text: begge følgende kerneopgaver: udskrivning af dokumenter (på basis af digitale data modtaget fra direkte tilsluttede computere, netcomputere, filservere og faxoverførsler) eller håndtering af faxmeddelelser (afsendelse og modtagelse). En multifunktionsenhed kan også omfatte indscanning af dokumenter til computerfiler eller andre faciliteter, som ikke er nævnt i disse specifikationer.Enheden kan være tilsluttet et net og udskrive i sort/hvid, gråtoner eller farver. EPA imødeser, at det i sidste ende kan blive nødvendigt med en separat specifikation for farveenheder, fordi man må forvente teknologiske innovationer inden for farvebilledbehandlingsområdet, men foreløbig medtages disse enheder altså i disse specifikationer.Disse specifikationer omfatter produkter, som markedsføres og sælges som multifunktionsløsninger, hvis primære funktion er kopiering, men som derudover har enten en printer- eller faxfunktion eller begge dele. Enheder, der primært bruges som fax og indeholder en begrænset kopieringsfunktion (til såkaldt ad hoc-kopiering), er medtaget under specifikationer for printere og faxmaskiner.Hvis multifunktionsenheden ikke er udført som en enkelt integreret enhed, men består af flere funktionelt integrerede dele, skal producenten garantere, at det samlede strømforbrug for alle multifunktionsenhedens dele inklusive basisenheden ved korrekt installation overholder de maksimale strømforbrugsværdier, der er anført nedenfor, hvis multifunktionsenheden skal gøre sig berettiget til Energy Star-mærket.Nogle digitale kopimaskiner kan opgraderes til multifunktionsenhed på arbejdsstedet gennem installering af ekstraudstyr, der giver print- og faxmuligheder. Programdeltagere kan betragte et sådan system af komponenter som en multifunktionsenhed og gøre det berettiget i henhold til specifikationerne i tabel 13 og 14. Når en digital kopimaskine sælges uafhængigt af ekstraudstyret, skal den imidlertid leve op til specifikationerne for opgraderbare digitale kopimaskiner i tabel 15 og 16.Nogle printere kan opgraderes til multifunktionsenhed på arbejdsstedet gennem installering af ekstraudstyr, der giver kopieringsmulighed (ikke blot ad hoc-kopiering af enkeltark) samt måske faxmulighed. Programdeltagere kan betragte et sådant system af komponenter som en multifunktionsenhed og gøre det berettiget i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder. Når en printer sælges for sig, kan den ikke markedsføres som en maskine, der opfylder Energy Star-kravene, medmindre den overholder Energy Star-specifikationerne.2. Billedreproduktionshastighed: Udskriftsbilleder pr. minut (ipm) måler billedreproduktionshastigheden angivet i monokrom tekst udskrevet pr. minut ved multifunktionsenhedens standardopløsning. Et udskriftsbillede defineres som én udskrevet side i Letter-format (8,5" × 11") eller A4-format med monospatieret, monokrom tekst, sat med skrifttypen Times i 12 punkt, og alle margener (venstre, højre, top, bund) indstillet til 2,54 cm (1"). Tosidede udskrifter eller kopier tæller som to udskriftsbilleder, selv om de udskrives på ét stykke papir. Hvis EPA på et senere tidspunkt udvikler en testprocedure specielt beregnet til at måle udskrivningshastigheden, skal den prøvningsprocedure have forrang for dette afsnits specifikationer for udskrivningshastighed.For alle multifunktionsenhedsmodeller skal motorhastigheden baseres enten på papir med dimensionerne 8,5" × 11" eller papir i A4-format alt efter standarden på det pågældende marked. Hvis kopierings- og udskrivningshastigheden er forskellig, skal den højeste hastighed anvendes som grundlag for at bestemme, hvilken hastighedskategori enheden tilhører.For multifunktionsenheder til store formater, der er beregnet til at håndtere først og fremmest papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, skal reproduktionshastigheder målt som udskriftsbilleder i A2- eller A0-format pr. minut konverteres til


text: A4-billedreproduktionshastigheder på følgende måde:a) Ét A2-billede pr. minut svarer til 4 A4-udskriftsbilleder pr. minut.b) Ét A0-udskriftsbillede pr. minut svarer til 16 A4-udskriftsbilleder pr. minut.Multifunktionsenheder inddeles i følgende kategorier:Personlige multifunktionsenheder: Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af 10 udskriftsbilleder pr. minut eller derunder.Multifunktionsenheder - lav hastighed: Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 10 og op til og med 20 udskriftsbilleder pr. minut.Multifunktionsenheder - medium hastighed: Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 20 og op til og med 44 udskriftsbilleder pr. minut.Multifunktionsenheder - medium/høj hastighed: Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 44 og op til og med 100 udskriftsbilleder pr. minut.Multifunktionsenheder - høj hastighed(4): Multifunktionsenheder med en motorhastighed til at lave flere eksemplarer af over 100 udskriftsbilleder pr. minut.3. Basisenhed: For en given motorhastighed defineres basisenheden som den mest grundlæggende version af en multifunktionsenhed, der sælges som en fuldt ud brugbar model. Basisenheden kan konstrueres og leveres som en enkelt enhed eller som en kombination af funktionelt integrerede dele. Basisenheden skal kunne kopiere og derudover have enten printerfunktion eller faxfunktion eller begge dele. Basisenheden omfatter ingen eksterne strømkrævende tilbehørsdele, der eventuelt sælges separat.4. Tilbehør: Ekstraudstyr, som ikke er nødvendig for basisenhedens standarddrift, men som eventuelt kan tilføjes før eller efter levering med henblik på at forbedre eller ændre multifunktionsenhedens ydelse. Eksempler på tilbehør er f.eks. sorteringsanordninger, arkfødere med stor kapacitet, papirefterbehandlingsudstyr, arkfødere til store formater, papirhåndteringsanordninger og nøgletællere etc. En tilbehørsdel kan sælges separat under sit eget modelnummer eller sammen med en basisenhed som del af en multifunktionsløsning eller -konfiguration. Det antages, at tilføjelsen af en tilbehørsdel ikke i væsentligt omfang vil forøge (mere end 10 procent for alle tilbehørsdele) basisenhedens strømforbrug i energibesparende tilstand eller dvaletilstand (uanset tilbehørsdelenes strømforbrug). Tilbehøret må ikke hæmme den energibesparende tilstands og dvaletilstandens normale drift.5. Multifunktionsenhedsmodel: I disse specifikationer defineres en multifunktionsenhedsmodel som en basisenhed og én eller flere bestemte tilbehørsdele, som markedsføres og sælges til forbrugere under et enkelt modelnummer. Når en basisenhed markedsføres og sælges til forbrugere uden yderligere tilbehør, anses basisenheden også for at være en multifunktionsenhedsmodel.6. Standbytilstand: Den tilstand, der foreligger, når maskinen ikke kopierer, er i driftstilstand og klar til at lave papirkopier, men endnu ikke er skiftet til energibesparende tilstand. Når multifunktionsenheden er i denne tilstand, kan multifunktionsenheden udskrive den næste kopi så godt som omgående.7. Energibesparende tilstand: I disse specifikationer er den energibesparende tilstand den tilstand, der foreligger, når multifunktionsenheden ikke kopierer og bruger mindre strøm, end når den er i standbytilstand. Når multifunktionsenheden befinder sig i denne tilstand, sker produktionen af den næste papirkopi muligvis med nogen forsinkelse. I denne tilstand må der ikke være nogen forsinkelse i modtagelsen af data fra en faxmaskine, printer eller scanner. Multifunktionsenheden skifter til denne tilstand inden for en nærmere angivet periode, efter at den sidste papirkopi blev lavet, uanset datakilde. For produkter, der opfylder kravene til strømforbrug i den energibesparende tilstand, kræves der ikke yderligere strømnedsættelser for at opfylde kravene.8. Dvaletilstand: I disse

type: contracts

jurisdiction: EU


text: specifikationer er dvaletilstand den tilstand med det laveste strømforbrug, som multifunktionsenheden automatisk kan skifte til uden helt at slukke. I denne tilstand kan både produktionen af den næste kopi og modtagelsen af billeddata fra visse indgangsporte være forsinket. Multifunktionsenheden skifter til dvaletilstand inden for en nærmere angivet periode, efter at den sidste papirkopi er blevet lavet, eller efter at den har skiftet til energibesparende tilstand, hvis en sådan findes.9. Standardtidsintervaller: Den periode, som bestemmer, hvornår multifunktionsenheden skifter til sine forskellige tilstande (dvs. energibesparende tilstand, dvaletilstand etc.), og som programdeltageren har defineret inden levering. Både standardtidsintervallerne for overgang til dvaletilstand og energibesparende tilstand skal måles fra det tidspunkt, hvor den sidste papirkopi blev lavet.10. Genstartstid: Den tid, det tager at bringe multifunktionsenheden fra energibesparende tilstand til standbytilstand.11. Automatisk duplex-tilstand: Den tilstand, hvor multifunktionsenheden automatisk anbringer udskriftsbilleder på begge sider af ét ark ved automatisk at sende både arket og papiroriginalen gennem multifunktionsenheden. Som eksempler på dette kan nævnes ensidet til tosidet kopiering, tosidet til tosidet kopiering eller dobbeltsidet udskrivning. I disse specifikationer anses en multifunktionsenhed kun for at have en automatisk duplex-tilstand, hvis multifunktionsenheden omfatter alt det tilbehør, der er nødvendigt for at opfylde ovenstående betingelser (dvs. en automatisk arkføder og tilbehør til automatisk duplex-kopiering og -udskrivning).12. Timer: En intern anordning, som slår multifunktionsenheden til og fra på forud definerede tidspunkter hver dag. Ved programmering af en timer skal kunden kunne skelne mellem hverdage og weekender/helligdage (dvs., at en timer ikke må tænde en kopimaskine lørdag og søndag morgen, hvis medarbejderne ikke normalt kommer på kontoret i weekenden). Kunden skal også have mulighed for at deaktivere timeren. Timere er ekstraudstyr og kræves derfor ikke i Energy Star-multifunktionsenheder. Hvis en timer integreres i en multifunktionsenhed, må timeren ikke kunne gribe forstyrrende ind i energispare- og dvaletilstandsfunktionerne.13. Opgraderbar digital kopimaskine: En kommerciel reprografisk billedbehandlingsenhed, hvis eneste funktion er produktion af kopier på grundlag af en grafisk papiroriginal ved hjælp af digital billedbehandlingsteknologi, men som kan opgraderes til at indeholde flere funktioner, f.eks. printer- og faxfunktion, ved at installere ekstra enheder. For at kunne blive klassificeret som en opgraderbar digital kopimaskine i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderingsfunktionerne være tilgængelige på markedet eller være planlagt til levering i løbet af et år efter lancering af basisenheden. Digitale kopimaskiner, som ikke er konstrueret med henblik på funktionel opgradering, skal gøre sig berettiget til Energy Star-mærket i henhold til specifikationerne for kopimaskiner.B. Produktkrav for tildeling af Energy Star-logoet1. Tekniske specifikationerEnergy Star-programdeltageren indvilliger i at lancere en eller flere bestemte multifunktionsenhedsmodeller, som opfylder specifikationerne i følgende tabeller.a) Multifunktionsenheder til standardformater: For at overholde Energy Star-kravene skal multifunktionsenheder, der først og fremmest er beregnet til at håndtere papir i 8,5" × 11" eller A4-format, opfylde specifikationerne i tabel 14. Alle hastigheder skal måles i forhold til, hvor mange 8,5" × 11"- eller A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit VI.A.2 ovenfor.Tabel 14Kriterier for Energy Star-multifunktionsenheder>TABELPOSITION>b) Multifunktionsenheder til store formater: For at overholde Energy Star-kravene skal multifunktionsenheder til store formater, der først og fremmest


