text:
 Avis juridique important
 |
 22002A0125(02)
 Tillægsprotokol om handelsordningen for visse fisk og fiskerivarer til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Estland på den anden side
 EF-Tidende nr. L 023 af 25/01/2002 s. 0031 - 0033
 Tillægsprotokolom handelsordningen for visse fisk og fiskerivarer til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Estland på den anden sideDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt "Fællesskabet",på den ene side, ogREGERINGEN FOR REPUBLIKKEN ESTLAND,på den anden side,SOM TAGER I BETRAGTNING, at Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Estland, på den anden side, i det følgende benævnt "Europaaftalen", blev undertegnet i Bruxelles den 12. juni 1995 og trådte i kraft den 1. februar 1998,SOM TAGER I BETRAGTNING, at de tekniske forhandlinger på grundlag af Europaaftalens artikel 19, stk. 4, og artikel 22 mellem Fællesskabet og Republikken Estland om gensidige toldindrømmelser i fiskerisektoren er ført til ende med et positivt resultat,SOM TAGER I BETRAGTNING, at de forhandlede indrømmelser i fiskerisektoren påvirker de bilaterale indrømmelser i henhold til Europaaftalen, som derfor bør ændres ved en protokol om tilpasning af aftalens handelsaspekter,SOM TAGER I BETRAGTNING, at Fællesskabet og Republikken Estland også er blevet enige om en enkel administrativ metode til gradvis at gennemføre de forhandlede toldindrømmelser så snart som muligt,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER:Artikel 1Fisk og fiskerivarer defineres i artikel 1 i Rådets forordning (EF) nr. 104/2000, som ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 3759/92, til hvilken der henvises i artikel 21 i Europaaftalen. Fiskerivarer omfatter varer, der er fanget på havet eller i de indre farvande, og følgende akvakulturprodukter:>TABELPOSITION>Artikel 2Fra datoen for denne protokols ikrafttræden anvender begge parter fuldstændig frihandel for alle varer, der er omfattet af bilag VI til Europaaftalen, og andre eventuelle indrømmelser for fisk og fiskerivarer. Fra datoen for denne protokols ikrafttræden nedsætter begge parter de toldsatser, der anvendes af henholdsvis Fællesskabet og Republikken Estland, med en tredjedel for alle resterende fisk og fiskerivarer som defineret i artikel 1 i denne protokol.Et år efter denne protokols ikrafttræden nedsætter begge parter toldsatserne med endnu en tredjedel på baggrund af deres niveau på datoen for denne protokols ikrafttræden.To år efter denne protokols ikrafttræden, eller før, hvis begge parter er enige herom, gælder der fuldstændig frihandel for alle fisk og fiskerivarer. En eventuel aftale om anvendelse af frihandel på et tidligere tidspunkt for alle fisk og fiskerivarer gennemføres i overensstemmelse med denne protokols artikel 5.Artikel 3De i artikel 2 nævnte nedsættelser beregnes efter fælles matematiske principper under hensyntagen til, at:a) alle tal med decimaler på 50 og derunder rundes ned til nærmeste hele talb) alle tal med decimaler på over 50 rundes op til nærmeste hele talc) alle toldsatser på under 2 % fastsættes automatisk af begge parter til 0 %.Parterne udveksler oplysninger om tilfælde, hvor disse principper anvendes.Artikel 4Denne protokol træder i kraft på den første


text: dag i den måned, der følger efter det tidspunkt, hvor parterne har meddelt hinanden, at deres interne procedurer er afsluttet.Artikel 5Denne protokol kan ændres ved afgørelse truffet af associeringsrådet.Hecho en Bruselas, el veinte de diciembre del dos mil uno.Udfærdiget i Bruxelles den tyvende december to tusind og en.Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten Dezember zweitausendundeins.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες ένα.Done at Brussels on the twentieth day of December in the year two thousand and one.Fait à Bruxelles, le vingt décembre deux mille un.Fatto a Bruxelles, addì venti dicembre duemilauno.Gedaan te Brussel, de twintigste december tweeduizendeneen.Feito em Bruxelas, em vinte de Dezembro de dois mil e um.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattayksi.Som skedde i Bryssel den tjugonde december tjugohundraett.Koostatud Brüsselis kahekümnendal detsembril kahetuhande esimesel aastal.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnarEuroopa Ühenduse nimel>PIC FILE= "L_2002023DA.003301.TIF">Por el Gobierno de la República de EstoniaFor Regeringen for Republikken EstlandFür die Regierung der Republik EstlandΓια την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της ΕσθονίαςFor the Government of the Republic of EstoniaPour le gouvernement de la République d'EstoniePer il governo della Repubblica di EstoniaVoor de Regering van de Republiek EstlandPelo Governo da República da EstóniaViron tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Estlands regeringEesti Vabarrigi valitsuse nimel>PIC FILE= "L_2002023DA.003302.TIF">