text: er konstrueret til at håndtere papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, overholde specifikationerne i tabel 15. Alle hastigheder for disse enheder skal måles i forhold til, hvor mange A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit IV.A.2 ovenfor.Tabel 15Kriterier for Energy Star-multifunktionsenhederENHEDER TIL STORE FORMATER>TABELPOSITION>c) Opgraderbare digitale kopimaskiner: For at kunne overholde Energy Star-specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderbare digitale kopimaskiner, der er konstrueret til hovedsagelig at håndtere papir i 8,5" × 11"- eller A4-format, overholde specifikationerne i tabel 16. Alle enhedens hastigheder måles i antal præsterede udskrifter i 8,5" × 11"- eller A4-format pr. minut, således som beskrevet i afsnit IV.A.2 ovenfor.Tabel 16Kriterier for Energy Star-multifunktionsenhederOPGRADERBARE DIGITALE KOPIMASKINER>TABELPOSITION>Bemærk, at kriterierne for opgraderbare digitale kopimaskiner svarer til dem, der gælder for klasse 2 i specifikationerne for kopimaskiner.d) Opgraderbare digitale kopimaskiner til store formater: For at overholde Energy Star-kravene i henhold til specifikationerne for multifunktionsenheder skal opgraderbare digitale kopimaskiner, der først og fremmest er beregnet til at håndtere papir i A2-format eller papir med dimensionerne 17" × 22" eller derover, opfylde specifikationerne i tabel 17. Alle hastigheder for disse enheder skal måles i forhold til, hvor mange A4-udskriftsbilleder der passerer gennem enheden pr. minut som beskrevet i afsnit VI.A.2 i specifikationerne.Tabel 17Klasse 2-kriterier for Energy Star-multifunktionsenhederOPGRADERBARE DIGITALE KOPIMASKINER TIL STORE FORMATER>TABELPOSITION>2. Yderligere kravUd over de krav, der fremgår af tabel 14 til 17, skal følgende yderligere krav også opfyldes.a) Standardtidsinterval inden energibesparende tilstands indtræden: For multifunktionsenheder og opgraderbare digitale kopimaskiner skal programdeltageren levere multifunktionsenhedsmodeller med standardtidsintervallet inden energibesparende tilstands indtræden sat til 15 minutter. Programdeltageren skal sætte standardtidsintervallerne inden dvaletilstands indtræden til de niveauer, der er angivet i tabel 14 til 17. Standardtidsintervallerne inden energibesparende tilstand og dvaletilstands indtræden skal måles fra det tidspunkt, hvor den sidste kopi blev lavet, eller den sidste side blev udskrevet.b) Genstartstid fra energibesparende tilstand: Den faktiske genstartstid fra den energibesparende tilstand skal anføres i produktdokumentationen for de produkter, der har en energibesparende tilstand.c) Timere: Bemærk, at det er tilladt at integrere en timer, men den må ikke have en negativ indvirkning på eller forstyrre den energibesparende tilstands eller dvaletilstandens normaldrift. Hensigten fra EPA's side er, at enhver funktion, der tilføjes, skal understøtte de energibesparende tilstande og ikke påvirke deres effekt i negativ retning.d) Automatisk duplex-funktion: Tosidet kopiering eller udskrivning skal ikke nødvendigvis være indstillet som standard i en multifunktionsenhed. Men funktionen skal være integreret som en mulighed i alle multifunktionsenheder til standardformater med en hastighed på over 20 udskriftsbilleder pr. minut (ipm). Desuden anbefales det, at multifunktionsenheder leveres med den automatisk duplex-funktion indstillet som standardtilstand for kopiering og alle andre funktioner, hvor dette er muligt. Ligeledes skal funktionen beskrives for kunderne efter installation.3. Undtagelser og tydeliggørelse: Efter levering må programdeltageren eller det af denne udpegede serviceværksted ikke ændre multifunktionsenheden på en sådan måde, at multifunktionsenhedens evne til at overholde de ovenfor anførte specifikationer forringes. Visse undtagelser er dog tilladt med hensyn til ændring af standardtidsintervallerne inden de forskellige tilstandes og duplex-funktionens indtræden. Undtagelserne er som følger:a) Standardtidsintervaller:


text: Efter levering kan programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden ændre standardtidsintervallerne inden energibesparende tilstands eller dvaletilstandens indtræden, men kun op til et forud indstillet maksimum på 240 minutter (dvs., at den sammenlagte tid for standardtidsintervallerne ikke må overstige 240 minutter).b) Antifugt-anordninger: I nogle tilfælde er en programdeltager måske nødt til at levere en multifunktionsenhed med antifugt-anordningen afbrudt for at opfylde kravene til strømforbrug i dvaletilstand. Hvis dette forhold fører til betydeligt besvær for en given kunde, kan programdeltageren (eller det af denne udpegede serviceværksted) tilslutte antifugt-anordningen. Hvis programdeltageren konstaterer, at der i et bestemt geografisk område er kroniske driftsikkerhedsproblemer som følge af et højt fugtighedsniveau, kan programdeltageren kontakte lederen af EPA-programmet(5)(se navnet på denne i bilag A) og diskutere alternative løsninger. EPA kan f.eks. give programdeltageren lov til at tilslutte antifugt-anordningen i multifunktionsenheder, som skal leveres i et meget fugtigt geografisk område.c) Deaktivering af dvaletilstanden: I enkeltstående tilfælde, hvor dvaletilstanden giver en kunde betydelige problemer som følge af hans eller hendes individuelle brugsmønster, kan programdeltageren, det af denne udpegede serviceværksted eller kunden deaktivere denne dvaletilstandsfunktion. Hvis programdeltageren vælger at konstruere sine multifunktionsenheder, så den enkelte kunde selv kan deaktivere dvaletilstandsfunktionen, må deaktiveringsfunktionen ikke kunne vælges på samme måde som tidsindstillingerne for aktivering (hvis en programmenu f.eks. indeholder aktiveringstiderne for dvaletilstand 15, 30, 60, 90, 120 og 240 minutter, må "deaktiver/disable" eller "fra/off" ikke være en valgmulighed i denne menu. Deaktiveringsfunktionen skal være en skjult (eller mindre tydelig) valgmulighed eller befinde sig i en anden menu).VII. RETNINGSLINJER FOR PRØVNING AF ENERGY STAR-KONTORUDSTYR1. Prøvningsbetingelser: Nedenfor redegøres for de prøvningsbetingelser, hvorunder effektmålingen bør foregå. De er nødvendige for at sikre, at uvedkommende faktorer ikke påvirker prøvningsresultaterne, samt at prøvningsresultaterne er reproducerbare senere.a) Computere, skærme, printere/faxmaskiner og scannereLedningsimpedans: < 0,25 ohmHarmonisk forvrængning i alt: < 5 %(Spænding)Inputvekselspænding(6): 115 VAC RMS ± 5 V RMSInputvekselspændingsfrekvens(7): 60 Hz ± 3 HzOmgivende temperatur: 25 °C ± 3 °Cb) Kopimaskiner og multifunktionsenheder:Ledningsimpedans: < 0,25 ohmHarmonisk forvrængning i alt: < 3 %(Spænding)Omgivende temperatur: 21 °C ± 3 °CRelativ fugtighed: 40-60 %Afstand fra mur: minimum 2 fodAndre markedsspecifikke kriterier:>TABELPOSITION>2. Prøvningsudstyr: Målet er en nøjagtig måling af enhedens eller skærmens SANDE strømforbrug(8). Dette kræver et sand effektivværdi-wattmeter. Der findes mange forskellige wattmetre, men producenter skal være omhyggelige, så der vælges en korrekt model. Følgende faktorer skal inddrages ved køb af et wattmeter og ved forberedelse af den egentlige prøvning.AmplitudeforholdI en tidligere version af Energy Star-prøvningsproceduren skulle producenter bruge et wattmeter med et amplitudeforhold på over 8. Som påpeget af mange programdeltagere er dette hverken et brugbart eller relevant krav. Følgende afsnit har til formål at behandle aspekter vedrørende amplitudeforhold og tydeliggøre hensigten med den tidligere ukorrekte anvisning. Desværre kan Energy Star-programmet ikke opstille specifikke krav til udstyr for derved at afhjælpe fejlen. Prøvning er lige så meget en kunst, som det er en videnskab, og producenter og prøvningslaboratorier er nødt til selv at foretage en vurdering og trække på folk, der ved noget om prøvning, når de skal vælge et korrekt wattmeter.Figur 1>PIC FILE= "L_2001172DA.002901.TIF">Indledningsvis er det vigtigt at


text: forstå, at enheder, som indeholder omskiftet strømforsyning, trækker strøm i en bølgeform, der adskiller sig fra typisk sinusformet strøm(9). Figur 1 viser den typiske strømbølgeform for en typisk koblet elektronisk enhed. Mens praktisk talt et hvilket som helst wattmeter kan måle en standardstrømbølgeform, er det vanskeligere at vælge et wattmeter, når der indgår uregelmæssige bølgeformer af strømmen.Det er vigtigt, at det valgte wattmeter er i stand til at aflæse den strøm, der aftages af enheden, uden at fremkalde intern spidsforvrængning (dvs. at toppen af strømbølgen skæres af). Dette kræver en vurdering af metrets amplitudeforhold(10) og af metrets tilgængelige strømområder. Jo bedre metret er, jo højere vil amplitudeforholdet være, og jo flere strømområder vil der være, at vælge imellem.Ved forberedelse af prøvningen skal den strømspidsværdi (ampere), der er knyttet til den enhed, der måles, konstateres som det første. Dette kan gøres ved hjælp af et oscilloskop. Derefter skal der vælges et strømområde, som gør det muligt for wattmetret at registrere strømmens spidsværdi. Her gælder det specielt, at den fuldstændige værdi for det valgte strømområde ganget med wattmetrets amplitudeforhold (for strøm) skal være højere end strømmens aflæste spidsværdi på oscilloskopet. Hvis et wattmeter f.eks. har et amplitudeforhold på 4, og strømområdet er sat til 3 ampere, kan wattmetret registrere strømmens spidsværdier på op til 12 ampere. Hvis strømmens målte spidsværdi kun ligger på 6 ampere, må wattmetret anses for at være tilfredsstillende. Derudover er det vigtigt at være opmærksom på, at det, hvis strømområdet er indstillet for højt til at registrere spidsværdien af strømmen, muligvis ikke er helt nøjagtigt ved måling af strømmens ikke-spidsværdier. Det er derfor nødvendigt at foretage en vanskelig afvejning. Igen gælder det, at jo flere strømområder, der er at vælge imellem, og jo højere amplitudeforholdet er, jo bedre resultater opnår man.FrekvenskarakteristikEt andet aspekt, som man skal tage hensyn til i forbindelse med valget af et wattmeter, er metrets nominelle frekvenskarakteristik. Elektronisk udstyr med omskiftet strømforsyning fremkalder harmoniske (ulige harmoniske typisk op til den 21. harmoniske). Disse harmoniske skal der tages hensyn til ved effektmålingen, i modsat fald bliver effektforbruget unøjagtigt. Energy Star-programmet anbefaler derfor, at producenter køber wattmetre, som har en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz. Dette vil tage hensyn til harmoniske op til den 50. og anbefales af IEC 555.OpløsningProducenter vil muligvis gerne have et meter med en opløsning på 0,1 W.NøjagtighedEt yderligere aspekt, der skal tages hensyn til, er den nøjagtighed, man vil være i stand til at opnå. Kataloger og datablade for wattmetre indeholder som regel oplysninger om den nøjagtighed, som man kan opnå for effektaflæsninger ved forskellige områdeindstillinger. Hvis man måler et produkt, som er meget tæt på maksimalt energiforbrug for den tilstand, der måles, er det nødvendigt at udarbejde en prøvning, som giver en større nøjagtighed.KalibreringWattmetre bør kalibreres hvert år for at opretholde deres nøjagtighed.3. Prøvningsmetode: Producenter skal måle enhedernes gennemsnitlige effektforbrug, mens de befinder sig i slukket tilstand eller energibesparende tilstand. Dette skal gøres ved at måle energiforbruget over en periode på 1 time. Det derved målte energiforbrug kan divideres med 1


text: time for at beregne det gennemsnitlige wattforbrug.Effektmåling i energibesparende tilstande: Denne prøvning bør gennemføres for hver enkelt strømsparetilstand (f.eks. energibesparende tilstand, slukket tilstand, standbytilstand, dvaletilstand), der er relevant for den pågældende enhed i forbindelse med berettigelse til Energy Star-mærket. Inden prøvningen igangsættes, skal maskinen være sluttet til en strømførende ledning, men være slukket og stabiliseret ved rumtemperatur i mindst 12 timer. Et korrekt wattmeter skal være sluttet til maskinen og være klar til at give en præcis indikation af maskinens energiforbrug uden at forstyrre energikilden. Denne måling kan foretages i umiddelbar forbindelse med målingen af effektforbruget ved slukket tilstand. Gennemførelsen af de to prøvninger bør tilsammen ikke tage mere end 14 timer, inklusive den tid, det tager at tilslutte og frakoble maskinen.Tænd enheden, og lad den gennemkøre sin opvarmningscyklus. Efter at standardtiden for aktivering af energisparetilstanden er udløbet, skal wattmetret aflæses og den aflæste værdi samt tiden noteres (eller stopuret eller timeren startes). Efter 1 time skal wattmetret igen aflæses og den aflæste værdi registreres. Forskellen mellem de to aflæste værdier på wattmetret er energiforbruget i energibesparende tilstand. Dividér denne værdi med 1 time for at få den gennemsnitlige nominelle effekt.(1) Den maksimale konstante udgangseffekt for en strømforsyning er den værdi, der oplyses af producenten af strømforsyningen i den betjeningsvejledning, der følger med produktet.(2) Det skal bemærkes, at en printerenhed, hvis den opgraderes til multifunktionsenhed (f.eks. ved tilføjelse af en fotokopieringsenhed), i sin helhed skal overholde Energy Star-multifunktionsenhedsspecifikationerne for stadig at opfylde Energy Star-kravene(3) Afsnit B.1. i disse specifikationer indeholder målværdier for det maksimale strømforbrug i slukket tilstand. Det forventes, at de fleste virksomheder vil opfylde disse målværdier for strømforbruget i slukket tilstand ved at inkorporere en auto-sluk-funktion i kopimaskinen. Det er dog både muligt og tilladt i henhold til disse specifikationer for en producent at anvende en energibesparende tilstand frem for en auto-sluk-funktion, hvis strømforbruget i den energibesparende tilstand er lig med eller lavere end de målværdier for strømforbruget i slukket tilstand, som er anført i disse specifikationer. (Yderligere oplysninger herom kan findes i retningslinjer for prøvning af kopimaskiner (Test Guidelines)).(4) For så vidt angår multifunktionsenheder, for hvilke ovennævnte metode ville give et ukorrekt resultat (fordi enheden ikke er fuldstændig varmet op efter den første opvarmningscyklus og 15 minutters standbytid), kan følgende procedure (i overensstemmelse med ASTM-standard F757-94) anvendes:Multifunktionsenheden tændes og får mulighed for at varme op og være i stabil klar-tilstand (= standbytilstand) i to timer. I de første 105 minutter forhindres multifunktionsenheden i at gå i energibesparende tilstand (f.eks. ved at tage en kopi hvert 14. minut i denne periode). Den sidste kopi tages 105 minutter efter, at multifunktionsenheden blev tændt. Derefter ventes der i nøjagtig 15 minutter. Når de 15 minutter er gået, aflæses og noteres wattmeterværdi samt tidspunkt (eller stopur eller timer startes). Efter en time aflæses og noteres wattmeterværdien igen. Forskellen mellem de to aflæsninger er energiforbruget i energibesparende tilstand; denne værdi divideres med 1 time for at få den gennemsnitlige nominelle effekt.(5) For produkter, der er registreret hos Europa-Kommissionen, kan programdeltagere kontakte Europa-Kommissionen.(6)


text: Hvis produkterne skal sælges i Europa eller Asien, foretages prøvningen også ved apparatets korrekte nominelle spænding og frekvens. F.eks. kan produkter beregnet til europæiske markeder prøves ved 230 V og 50 Hz. Logoet bør ikke findes på produkter, der sendes til Europa eller Asien, hvis udstyret ikke opfylder programmets krav under lokale spændings- og frekvensforhold.(7) Hvis produkterne skal sælges i Europa eller Asien, foretages prøvningen også ved apparatets korrekte nominelle spænding og frekvens. F.eks. kan produkter beregnet til europæiske markeder prøves ved 230 V og 50 Hz. Logoet bør ikke findes på produkter, der sendes til Europa eller Asien, hvis udstyret ikke opfylder programmets krav under lokale spændings- og frekvensforhold.(8) Sand effekt (True Power) defineres som (volt) × (ampere) × (effektfaktor) og udtrykkes som regel i watt. Tilsyneladende effekt (Apparent Power) defineres som (volt) × (ampere) og udtrykkes normalt som VA eller voltampere. Effektfaktoren for udstyr med omskiftet strømforsyning ligger altid under 1,0, så sand effekt er altid lavere end tilsyneladende effekt.(9) Amplitudeforholdet for en sinusformet 60 Hz strømbølge ligger altid på 1,4. Amplitudeforholdet for en strømbølge, der er knyttet til en pc eller en skærm med en omskiftet strømforsyning, vil altid ligge over 1,4 (dog som regel ikke over 8). Amplitudeforholdet for en strømbølgeform defineres som forholdet mellem spidsværdien af strømmen (ampere) og effektivværdi-strømmen (ampere).(10) Et wattmeters amplitudeforhold gives ofte både for strøm og spænding. For strøm er det forholdet mellem spidsværdien af strømmen og effektivværdien af strømmen i et bestemt strømområde. Når der kun angives ét amplitudeforhold, er det normalt for strømmen. Et almindeligt sand effektivværdi-wattmeter har et amplitudeforhold på mellem 2:1 og 6:1.Udveksling af diplomatiske noterNote nr. 1Diplomatisk note fra EF til USAExcellence,Under henvisning til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (i det følgende benævnt "aftalen"), udfærdiget i Washington D.C., den 19. december 2000, skal jeg hermed gøre opmærksom på, at Det Europæiske Fællesskab har følgende forståelser vedrørende gennemførelsen af aftalen:1. For at give deres respektive programmer for energieffektivitet ved brug af kontorudstyr den størst mulige gennemslagskraft anvender Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering et fælles sæt energieffektivitetsspecifikationer og et fælles logo i overensstemmelse med bilag A til aftalen.2. Det Europæiske Fællesskab agter at anvende det fælles logo, der er fastlagt i aftalen, i hele Fællesskabet som et symbol til identificering af energieffektivt kontorudstyr. Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater kan indføre eller fortsætte med at anvende andre programmer for mærkning af energieffektivt kontorudstyr, også selv om de anvendes i hele Fællesskabet.3. Det Europæiske Fællesskab noterer sig, at Amerikas Forenede Staters Miljøstyrelse for at undgå potentielle konflikter i forbindelse med registreringen af Energy Star-symbolerne i de enkelte medlemsstater i Fællesskabet allerede har indgivet ansøgninger om registrering af Energy Star-symbolerne som EF-varemærker til Harmoniseringskontoret for det Indre Marked i Det Europæiske Fællesskab.4. Det Europæiske Fællesskab noterer sig desuden, at kontrollen af, om det fælles logo anvendes korrekt, vil ske på forskellig måde i de enkelte medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab og i Amerikas Forenede Stater. Amerikas


text: Forenede Staters Miljøstyrelse er ejer af Energy Star-symbolerne og kontrollerer, anvendelsen af symbolerne ved at indgå et aftalememorandum med hver enkelt programdeltager, som den registrerer. Det Europæiske Fællesskab agter at anvende Energy Star-symbolerne og at kontrollere, om de anvendes korrekt i Fællesskabets medlemsstater i henhold til en specifik lovgivning, der indeholder betingelserne for en korrekt anvendelse af det internationale Energy Star-logo.5. Europa-Kommissionen gør hermed Amerikas Forenede Staters regering opmærksom på, at der vil kunne blive gjort indsigelser mod dens ansøgninger om registrering af Energy Star-symbolerne i de enkelte medlemsstater i Fællesskabet, når den omhandlede lovgivning er vedtaget.6. Europa-Kommissionen noterer sig, at Amerikas Forenede Staters regering vil videreføre sit Energy Star-mærkningsprogram og fortsætte med at registrere programdeltagere for andre produkttyper end dem, der er opført i bilag C til aftalen.7. Europa-Kommissionen noterer sig, at intet i denne aftale må fortolkes i retning af, at en af parterne kan hindre indførsel, udførsel, salg eller distribution af produkter, fordi de bærer eller ikke bærer energieffektivitetssymboler fra den anden parts administrationsenhed.8. Europa-Kommissionen gør hermed Amerikas Forenede Staters regering opmærksom på, at Europa-Parlamentet, der skal være med til at lovgive i forbindelse med sådanne initiativer på europæisk plan, vil blive hørt af Europa-Kommissionen om spørgsmål vedrørende tekniske specifikationer.Jeg skal anmode om en skriftlig bekræftelse af, at Amerikas Forenede Staters regering er enig i ovenstående forståelser.Modtag, Excellence, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.(sign.)Note nr. 2Diplomatisk note fra USA til EFExcellence,Jeg skal hermed anerkende modtagelsen af Deres note nr. 1 af 19. december 2000 om Det Europæiske Fællesskabs forståelse vedrørende gennemførelsen af aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (i det følgende benævnt "aftalen"), udfærdiget i Washington D.C., den 19. december 2000.Jeg skal desuden meddele Det Europæiske Fællesskab, at Amerikas Forenede Staters regering er enig i forståelserne i Deres note, som anført i det følgende: "1. For at give deres respektive programmer for energieffektivitet ved brug af kontorudstyr den størst mulige gennemslagskraft anvender Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering et fælles sæt energieffektivitetsspecifikationer og et fælles logo i overensstemmelse med bilag A til aftalen.2. Det Europæiske Fællesskab agter at anvende det fælles logo, der er fastlagt i aftalen, i hele Fællesskabet som et symbol til identificering af energieffektivt kontorudstyr. Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater kan indføre eller fortsætte med at anvende andre programmer for mærkning af energieffektivt kontorudstyr, også selv om de anvendes i hele Fællesskabet.3. Det Europæiske Fællesskab noterer sig, at Amerikas Forenede Staters Miljøstyrelse for at undgå potentielle konflikter i forbindelse med registreringen af Energy Star-symbolerne i de enkelte medlemsstater i Fællesskabet allerede har indgivet ansøgninger om registrering af Energy Star-symbolerne som EF-varemærker til Harmoniseringskontoret for det Indre Marked i Det Europæiske Fællesskab.4. Det Europæiske Fællesskab noterer sig desuden, at kontrollen af, om det fælles logo anvendes korrekt, vil ske på forskellig måde i de enkelte medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab og i Amerikas Forenede Stater. Amerikas Forenede Staters Miljøstyrelse er ejer af Energy Star-symbolerne og kontrollerer anvendelsen af symbolerne ved at indgå


text: et aftalememorandum med hver enkelt programdeltager, som den registrerer. Det Europæiske Fællesskab agter at anvende Energy Star-symbolerne og at kontrollere, om de anvendes korrekt i Fællesskabets medlemsstater i henhold til en specifik lovgivning, der indeholder betingelserne for en korrekt anvendelse af det internationale Energy Star-logo.5. Europa-Kommissionen gør hermed Amerikas Forenede Staters regering opmærksom på, at der vil kunne blive gjort indsigelser mod dens ansøgninger om registrering af Energy Star-symbolerne i de enkelte medlemsstater i Fællesskabet, når den omhandlede lovgivning er vedtaget.6. Europa-Kommissionen noterer sig, at Amerikas Forenede Staters regering vil videreføre sit Energy Star-mærkningsprogram og fortsætte med at registrere programdeltagere for andre produkttyper end dem, der er opført i bilag C til aftalen.7. Europa-Kommissionen noterer sig, at intet i denne aftale må fortolkes i retning af, at en af parterne kan hindre indførsel, udførsel, salg eller distribution af produkter, fordi de bærer eller ikke bærer energieffektivitetssymboler fra den anden parts administrationsenhed.8. Europa-Kommissionen gør hermed Amerikas Forenede Staters regering opmærksom på, at Europa-Parlamentet, der skal være med til at lovgive i forbindelse med sådanne initiativer på europæisk plan, vil blive hørt af Europa-Kommissionen om spørgsmål vedrørende tekniske specifikationer."Modtag, Excellence, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.(For ministeren)


text:
 Avis juridique important
 |
 21995A0805(01)
 Konvention om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer - Fællesskabets erklæring i medfør af artikel 25, stk. 4, i konventionen
 EF-Tidende nr. L 186 af 05/08/1995 s. 0044 - 0058
 BILAG I KONVENTION om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer udfærdiget i Helsinki den 17. marts 1992 De Forenede Nationer 1992 Konvention om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søerPRÆAMBEL PARTERNE I DENNE KONVENTION,SOM ER OPMÆRKSOMME PÅ, at beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer er vigtige og uopsættelige opgaver, som kun kan løses gennem forbedret samarbejde,SOM ER BEKYMREDE over tilstedeværelsen af og truslerne om skadelige virkninger på kort og lang sigt af ændringer i grænseoverskridende vandløbs og internationale søers tilstand for miljøet, erhvervslivet og velfærdet i medlemsstaterne af Den Økonomiske Kommission for Europa (ECE),SOM UNDERSTREGER behovet for mere omfattende nationale og internationale foranstaltninger for at forebygge, bekæmpe og begrænse udledningen af farlige stoffer i vandmiljøet og bekæmpe eutrofiering og forsuring samt forurening af havmiljøet, navnlig i kystområder, fra landbaserede kilder,SOM ROSER de bestræbelser, der allerede er gjort af ECE-regeringerne for at udbygge samarbejde på bilateralt og multilateralt plan med henblik på forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af grænseoverskridende forurening, bæredygtig vandforvaltning, beskyttelse af vandressourcer samt miljøbeskyttelse,SOM MINDER om de relevante bestemmelser og principper i erklæringen fra Stockholm-Konferencen om det menneskelige miljø, slutakter fra Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa (CSCE), slutdokumenterne fra Madrid- og Wien-møderne for repræsentanterne for de deltagende stater i CSCE, samt den regionale strategi for miljøbeskyttelse og rationel udnyttelse af naturressourcerne i ECE-medlemslandene i perioden indtil år 2000 og herefter,SOM ER KLAR OVER den rolle, som De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa spiller for at fremme internationalt samarbejde om forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af grænseoverskridende vandforurening og bæredygtig udnyttelse af grænseoverskridende vandområder, og minder i denne forbindelse om ECE-erklæringen om politik for forebyggelse og bekæmpelse af vandforurening, herunder grænseoverskridende vandforurening; ECE-erklæringen om en politik for rationel vandudnyttelse; ECE-principperne om samarbejde om grænseoverskridende vandområder; ECE-aftalen om grundvandsforvaltning, og en adfærdskodeks for utilsigtet forurening af grænseoverskridende indre vandområder,SOM HENVISER til afgørelse nr. I (42) og I (44), der blev vedtaget af Den Økonomiske Kommissionen for Europa på henholdsvis det 42. og det 44. møde, og til resultatet af CSCE-mødet om miljøbeskyttelse (Sofia, Bulgarien, 16. oktober til 3. november 1989),SOM UNDERSTREGER, at samarbejde mellem medlemslandene om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandområder skal gennemføres primært gennem udarbejdelse af aftaler mellem lande der grænser op til samme vandområder, navnlig når der endnu ikke er indgået sådanne aftaler,ER BLEVET ENIGE om følgende:Artikel 1 Definitioner I denne konvention betyder:1) »Grænseoverskridende vandomåder«: al overfladevand eller grundvand, der markerer, krydser, eller ligger på grænserne mellem to eller flere stater; hvor grænseoverskridende vandområder flyder direkte ud i havet, ender disse grænseoverskridende vandområder i en lige linje tværs over deres respektive udløb mellem punkterne for ebbelinjen på deres breder.2) »Grænseoverskridende virkning«: alle betydelige skadevirkninger på miljøet fra en ændring i de grænseoverskridende vandområders tilstand forårsaget af menneskets virksomhed, som


text: helt eller delvis stammer fysisk fra et område, der hører under en parts jurisdiktion, fra et område under en anden parts jurisdiktion. Disse miljøvirkninger omfatter virkninger for menneskets sundhed og sikkerhed, flora, fauna, jord, luft, vand, klima, landskab og historiske monumenter eller andre fysiske strukturer eller samspillet mellem disse faktorer; de omfatter også følgerne af ændringer i disse faktorer for kulturarven eller de samfundsøkonomiske forhold.3) »Part«: en kontraherende part i denne konvention, medmindre andet er anført i teksten.4) »Bredparter«: parter med bred til samme gænseoverskridende vandområde.5) »Fælles organ«: enhver bilateral eller multilateral kommission eller anden hensigtsmæssig institutionel ordning for samarbejde mellem bredparterne.6) »Farlige stoffer«: stoffer der er toksiske, carcinogene, mutagene, teratogene eller bio-akkumulerende, navnlig når de er persistente.7) »Bedste tilgængelige teknologi«: (definitionen er anført i bilag I til konventionen).DEL I BESTEMMELSER VEDRØRENDE ALLE PARTERArtikel 2 Almindelige bestemmelser 1. Parterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at forebygge, bekæmpe og begrænse grænseoverskridende virkninger.2. Parterne træffer navnlig alle nødvendige foranstaltninger for at:a) forebygge, bekæmpe og begrænse forurening af vandområder, der forårsager eller måtte forårsage virkninger på tværs af landegrænserneb) sikre at grænseoverskridende vandområder anvendes med sigte på økologisk sund og rationel vandforvaltning, bevarelse af vandressourcer og miljøbeskyttelsec) sikre at grænseoverskridende vandområder anvendes på en fornuftig og rimelig måde navnlig under hensyntagen til deres grænseoverskridende karakter i tilfælde af aktiviteter, der forårsager eller måtte forårsage virkninger på tværs af landegrænserned) sørge for pleje af og om nødvendigt restaurering af økosystemer.3. Foranstaltninger til forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af vandforurening træffes så vidt muligt ved kilden.4. Disse foranstaltninger må ikke direkte eller indirekte resultere i en overførsel af forurening til andre dele af miljøet.5. Når der træffes foranstaltninger i henhold til stk. 1 og 2 i denne artikel, skal parterne følge følgende principper:a) forsigtighedsprincippet, ifølge hvilket en indsats med henblik på at undgå potentielle grænseoverskridende virkninger af udslip af farlige stoffer ikke må udsættes med den begrundelse, at videnskabelig forskning ikke fuldt ud har bevist en årsagsforbindelse mellem på den ene side stofferne og på den anden side de mulige grænseoverskridende virkningerb) forureneren-betaler-princippet, ifølge hvilket omkostninger ved forureningsforebyggende, -bekæmpende og -begrænsende foranstaltninger bæres af forurenerenc) vandressourcer skal forvaltes således, at den nuværende generations behov opfyldes uden at bringe de kommende generationers mulighed for at opfylde deres behov i fare.6. Bredparterne samarbejder ud fra ligheds- og gensidighedsprincippet, navnlig gennem bilaterale og multilaterale aftaler for at opstille harmoniserede politikker, programmer og strategier, der dækker de pågældende afvandingsområder eller dele heraf, med henblik på forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af grænseoverskridende virkninger og beskyttelse af det grænseoverskridende vandmiljø eller det miljø, der påvirkes af de pågældende vandområder, herunder havmiljøet.7. Anvendelse af denne konvention må ikke føre til en forringelse af miljøforholdene eller medføre øgede grænseoverskridende virkninger.8. Bestemmelserne i denne konvention må ikke begrænse parternes rettigheder til individuelt eller i fællesskab at vedtage og gennemføre strengere foranstaltninger end dem, der er fastlagt i denne konvention.Artikel 3 Forebyggelse, bekæmpelse og nedbringelse 1. For at forebygge, bekæmpe og begrænse grænseoverskridende virkninger skal parterne udarbejde, vedtage og gennemføre relevante juridiske administrative, økonomiske, finansielle og


text: tekniske foranstaltninger og så vidt muligt gøre dem kompatible for bl.a. at sikre, at:a) emission af forurenede stoffer forebygges, bekæmpes og begrænses ved kilden gennem anvendelse af bl.a. affaldsminimerende teknologib) grænseoverskridende vandområder beskyttes mod forurening fra punktkilder gennem de vedkommende nationale myndigheders forudgående godkendelse af spildevandsudledninger, og de godkendte udledninger overvåges og kontrolleresc) grænser for spildevandsudledninger anført i tilladelserne baseres på den bedste tilgængelige teknologi for udledninger af farlige stofferd) strengere krav, der endog fører til forbud i enkelte tilfælde, pålægges, når kvaliteten af recipientvandområdet eller økosystemet kræver dete) der anvendes mindst biologisk behandling eller lignende processer på kommunalt spildevand, om nødvendig i en trinvis fremgangsmådef) der træffes passende foranstaltninger såsom anvendelse af den bedste tilgængelige teknologi for at begrænse tilførslen af næringsstoffer fra industrielle og kommunale kilderg) der udvikles og gennemføres egnede foranstaltninger og de bedste miljømæssige fremgangsmåder til begrænsning af tilførsler af næringsstoffer og farlige stoffer fra spredte kilder, navnlig hvor hovedkilderne kommer fra landbruget (retningslinjer for udvikling af de bedste miljømæssige fremgangsmåder er anført i bilag II til denne konvention)h) der anvendes vurdering af virkninger på miljøet og andre vurderingsmetoderi) der fremmes en bæredygtig vandforvaltning, herunder anvendelse af økosystem-approachj) der udvikles nødplanerk) der træffes yderligere særforanstaltninger for at forebygge forurening af grundvandetl) risikoen for utilsigtet forurening reduceres til et minimum.2. Med henblik herpå fastsætter hvert part grænser for udledninger fra punktkilder til overfladevand baseret på den bedste tilgængelige teknologi, der anvendes specifikt på de enkelte industrisektorer eller de industrier, hvorfra de farlige stoffer kommer. De foranstaltninger, der er nævnt i denne artikels stk. 1 med henblik på at forebygge, bekæmpe og begrænse tilførslen af farlige stoffer fra punktkilder og spredte kilder til vandområder, kan bl.a. omfatte fuldstændigt eller delvis forbud mod fremstilling eller anvendelse af sådanne stoffer. Der tages hensyn til lister over sådanne industrisektorer eller industrier og af sådanne farlige stoffer i internationale konventioner eller bestemmelser, som gælder for det område, der dækkes af denne konvention.3. Hvert part definerer derudover eventuelt vandkvalitetsmål og vedtager vandkvalitetskriterier med henblik på at forebygge, bekæmpe og begrænse grænseoverskridende virkninger. Generelle retningslinjer for udarbejdelse af sådanne målsætninger og kriterier er anført i bilag III til denne konvention. Parterne bestræber sig efter behov på at ajourføre dette bilag.Artikel 4 Overvågning Parterne opstiller programmer for overvågning af de grænseoverskridende vandområders tilstand.Artikel 5 Forskning og udvikling Parterne samarbejder ved gennemførelse af forskning i udvikling af effektive teknikker til forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af grænseoverskridende virkninger. Med henblik herpå bestræber parterne sig på, på bilateral og/eller multilateral basis, under hensyntagen til de forskningsaktiviteter, der foregår i relevante internationale fora, at indlede eller intensivere specifikke forskningsprogrammer efter behov, bl.a. med henblik på:a) metoder til vurdering af farlige stoffers giftighed og forurenende stoffers skadelighedb) forbedre kendskabet til de forurenende stoffers adfærd, spredning og miljøvirkninger og de involverede processerc) udvikling og anvendelse af miljøvenlige teknologier, produktion og forbrugsmønstred) gradvis afskaffelse af og/eller erstatning for stoffer der måtte have grænseoverskridende virkningere) miljøvenlige bortskaffelsesmetoder for farlige stofferf) særlige metoder til forbedring af de grænseoverskridende vandområders tilstandg) udvikling af miljøvenlige vandbygningsarbejder


text: og vandreguleringsteknikkerh) fysisk og finansiel vurdering af skader forårsaget af grænseoverskridende virkninger.Resultaterne af disse forskningsprogrammer udveksles mellem parterne i henhold til artikel 6 i denne konvention.Artikel 6 Udveksling af oplysninger Parterne sørger for størst mulig udveksling af oplysninger på så tidligt et stadium som muligt om spørgsmål, der dækkes af bestemmelserne i denne konvention.Artikel 7 Erstatningsansvar parterne støtter egnede internationale bestræbelser på at udarbejde regler, kriterier og procedurer for så vidt angår erstatningsansvar.Artikel 8 Beskyttelse af oplysninger Bestemmelserne i denne konvention berører ikke parternes rettigheder eller forpligtelser i henhold til deres nationale retssystem og gældende overnationale bestemmelser om beskyttelse af oplysninger vedrørende industri- og forretningshemmelighed, herunder intellektuel ejendomsret eller national sikkerhed.DEL II BESTEMMELSER VEDRØRENDE BREDPARTER Artikel 9 Bilateralt og multilateralt samarbejde 1. Bredparterne indgår på ligheds- og gensidighedsbasis bilaterale eller multilaterale aftaler eller andre ordninger, hvor der endnu ikke findes nogen, eller tilpasser om nødvendigt de allerede gældende for at fjerne modsigelser med grundprincipperne i denne konvention, for at definere deres gensidige forhold og adfærd med hensyn til forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af grænseoverskridende virkninger. Bredparterne specificerer de afvandingsområder, eller dele heraf, der omfattes af samarbejde. Disse aftaler eller ordninger skal dække relevante forhold, der er omfattet af denne konvention, samt alle andre forhold, som bredparterne måtte skønne det nødvendigt at samarbejde om.2. De i stk. 1 i denne artikel anførte aftaler eller ordninger indeholder bestemmelser om oprettelse af fælles organer. Disse fælles organers opgaver er, uden at gribe ind i allerede gældende aftaler eller ordninger, bl.a. følgende:a) at indsamle, behandle og vurdere data for at fastlægge forureningskilder, der måtte forårsage grænseoverskridende virkningerb) at udarbejde fælles overvågningsprogrammer vedrørende vandkvalitet og -kvantitetc) at udarbejde fortegnelser og udveksle oplysninger om de forureningskilder, der er anført i stk. 2 (a) i denne artikeld) at udarbejde emissionsgrænser for spildevand og vurdere bekæmpelsesprogrammers effektivitete) at udarbejde fælles vandkvalitetsmål og -kriterier under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 3, stk. 3, i denne konvention, og at foreslå relevante foranstaltninger til opretholdelse af og om nødvendig forbedring af den forhåndenværende vandkvalitetf) at udarbejde samordnede behandlingsprogrammer for begrænsning af forureningsbyrderne fra både punktkilder (f.eks. kommunale og industrielle kilder) og spredte kilder (navnlig fra landbruget)g) at udarbejdede advarsels- og alarmprocedurerh) at tjene som forum for udveksling af oplysninger om bestående og planlagte anvendelser af vand og tilknyttede anlæg, som måtte forårsage grænseoverskridende virkningeri) at fremme samarbejde og udveksling af oplysninger om den bedste tilgængelige teknologi i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 13 i denne konvention samt at fremme samarbejde inden for videnskabelige forskningsprogrammerj) at deltage i gennemførelsen af vurderinger af miljøvirkninger vedrørende grænseoverskridende vandområder i henhold til relevante internationale bestemmelser.3. I tilfælde, hvor en kyststat, der er part i denne konvention, direkte og i omfattende grad påvirkes af grænseoverskridende virkninger, kan bredparterne, hvis de alle er enige herom, opfordre den pågældende kyststat til på passende vis at involveres i arbejdet i de multilaterale fælles organer, bredstaterne har oprettet vedrørende sådanne grænseoverskridende vandområder.4. Fælles organer oprettet i henhold til denne konvention opfordrer fælles organer, der er oprettet af kyststater til beskyttelse


text: af havmiljøet, der direkte berøres af grænseoverskridende virkninger, til at samarbejde for at harmonisere deres arbejde og at forebygge, bekæmpe og begrænse de grænseoverskridende virkninger.5. Hvor der findes to eller flere fælles organer for samme afvandingsområde, bestræber disse sig på at koordinere deres aktiviteter for at udbygge forebyggelsen, bekæmpelsen og begrænsningen af de grænseoverskridende virkninger inden for det pågældende afvandingsområde.Artikel 10 Høringer Der afholdes høringer mellem bredparterne på basis af gensidighed, god tro og godt naboskab på anmodning af en part. Sådanne høringer sigter mod samarbejde om spørgsmål, der dækkes af denne konvention. Sådanne høringer afholdes gennem et fælles organ, der er oprettet i henhold til artikel 9 i konventionen, hvor et sådant findes.Artikel 11 Fælles overvågning og vurdering 1. I forbindelse med det i artikel 9 i konventionen nævnte almene samarbejde eller de specifikke ordninger opretter og gennemfører bredparterne fælles programmer for overvågning af tilstanden af grænseoverskridende vandområder, herunder oversvømmelser og drivis samt grænseoverskridende virkninger.2. Bredparterne enes om forureningsparametre og forurenende stoffer, hvoraf udledninger og koncentrationer i grænseoverskridende vandområder regelmæssigt skal overvåges.3. Med jævne mellemrum foretager bredparterne fælles eller koordinerede vurderinger af grænseoverskridende vandområders tilstand og effektiviteten af de foranstaltninger, der træffes med henblik på forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af grænseoverskridende virkninger. Resultaterne af disse vurderinger gøres tilgængelige for offentligheden i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 16 i konventionen.4. Med henblik herpå harmoniserer bredparterne reglerne for udarbejdelse og gennemførelse af overvågningsprogrammer, målesystemer anordninger, analyseteknikker, databearbejdning og evalueringsprocedurer, samt metoder for registrering af udledte forurenende stoffer.Artikel 12 Fælles forskning og udvikling I forbindelse med det i artikel 9 i konventionen nævnte generelle samarbejde eller de specifikke ordninger udfører bredparterne særlig forsknings- og udviklingsvirksomhed for at opnå og opretholde de vandkvalitetsmål og -kriterier, som de er blevet enige om at udarbejde og anvende.Artikel 13 Udveksling af oplysninger mellem bredparterne 1. Bredparterne udveksler inden for rammerne af egnede aftaler og andre ordninger i henhold til artikel 9 i konventionen rimeligt tilgængelige oplysninger om bl.a.:a) grænseoverskridende vandområders miljømæssige tilstandb) erfaring fra anvendelse af den bedste tilgængelige teknologi og resultaterne af forskning og udviklingc) emissions- og overvågningsdatad) trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at forebygge, bekæmpe og begrænse grænseoverskridende virkningere) tilladelser til eller bestemmelser om spildevandsudledninger, som den ansvarlige myndighed eller det pågældende organ har udstedt.2. For at harmonisere emissionsgrænserne foretager bredparterne en udveksling af oplysninger om deres nationale bestemmelser.3. Hvis en bredpart af en anden bredpart anmodes om at give oplysninger, som ikke foreligger, bestræber førstnævnte sig på at efterkomme anmodningen, men kan betinge sig, at den anmodede part dækker omkostningerne ved indsamling og eventuelt behandling af sådanne oplysninger.4. Med henblik på gennemførelsen af denne konvention fremmer bredparterne udvekslingen af den bedste tilgængelige teknologi, navnlig ved at lette: kommerciel udveksling af tilgængelig teknologi; direkte industrikontakter og samarbejde, herunder joint ventures; udveksling af oplysninger og erfaring samt ydelse af teknisk bistand. Bredparterne gennemfører ligeledes fælles uddannelsesprogrammer og afholder relevante seminarer og møder.Artikel 14 Advarsels- og alarmsystemer Bredparterne underretter straks hinanden om kritiske situationer, der måtte få grænseoverskridende virkninger. Bredparterne opretter og kører eventuelt


text: koordinerede kommunikations-, advarsels- og alarmsystemer med henblik på at modtage og sende oplysninger. Systemerne drives på grundlag af kompatibel datatransmission og -behandlingsprocedurer og anlæg, som bredparterne bliver enige om. Bredparterne informerer hinanden om de ansvarlige myndigheder eller de kontaktpunkter, der udpeges med henblik herpå.Artikel 15 Gensidig bistand 1. Hvis der opstår kritiske situationer, yder bredparterne hinanden bistand på anmodning herom i henhold til procedurer, der fastlægges i henhold til stk. 2 i denne artikel.2. Bredparterne udarbejder og enes om procedurer for gensidig bistand, der bl.a. omfatter følgende forhold:a) ledelse, kontrol, koordinering og overvågning af bistandenb) lokale faciliteter og tjenester, som ydes af den anmodende part, herunder om nødvendigt ophævelse af grænseformaliteterc) ordninger for skadesløsholdelse og skadeserstatning for den bistående part og/eller dens personale samt efter behov transit gennem tredjeparters territorierd) ordninger for godtgørelse af ydede tjenester.Artikel 16 Oplysning af offentligheden 1. Bredparterne sørger for, at oplysninger om de grænseoverskridende vandområders tilstand, trufne eller planlagte foranstaltninger med henblik på at forebygge, bekæmpe og begrænse grænseoverskridende virkninger samt effektiviteten af disse foranstaltninger gøres tilgængelige for offentligheden. Med henblik herpå sørger bredparterne for, at følgende oplysninger stilles til rådighed for offentligheden:a) vandkvalitetsmålsætningerb) udstedte tilladelser og de heri fastsatte betingelserc) resultaterne af vand- og spildevansprøvetagninger der er foretaget med henblik på overvågning og vurdering samt resultaterne af kontrollen af, at vandkvalitetsmålsætningerne eller tilladelsesbetingelser er overholdt.2. Bredparterne sørger for, at disse oplysninger gøres tilgængelige for offentligheden i rimelige tidsrum for gratis konsultering, og at offentligheden gives rimelige muligheder for fra bedparterne at få kopier af sådanne oplysninger mod en rimelig betaling.DEL III INSTITUTIONELLE BESTEMMELSER OG SLUTBESTEMMELSER Artikel 17 Parternes møder 1. Parternes første møde afholdes senest et år efter denne konventions ikrafttrædelse. Derefter afholdes der ordinære møder hvert tredje år, eller med kortere mellemrum, hvis det fastlægges i forretningsordenen. Parterne afholder ekstraordinært møde, hvis de beslutter det under et ordinært møde eller efter skriftlig anmodning fra en af parterne under forudsætning af, at mindst en tredjedel af parterne, senest seks måneder efter at være blevet underrettet herom, støtter anmodningen.2. På møderne fører parterne fortløbende tilsyn med gennemførelsen af denne konvention og skal med henblik herpå:a) gennemgå de fremgangsmåder og metoder, der benyttes af parterne ved beskyttelse og anvendelse af grænseoverskridende vandområder for yderligere at forbedre beskyttelsen og anvendelsen af grænseoverskridende vandområderb) udveksle oplysninger om erfaringer, der høstes i forbindelse med indgåelsen og gennemførelsen af bilaterale og multilaterale aftaler og andre ordninger vedrørende beskyttelse og anvendelse af grænseoverskridende vandområder, som en eller flere af parterne deltager ic) når det er relevant, søge hjælp hos relevante ECE-organer og andre kompetente internationale organer og specifikke udvalg i forbindelse med alle aspekter af opfyldelsen af denne konventions måld) på deres første møde drøfte og ved konsensus vedtage en forretningsorden for mødernee) drøfte og vedtage forslag til ændringer af denne konventionf) drøfte og træffe enhver yderligere foranstaltning, der måtte være nødvendig for at virkeliggøre konventionens mål.Artikel 18 Stemmeret 1. Hvis andet ikke er fastsat i stk. 2 i denne artikel, har hvert part i denne konvention én stemme.2. Regionale organisationer


text: for økonomisk integration udøver i sager under deres kompetence deres stemmeret med et antal stemmer svarende til det antal medlemsstater, der er parter i denne konvention. Sådanne organisationer må ikke udøve deres stemmeret, hvis deres medlemsstater udøver deres, og omvendt.Artikel 19 Sekretariat Sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa varetager følgende sekretariatsfunktioner:a) indkaldelse til og forberedelse af møder parterne imellemb) fremsendelse til parterne af rapporter og anden information, der modtages i medfør af bestemmelserne i denne konventionc) udøvelse af andre funktioner, som måtte fastlægges af parterne.Artikel 20 Bilag Bilagene til denne konvention udgør en integreret del heraf.Artikel 21 Ændringer af konventionen 1. En hvilken som helst part kan foreslå ændringer til konventionen.2. Forslag til ændringer af konventionen behandles på et møde parterne imellem.3. Teksten til en foreslået ændring til konventionen indgives skriftligt til sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa, der videresender den til samtlige parter mindst 90 dage inden det møde, hvor den foreslås vedtaget.4. Ændringer af denne konvention vedtages ved konsensus blandt repræsentanterne for parterne i denne konvention, der er til stede på parternes møde, og træder i kraft for de parter til konventionen, der har godkendt dem, på den 90. dag efter den dag, på hvilken depositaren har modtaget totredjedele af parternes godkendelsesinstrument vedrørende ændringen. Ændringen træder i kraft for alle andre parter på den 90. dag efter den dag, på hvilken den pågældende part har deponeret sit godkendelsesinstrument vedrørende ændringen.Artikel 22 Bilæggelse af tvister 1. Hvis der opstår en tvist mellem to eller flere parter om fortolkningen eller anvendelsen af denne konvention, skal de søge en løsning gennem forhandling eller enhver anden metode til bilæggelse af tvister, som kan accepteres af tvistens parter.2. Ved undertegnelse, ratifikation, accept, godkendelse eller tiltrædelse af denne konvention, eller på et hvilket som helst tidspunkt derefter, kan en part skriftligt erklære over for depositaren, at den ved en tvist, der ikke kan bilægges i overensstemmelse med stk. 1, vil acceptere den ene eller begge nedenstående metoder til bilæggelse af tvister som obligatorisk over for enhver part, der accepterer samme forpligtelse:a) indbringelse af tvisten for Den Internationale Domstolb) voldgift i overensstemmelse med proceduren i bilag VI.3. Hvis tvistens parter har accepteret begge de i stk. 2 nævnte bilæggelsesmetoder, kan tvisten blot indbringes for Den Internationale Domstol, medmindre parterne aftaler andet.Artikel 23 Undertegnelse Denne konvention er åben for undertegnelse i Helsinki den 17. og 18. marts 1992 og derefter i De Forenede Nationers hovedkvarter i New York indtil den 18. september 1992 for de stater, der er medlemmer af Den Økonomiske Kommission for Europa, og for de stater, som har rådgivende status ved Den Økonomiske Kommission for Europa i henhold til stk. 8 i Det Økonomiske og Sociale Råds resolution 36 (IV) af 28. marts 1947, samt for regionale organisationer for økonomisk integration bestående af suveræne stater, der er medlemmer af Den Økonomiske Kommission for Europa, og som har overdraget de pågældende organisationer kompetence på områder, der er omfattet af denne konvention, herunder kompetence til at indgå traktater på disse områder.Artikel 24 Depositar


text: De Forenede Nationers generalsekretariat fungerer som depositar for denne konvention.Artikel 25 Ratifikation, accept, godkendelse og tiltrædelse 1. Denne konvention skal ratificeres, accepteres, eller godkendes af de stater og regionale organisationer for økonomisk integration, der har undertegnet den.2. Denne konvention er åben for tiltrædelse for de i artikel 23 omhandlede stater og organisationer.3. Enhver organisation, som omhandlet i artikel 23, der bliver part i denne konvention, uden at nogen af dens medlemsstater er part i den, er underlagt alle de forpligtelser, der følger konventionen. Hvis en eller flere af en sådan organisations medlemsstater er part i konventionen, skal organisationen og dens medlemsstater fastlægge deres respektive ansvarsområde for så vidt angår opfyldelsen af deres forpligtelser i medfør af konventionen. I sådanne tilfælde kan organisationen og dens medlemsstater ikke udøve deres rettigheder inden for konventionen i konkurrence med hinanden.4. De i artikel 23 omhandlede organisationer for økonomisk integration skal i deres ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument angive, i hvilket omfang de har kompetence på de områder, der er omfattet af denne konvention. De skal også underrette depositaren om enhver relevant ændring i omfanget af deres kompetence.Artikel 26 Ikrafttræden 1. Denne konvention træder i kraft på den 90. dag efter datoen for deponering af det 16. ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument.2. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 vil et instrument, der deponeres af en regional organisation for økonomisk integration, ikke blive betragtet som yderligere instrument i forhold til dem, der deponeres af organisationens medlemsstater.3. For hver stat eller organisation som omhandlet i artikel 23, der ratificerer, accepterer, godkender eller tiltræder denne konvention efter deponeringen af det 16. ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument, træder konventionen i kraft på den 90. dag efter datoen for statens eller organisationens deponering af sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument.Artikel 27 Opsigelse En part kan når som helst, efter at der er gået tre år fra den dato, på hvilken denne konvention trådte i kraft for den pågældende part, opsige konventionen ved skriftlig meddelelse herom. Enhver sådan opsigelse træder i kraft på den 90. dag efter den dato, på hvilken depositaren har modtaget meddelelse herom.Artikel 28 Autentiske tekster Originaleksemplaret af denne konvention, hvis engelske, franske og russiske tekst har samme gyldighed, deponeres hos De Forenede Nationers generalsekretær.Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyndiget dertil, underskrevet denne konvention.Udfærdiget i Helsinki den 17. marts 1992.Bilag I DEFINITION AF UDTRYKKET »BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNOLOGI« 1. Udtrykket »bedste tilgængelige teknologi« betyder det seneste udviklingsstadium i processer, faciliteter eller driftsmetoder, der angiver en bestemt foranstaltnings egnethed i praksis til at begrænse udledninger, emissioner og affaldsmængde. Ved fastlæggelse af, hvorvidt et sæt processer, faciliteter og driftsmetoder udgør den bedste tilgængelige teknologi generelt eller i enkelttilfælde, skal følgende overvejes:a) sammenlignelige processer, faciliteter eller driftsmetoder, der for nylig er blevet afprøvet med godt resultatb) teknologiske fremskridt og ændringer i videnskabelig viden og forståelsec) den pågældende teknologis økonomiske gennemførlighedd) tidsbegrænsning for anvendelse i både nye og bestående anlæge) arten og omfanget af de pågældende udledninger og spildevandf) affaldsreducerende teknologi.2. Det følger heraf, at »den bedste tilgængelige teknologi«


text: for en bestemt proces vil ændre sig med tiden i lyset af teknologiske fremskridt og økonomiske og samfundsmæssige faktorer samt i lyset af udviklingen i videnskabelig viden og forståelse.Bilag II RETNINGSLINJER FOR UDVIKLING AF DEN BEDSTE MILJØPRAKSIS 1. Ved valg i hver enkelt tilfælde af den bedst egnede kombination af foranstaltninger, der måtte udgøre den bedste miljøpraksis bør følgende rangorden af foranstaltninger overvejes:a) oplysning af offentligheden og brugerne om de miljømæssige følger af valget af bestemte aktiviteter og produkter, deres anvendelse og endelige bortskaffelseb) udvikling og anvendelse af kodeks for god miljøpraksis, som dækker alle aspekter af produktets levetidc) mærkning med oplysninger til brugerne om miljøfarer ved et produkt, dets anvendelse og endelige bortskaffelsed) indsamlings- og bortskaffelsesordninger til rådighed for offentlighedene) genanvendelse, genvinding og genbrugf) anvendelse af økonomiske instrumenter på aktiviteter, produkter eller grupper af produkterg) en tilladelsesordning, der omfatter en række restriktioner eller et forbud.2. Ved fastlæggelse, generelt eller i enkelttilfælde af, hvilken kombination af foranstaltninger, der udgør den bedste miljøpraksis, bør navnlig følgende overvejes nøje:a) miljøfarer ved:i) produktetii) produktets produktioniii) produktets anvendelseiv) produktets endelige bortskaffelseb) erstatning med mindre forurenende processer eller stofferc) anvendelsesomfangd) mulige miljøfordele eller -ulemper ved erstatningsmaterialer eller -aktivitetere) fremskridt og ændringer i videnskabelig viden og forståelsef) tidsbegrænsning for gennemførelseg) samfundsmæssige og økonomiske følger.3. Det følger heraf, at den bedste miljøpraksis for en bestemt kilde vil ændre sig med tiden i lyset af teknologiske fremskridt og økonomiske og samfundsmæssige faktorer samt i lyset af ændringer i videnskabelig viden og forståelse.Bilag III RETNINGSLINJER FOR OPSTILLING AF VANDKVALITETSMÅLSÆTNINGER OG KRITERIER Vandkvalitetsmålsætninger og -kriterier skal:a) tage hensyn til målet med at opretholde og om nødvendigt forbedre den bestående vandkvalitetb) sigte mod at mindske den gennemsnitlige forureningsbelastning (navnlig af farlige stoffer) i en vis grad inden for et bestemt tidsrumc) tage hensyn til specifikke vandkvalitetskrav (råvand til drikkevandsformål, kunstvanding osv.)d) tage hensyn til særkrav vedrørende sårbare og særlig beskyttede vandområder og deres miljø, f.eks. søer og grundvandsressourcere) være baseret på anvendelse af økologiske klassificeringsmetoder og kemiske indikatorer for overvågning på mellemlang og lang sigt af opretholdelse og forbedring af vandkvalitetenf) tage hensyn til det omfang, hvori målsætningerne opfyldes, og til de yderligere beskyttelsesforanstaltninger baseret på emissionsgrænser, der måtte være nødvendige i enkelttilfælde.Bilag IV VOLDGIFT 1. Hvis en tvist indbringes til voldgiftsbehandling i henhold til artikel 22, stk. 2, i denne konvention, skal parten eller parterne meddele sekretariatet voldgiftens genstand og i særdelshed anføre de artikler i konventionen, hvis fortolkning eller anvendelse stridsspørgsmålet drejer sig om. Sekretariatet sender de modtagne oplysninger til alle parter i konventionen.2. Voldgiftsretten består af tre medlemmer. Både den eller de parter, der ønsker sagen afgjort ved voldgift, og den anden eller de øvrige parter i tvisten udpeger en voldgiftsmand, og de to således udpegede voldgiftsmænd udpeger efter fælles overenskomst den tredje voldgiftsmand, som er formand for voldgiftsretten. Sidstnævnte må ikke være statsborger hos en af parterne i tvisten, og ej heller have fast bopæl på en af parternes territorium eller være ansat af nogen af disse, ej heller have beskæftiget sig med sagen på anden vis.3.


text: Hvis formanden for voldgiftsretten ikke er udpeget senest to måneder efter udpegelsen af den anden voldgiftsmand, skal sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa efter anmodning fra en af parterne i tvisten udpege formanden inden for en frist på yderligere to måneder.4. Hvis en af parterne i tvisten ikke har udpeget en voldgiftsmand senest to måneder efter modtagelsen af anmodningen, kan den anden part underrette sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa, som skal udpege formanden for voldgiftsretten inden for en frist på yderligere to måneder. Efter udpegelsen skal formanden for voldgiftsretten anmode den part, som ikke har udpeget en voldgiftsmand, om at gøre dette inden for to måneder. Efter udløbet af denne frist underretter formanden sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa, som foretager udpegelsen inden for en frist på yderligere to måneder.5. Voldgiftsretten afsiger sin kendelse i overensstemmelse med international ret og i overensstemmelse med de i denne konvention indeholdte bestemmelser.6. Enhver voldgiftsret, der nedsættes i henhold til bestemmelserne i dette bilag, fastsætter selv sin forretningsorden.7. Voldgiftsrettens afgørelse, både om procedurespørgsmål og om sagens realitet, træffes ved flertalsafgørelse blandt dens medlemmer.8. Voldgiftsretten kan træffe alle nødvendige foranstaltninger for at fastlægge sagens sammenhæng.9. Parterne i tvisten skal lette voldgiftsrettens arbejde og skal i særdelseshed med anvendelse af alle til rådighed stående midler:a) stille alle relevant dokumenter, faciliteter og oplysninger til rådighed for denb) i det nødvendige omfang gøre det muligt for den at indkalde vidner eller eksperter og høre disse.10. Parterne og voldgiftsmændene sikrer, at enhver oplysning, de modtager i fortrolighed under voldgiftsbehandlingen, behandles fortroligt.11. Voldgiftsretten kan efter anmodning fra en af parterne anbefale foreløbige forholdsregler.12. Hvis en af parterne i tvisten ikke møder for voldgiftsretten eller ikke forsvarer sin sag, kan den anden part anmode voldgiftsretten om at fortsætte sagsbehandlingen og afgive sin endelige kendelse. En parts fravær eller undladelse af at forsvare sin sag forhindrer ikke videre sagsbehandling.13. Voldgiftsretten kan behandle og afsige kendelse om modkrav, der har direkte forbindelse med tvistens genstand.14. Medmindre voldgiftsretten beslutter andet på grund af særlige omstændigheder i sagen, skal voldgiftsrettens udgifter, herunder også verderlag til dens medlemmer, afholdes ligeligt af parterne i tvisten. Voldgiftsretten skal føre regnskab over alle sine udgifter og fremlægge en endelig opgørelse derover for parterne.15. Enhver part i denne konvention, som har en juridisk interesse i tvistens genstand, og som kan berøres af en kendelse i sagen, kan intervenere i sagsbehandlingen med voldgiftsrettens samtykke.16. Voldgiftsretten afgiver sin kendelse senest fem måneder efter datoen for dens nedsættelse, medmindre den skønner det nødvendigt at forlænge denne tidsfrist med en periode, der ikke bør overstige fem måneder.17. Voldgiftsrettens kendelse skal ledsages af en begrundelse. Den er endelig og bindende for alle tvistens parter. Kendelsen skal af voldgiftsretten sendes til tvistens parter og til sekretariatet. Sekretariatet sender de modtagne oplysninger til alle parter i denne konvention.18. Enhver tvist, som måtte opstå mellem parterne vedrørende fortolkningen eller fuldbyrdelsen af kendelsen, kan af en af parterne indbringes for den voldgiftsret, der afgav kendelsen, eller, hvis denne ikke kan behandle sagen, for en anden


text: voldgiftsret, der nedsættes til dette formål på samme måde som den første.BILAG II Fællesskabets erklæring i medfør af artikel 25, stk. 4, i konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer Der henvises til artikel 25, stk. 4, i konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer, vedrørende omfanget af de i dette stykke nævnte organisationers kompetence.I overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og gældende fællesskabsret på det område, der er omfattet af konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer, særlig de nedenfor anførte juridiske instrumenter, har Fællesskabet en international kompetence på dette område. Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater har ligeledes en international kompetence på de områder, der er omfattet af nævnte konvention.De ovenfor nævnte juridiske instrumenter er følgende:- Rådets direktiv 75/440/EØF af 16. juni 1975 om kvalitetskrav til overfladevand, som anvendes til fremstilling af drikkevand i medlemsstaterne (1)- Rådets direktiv 76/160/EØF af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand (2)- Rådets direktiv 76/464/EØF af 4. maj 1976 om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø (3)- Rådets direktiv 78/176/EØF af 20. februar 1978 om affald fra titandioxidindustrien (4)- Rådets direktiv 78/659/EØF af 18. juli 1978 om kvaliteten af ferskvand, der kræver beskyttelse eller forbedring for at være egnet til, at fisk kan leve deri (5)- Rådets direktiv 79/869/EØF af 9. oktober 1979 om målemetoder og hyppighed for prøveudtagning og analyse af overfladevand, som anvendes til fremstilling af drikkevand i medlemsstaterne (6)- Rådets direktiv 80/68/EØF af 17. december 1979 om beskyttelse af grundvandet mod forurening forårsaget af visse farlige stoffer (7)- Rådets direktiv 80/778/EØF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand (8)- Rådets direktiv 82/176/EØF af 22. marts 1982 om grænseværdier og kvalitetsmålsætninger for udledninger af kviksølv fra elektrolyse af alkaliske chlorider (9)- Rådets direktiv 82/883/EØF af 3. december 1982 om metoder til overvågning af og kontrol med miljøer, der berøres af udledninger fra titandioxidindustrien (10)- Rådets direktiv 83/513/EØF af 26. september 1983 om grænseværdier og kvalitetsmålsætninger for udledninger af cadmium (11)- Rådets direktiv 84/156/EØF af 8. marts 1984 om grænseværdier og kvalitetsmålsætninger for udledninger af kviksølv fra andre sektorer end elektrolyse af alkalichlorider (12)- Rådets direktiv 84/491/EØF af 9. oktober 1984 om grænseværdier og kvalitetsmålsætninger for udledninger af hexachlorcyclohexan (13)- Rådets direktiv 86/280/EØF af 12. juni 1986 om grænseværdier og kvalitetsmålsætninger for udledninger af visse farlige stoffer, der er opført på liste I i bilaget til direktiv 76/464/EØF (14)- Rådets direktiv 88/347/EØF af 16. juni 1988 om ændring af bilag II til direktiv 86/280/EØF om grænseværdier og kvalitetsmålsætninger for udledninger af visse farlige stoffer, der er opført på liste I i bilaget til direktiv 76/464/EØF (15)- Rådets direktiv 90/415/EØF af 27. juli 1990 om ændring af bilag II til direktiv 86/280/EØF om grænseværdier og kvalitetsmålsætninger for udledninger af visse farlige stoffer, der er opført på liste I i bilaget til direktiv 76/464/EØF (16)- Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (17)- Rådets direktiv 91/676/EØF af 12.


text: december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (18)Videreførelsen af Fællesskabets politik på miljøområdet medfører, at denne liste kan blive ændret som følge af ændring eller ophævelse af gældende retsakter eller vedtagelse af nye tekster.(1) EFT nr. L 194 af 25. 7. 1975, s. 34.(2) EFT nr. L 31 af 5. 2. 1976, s. 1.(3) EFT nr. L 129 af 18. 5. 1976, s. 23.(4) EFT nr. L 54 af 25. 2. 1978, s. 19.(5) EFT nr. L 222 af 14. 8. 1978, s. 1.(6) EFT nr. L 271 af 29. 10. 1979, s. 44.(7) EFT nr. L 20 af 26. 1. 1980, s. 43.(8) EFT nr. L 229 af 30. 8. 1980, s. 11.(9) EFT nr. L 81 af 27. 3. 1982, s. 29.(10) EFT nr. L 378 af 31. 12. 1982, s. 1.(11) EFT nr. L 291 af 24. 10. 1983, s. 1.(12) EFT nr. L 74 af 17. 3. 1984, s. 49.(13) EFT nr. L 274 af 17. 10. 1984, s. 11.(14) EFT nr. L 181 af 4. 7. 1986, s. 16.(15) EFT nr. L 158 af 25. 6. 1988, s. 35.(16) EFT nr. L 219 af 14. 8. 1990, s. 49.(17) EFT nr. L 135 af 30. 5. 1991, s. 40.(18) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1991, s. 1.


text:
 4.10.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 270/29
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 107/2012
 af 15. juni 2012
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 88/2012 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 30. april 2012 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 790/2009 af 10. august 2009 om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (2) skal indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 252/2011 af 15. marts 2011 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (3) skal indarbejdes i aftalen.
 (4)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 286/2011 af 10. marts 2011 om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (4), som berigtiget i EUT L 138 af 26.5.2011, s. 66, skal indarbejdes i aftalen —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel XV i bilag II til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led indsættes i punkt 12zc (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006):
 »—
 32011 R 0252: Kommissionens forordning (EU) nr. 252/2011 af 15. marts 2011 (EUT L 69 af 16.3.2011, s. 3).«
 2)
 I punkt 12zze (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008) indsættes følgende:
 », som ændret ved:
 —
 32009 R 0790: Kommissionens forordning (EF) nr. 790/2009 af 10. august 2009 (EUT L 235 af 5.9.2009, s. 1)
 —
 32011 R 0286: Kommissionens forordning (EU) nr. 286/2011 af 10. marts 2011 (EUT L 83 af 30.3.2011, s. 1), berigtiget ved EUT L 138 af 26.5.2011, s. 66.«
 Artikel 2
 Teksterne til forordning (EF) nr. 790/2009, forordning (EU) nr. 252/2011 og forordning (EU) nr. 286/2011, som berigtiget ved EUT L 138 af 26.5.2011, s. 66, på islandsk og norsk, der offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 16. juni 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg (5), jf. aftalens artikel 103, stk. 1, eller den dag, hvor Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 106/2012 af 15. juni 2012 (6) træder i kraft, hvis dette sker senere.
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juni 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Fungerende formand
 (1) EUT L 248 af 13.9.2012, s. 25.
 (2) EUT L 235 af 5.9.2009, s. 1.
 (3) EUT L 69 af 16.3.2011, s. 3.
 (4) EUT L 83 af 30.3.2011, s. 1.


text:
 26.5.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 133/13
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 167/2004
 af 3. december 2004
 om ændring af bilag IV (Energi) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag IV til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 123/2004 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 24. september 2004 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2422/2001 af 6. november 2001 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (2) bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 17 (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF) i bilag IV til aftalen:
 »18.
 32001 R 2422: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2422/2001 af 6. november 2001 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (EFT L 332 af 15.12.2001, s. 1).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 a)
 Henvisninger til aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr skal også forstås som henvisninger til brevveksling mellem Amerikas Forenede Staters miljøbeskyttelsesagentur (EPA) og det norske olie- og energiministerium, det islandske industriministerium samt Amt für Volkswirtschaft (styrelsen for økonomiske anliggender) i Liechtenstein, undtagen i artikel 11 og 14, hvor der kun henvises til selve aftalen.
 b)
 I artikel 4, stk. 4, ændres »Fællesskabet og tredjelande« til »Fællesskabet eller EFTA-staterne på den ene side og tredjelande på den anden side,«. Desuden ændres »testes af Kommissionen eller medlemsstaterne« til »testes af Kommissionen eller medlemsstaterne eller EFTA-staterne inden for deres respektive kompetenceområder,«.
 c)
 I artikel 12, stk. 3, første sætning, ændres »Kommissionen sikrer« til »EFTA-staterne og Kommissionen sikrer inden for deres respektive kompetenceområder«.
 d)
 Artikel 13 finder ikke anvendelse.«
 Artikel 2
 Teksterne til forordning (EF) nr. 2422/2001 på islandsk og norsk, der offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 4. december 2004 forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2004.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Kjartan JÓHANNSSON
 Formand
 (1) EUT L 64 af 10.3.2005, s. 20.
 (2) EFT L 332 af 15.12.2001, s. 1.
 (3) Forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 30.10.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 310/25
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 76/2014
 af 16. maj 2014
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens direktiv 2013/60/EU af 27. november 2013 om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling, af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/24/EF om dele af og kendetegn ved to- og trehjulede motordrevne køretøjer, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/24/EF om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/67/EF om montering af lygter og lyssignaler på to- og trehjulede motordrevne køretøjer (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel I i bilag II til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 45x (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/24/EF) og 45za (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/24/EF):
 »—
 32013 L 0060: Kommissionens direktiv 2013/60/EU af 27. november 2013 (EUT L 329 af 10.12.2013, s. 15).«
 2)
 Følgende tilføjes i punkt 45zv (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/67/EF):
 », som ændret ved:
 —
 32013 L 0060: Kommissionens direktiv 2013/60/EU af 27. november 2013 (EUT L 329 af 10.12.2013, s. 15).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2013/60/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 17. maj 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2014.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 329 af 10.12.2013, s. 15.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 15.11.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 296/30
 AFGØRELSE NR. 1/2019 VEDTAGET AF ASSOCIERINGSUDVALGET EU-GEORGIEN I DETTES HANDELSSAMMENSÆTNING
 af 18. oktober 2019
 om ajourføring af bilag III-A til associeringsaftalen [2019/1913]
 ASSOCIERINGSUDVALGET I DETTES HANDELSSAMMENSÆTNING HAR —
 under henvisning til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side, særlig artikel 47, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til artikel 431 i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side (»aftalen«) trådte aftalen i kraft den 1. juli 2016.
 (2)
 I artikel 47 i aftalen fastsættes det, at Georgien gradvist skal tilnærme sig den relevante gældende EU-ret i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag III-A og bilag III-B til aftalen, og at bilag III-A til aftalen kan ændres ved en afgørelse fra Associeringsudvalget i dettes handelssammensætning.
 (3)
 Flere af de EU-retsakter, der er opført i bilag III-A til aftalen, er blevet omarbejdet eller ophævet og erstattet af nye EU-retsakter efter paraferingen af aftalen den 29. november 2013, og nye EU-retsakter er blevet meddelt Georgien.
 (4)
 Det er nødvendigt at ajourføre bilag III-A til aftalen for at tage hensyn til udviklingen i den i nævnte bilag opførte gældende EU-ret.
 (5)
 Af klarhedshensyn bør bilag III-A til aftalen ajourføres i sin helhed og erstattes.
 (6)
 Det er hensigtsmæssigt at fastsætte en periode, hvori Georgien kan gennemføre de nye EU-retsakter i sin nationale lovgivning. I overensstemmelse hermed bør der i bilag III-A angives nye frister for Georgiens tilnærmelse til de EU-retsakter, der er opført i nævnte bilag —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Bilag III-A til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 18. oktober 2019.
 På vegne af Associeringsudvalget i dettes handelssammensætning
 Formand
 G. ARVELADZE
 Sekretærer
 M. GABUNIA
 R. MENGEL-JØRGENSEN
 BILAG
 »BILAG III-A
 LISTE OVER SEKTORLOVGIVNING, DER SKAL TILNÆRMES
 Følgende liste indeholder Georgiens prioriteter med hensyn til tilnærmelse af Unionens direktiver efter den nye metode og den globale metode, der indgår i Georgiens regerings strategi for standardisering, akkreditering, overensstemmelsesvurdering, tekniske forskrifter og metrologi og i programmet om lovgivningsreform og vedtagelse af tekniske forskrifter af marts 2010.
 1.
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/424 af 9. marts 2016 om tovbaneanlæg og om ophævelse af direktiv 2000/9/EF (1)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 2.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/33/EU af. 26. februar 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om elevatorer og sikkerhedskomponenter til elevatorer (omarbejdning) (2)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 3.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/68/EU af 15. maj 2014 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om tilgængeliggørelse på markedet af trykbærende udstyr (omarbejdning) (3)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 4.
 Rådets direktiv 92/42/EØF af 21. maj 1992 om


text:
krav til virkningsgrad i nye varmtvandskedler, der anvender flydende eller luftformigt brændsel (4)
 Tidsplan: i løbet af 2013
 5.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/29/EU af 26. februar 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse af simple trykbeholdere på markedet (omarbejdning) (5)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 6.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/53/EU af 20. november 2013 om fritidsfartøjer og personlige fartøjer og om ophævelse af direktiv 94/25/EF (6)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 7.
 Kommissionens direktiv 2008/43/EF af 4. april 2008 om oprettelse i henhold til Rådets direktiv 93/15/EØF af et system til id-mærkning og sporing af eksplosivstoffer til civil brug (7)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 8.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/34/EU af 26. februar 2014 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om materiel og sikringssystemer til anvendelse i eksplosiv atmosfære (omarbejdning) (8)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 9.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/53/EU af 16. april 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse af radioudstyr på markedet og om ophævelse af direktiv 1999/5/EF (9)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 10.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/30/EU af 26. februar 2014 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektromagnetisk kompatibilitet (omarbejdning) (10)
 Tidsplan: senest otte år fra denne aftales ikrafttræden
 11.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/35/EU af 26. februar 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse på markedet af elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (omarbejdning) (11)
 Tidsplan: senest otte år fra denne aftales ikrafttræden
 12.
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/745 af 5. april 2017 om medicinsk udstyr, om ændring af direktiv 2001/83/EF, forordning (EF) nr. 178/2002 og forordning (EF) nr. 1223/2009 og om ophævelse af Rådets direktiv 90/385/EØF og 93/42/EØF (12)
 Tidsplan: senest otte år fra denne aftales ikrafttræden
 13.
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/746 af 5. april 2017 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og om ophævelse af direktiv 98/79/EF og Kommissionens afgørelse 2010/227/EU (13)
 Tidsplan: senest otte år fra denne aftales ikrafttræden
 14.
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/426 af 9. marts 2016 om apparater, der forbrænder gasformigt brændstof og om ophævelse af direktiv 2009/142/EF (14)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 15.
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425 af 9. marts 2016 om personlige værnemidler og om ophævelse af Rådets direktiv 89/686/EØF (15)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 16.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF af 17. maj 2006 om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF (omarbejdning) (16)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 17.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF af 18. juni 2009 om sikkerhedskrav til legetøj (17)
 Tidsplan: senest fem år fra denne aftales ikrafttræden
 18.
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 af 9. marts 2011 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer og om ophævelse af Rådets direktiv 89/106/EØF (18)
 Tidsplan: senest otte år fra denne aftales ikrafttræden
 19.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/31/EU af 26. februar 2014 om harmonisering


text:
af medlemsstaternes lovgivning vedrørende tilgængeliggørelse på markedet af ikke-automatiske vægte (omarbejdning) (19)
 Tidsplan: senest otte år fra denne aftales ikrafttræden
 20.
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/32/EU af 26. februar 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse på markedet af måleinstrumenter (omarbejdning) (20)
 Tidsplan: senest otte år fra denne aftales ikrafttræden
 «
 (1) EUT L 81 af 31.3.2016, s. 1.
 (2) EUT L 96 af 29.3.2014, s. 251.
 (3) EUT L 189 af 27.6.2014, s. 164.
 (4) EFT L 167 af 22.6.1992, s. 17.
 (5) EUT L 96 af 29.3.2014, s. 45.
 (6) EUT L 354 af 28.12.2013, s. 90.
 (7) EUT L 94 af 5.4.2008, s. 8.
 (8) EUT L 96 af 29.3.2014, s. 309.
 (9) EUT L 153 af 22.5.2014, s. 62.
 (10) EUT L 96 af 29.3.2014, s. 79.
 (11) EUT L 96 af 29.3.2014, s. 357.
 (12) EUT L 117 af 5.5.2017, s. 1.
 (13) EUT L 117 af 5.5.2017, s. 176.
 (14) EUT L 81 af 31.3.2016, s. 99.
 (15) EUT L 81 af 31.3.2016, s. 51.
 (16) EUT L 157 af 9.6.2006, s. 24.
 (17) EUT L 170 af 30.6.2009, s. 1.
 (18) EUT L 88 af 4.4.2011, s. 5.
 (19) EUT L 96 af 29.3.2014, s. 107.
 (20) EUT L 96 af 29.3.2014, s. 149.


text:
 29.4.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 110/28
 AFGØRELSE Nr. 1/2014 VEDTAGET AF ASSOCIERINGSRÅDET EU-REPUBLIKKEN MOLDOVA
 af 16. december 2014
 om vedtagelse af dets forretningsorden og associeringsudvalgets samt underudvalgs forretningsordener [2015/671]
 ASSOCIERINGSRÅDET EU-REPUBLIKKEN MOLDOVA HAR —
 under henvisning til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side (1) (»aftalen«), særlig artikel 434, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I overensstemmelse med aftalens artikel 464 er visse dele af aftalen blevet anvendt midlertidigt fra den 1. september 2014.
 (2)
 I henhold til aftalens artikel 435, stk. 2, fastsætter associeringsrådet selv sin forretningsorden.
 (3)
 I henhold til aftalens artikel 437, stk. 1, bistås associeringsrådet af et associeringsudvalg i udøvelsen af dettes hverv, og i henhold til aftalens artikel 438, stk. 1, fastlægger associeringsrådet i sin forretningsorden, hvilke opgaver associeringsudvalget skal tillægges, og hvordan det skal fungere —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Associeringsrådets og associeringsudvalgets samt underudvalgs forretningsordener, som fastsat i henholdsvis bilag I og II, vedtages herved.
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2014.
 På associeringsrådets vegne
 F. MOGHERINI
 Formand
 (1) EUT L 260 af 30.8.2014, s. 4.
 BILAG I
 FORRETNINGSORDEN FOR ASSOCIERINGSRÅDET
 Artikel 1
 Almindelige bestemmelser
 1. Associeringsrådet, som er oprettet i overensstemmelse med artikel 434, stk. 1, i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side (»aftalen«), udfører de i aftalens artikel 434 og 436 anførte opgaver.
 2. Associeringsrådet består af medlemmer af Rådet for Den Europæiske Union og medlemmer af Europa-Kommissionen på den ene side og af medlemmer af Republikken Moldovas regering på den anden side, jf. aftalens artikel 435, stk. 1. Ved sammensætningen af associeringsrådet skal der tages hensyn til de særlige emner, der skal drøftes på et givet møde. Associeringsrådet træder sammen på ministerplan.
 3. Som fastsat i aftalens artikel 436, stk. 1, og med henblik på at opfylde målene i aftalen har associeringsrådet beføjelse til at træffe afgørelser, der er bindende for parterne. Associeringsrådet træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af sine afgørelser, herunder ved eventuelt at give særlige organer, der er nedsat i medfør af aftalen, beføjelse til at handle på dets vegne. Associeringsrådet kan også fremsætte henstillinger. Det vedtager sine afgørelser og henstillinger efter aftale mellem parterne, efter at disse har gennemført deres respektive interne procedurer. Associeringsrådet kan delegere sine beføjelser til associeringsudvalget.
 4. Parterne i denne forretningsorden er de parter, der er fastlagt i aftalens artikel 461.
 Artikel 2
 Formandskab
 Parterne varetager på skift formandskabet for associeringsrådet i en periode på 12 måneder. Første periode begynder på datoen for afholdelse af associeringsrådets første møde og slutter den 31. december samme år.
 Artikel 3
 Møder
 1. Associeringsrådet træder sammen mindst én gang om året og efter behov efter parternes fælles aftale. Medmindre parterne bliver enige om andet, holdes alle associeringsrådets møder på det sædvanlige sted for Rådet for Den