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0135
 2002/135/EF: Afgørelse nr. 5/2001 truffet af Associeringsrådet EU-Polen den 28. september 2001 om ændring af afgørelse nr. 1/94 om vedtagelse af associeringsrådets forretningsorden ved nedsættelse af et rådgivende paritetisk udvalg mellem Regionsudvalget og Det Polske Forbindelsesudvalg for Samarbejde med Regionsudvalget
 EF-Tidende nr. L 048 af 20/02/2002 s. 0006 - 0007
 Afgørelse nr. 5/2001 truffet af Associeringsrådet EU-Polenden 28. september 2001om ændring af afgørelse nr. 1/94 om vedtagelse af associeringsrådets forretningsorden ved nedsættelse af et rådgivende paritetisk udvalg mellem Regionsudvalget og Det Polske Forbindelsesudvalg for Samarbejde med Regionsudvalget(2002/135/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side(1), særlig artikel 107, ogud fra følgende betragtninger:(1) Dialog og samarbejde mellem regionale og lokale myndigheder i Det Europæiske Fællesskab og i Polen kan bidrage væsentligt til udviklingen af forbindelserne mellem dem indbyrdes og til Europas integration.(2) Et sådant samarbejde bør foregå mellem Regionsudvalget og Det Polske Forbindelsesudvalg for Samarbejde med Regionsudvalget ved nedsættelse af et rådgivende paritetisk udvalg.(3) Associeringsrådets forretningsorden, der blev vedtaget ved afgørelse nr. 1/94, bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende artikler føjes til associeringsrådets forretningsorden: "Artikel 18Der nedsættes et rådgivende paritetisk udvalg, i det følgende benævnt 'udvalget', som har til opgave at bistå associeringsrådet i bestræbelserne for at fremme dialogen og samarbejdet mellem de regionale og lokale myndigheder i Det Europæiske Fællesskab og regionale og lokale myndigheder (på henholdsvis województwo-plan og powiat- og gmina-plan) i Polen, i det følgende benævnt 'polske regionale og lokale myndigheder'. Dialogen og samarbejdet tager især sigte på følgende aspekter:1) De polske regionale og lokale myndigheder forberedes til arbejdet i forbindelse med det kommende medlemskab af Den Europæiske Union.2) De polske regionale og lokale myndigheder forberedes til at deltage i Regionsudvalgets arbejde efter Polens tiltrædelse.3) Der udveksles oplysninger om aktuelle emner af gensidig interesse, især om den aktuelle situation omkring Fællesskabets regionalpolitik og tiltrædelsesprocessen, og de polske regionale og lokale myndigheder forberedes til at deltage i denne politik.4) En multilateral, struktureret dialog fremmes mellem a) polske regionale og lokale myndigheder og b) regioner i EU-medlemsstaterne, bl.a. gennem netværk på særlige områder, hvor det måtte vise sig, at særlige problemer løses mest effektivt gennem direkte forbindelse og samarbejde mellem polske regionale og lokale myndigheder og fra EU-medlemsstaterne.5) Der udveksles regelmæssigt oplysninger om tværregionalt samarbejde mellem polske regionale og lokale myndigheder og fra EU-medlemsstaterne.6) Inden for regionalpolitik og strukturinterventioner fremmes udveksling af erfaringer og viden mellem a) polske regionale og lokale myndigheder og b) regionale og lokale myndigheder fra EU-medlemsstaterne, især knowhow og metoder til udarbejdelse af regionale og lokale udviklingsplaner og -strategier og den bedst mulige anvendelse af strukturfondene.7) De polske regionale og lokale myndigheder bistås gennem udveksling af oplysninger med den praktiske gennemførelse af nærhedsprincippet i hele samfundslivet på regionalt og lokalt plan.8) Alle andre relevante emner, der måtte blive foreslået af den ene eller anden part, drøftes efterhånden som de måtte opstå i forbindelse med Europaaftalens gennemførelse


text: og førtiltrædelsesstrategien.Artikel 19Udvalget sammensættes af otte repræsentanter for Regionsudvalget og otte repræsentanter for Det Polske Forbindelsesudvalg for Samarbejde med Regionsudvalget. Samme antal suppleanter udpeges.Udvalget udfører sit arbejde efter høring af associeringsrådet eller, når der skal skabes dialog mellem regionale og lokale myndigheder, på eget initiativ.Udvalget kan rette henstillinger til associeringsrådet.Valget af medlemmer bygger på det princip, at udvalget så nøjagtigt som muligt afspejler de regionale og lokale myndigheder i både Det Europæiske Fællesskab og Polen.Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.Udvalget træder sammen med mellemrum, som det selv fastsætter i sin forretningsorden.Udvalgets formandskab varetages i fællesskab af et medlem af Regionsudvalget og et medlem af Det Polske Forbindelsesudvalg for Samarbejde med Regionsudvalget.Artikel 20Regionsudvalget og Det Polske Forbindelsesudvalg for Samarbejde med Regionsudvalget afholder hver især de udgifter til personale, rejser og diæter samt post og telekommunikation, som deres deltagelse i udvalgets møder indebærer.Udgifter i forbindelse med tolkning ved møder, oversættelse og reproduktion af dokumenter afholdes af Regionsudvalget, med undtagelse af udgifter til tolkning og oversættelse til eller fra polsk, som afholdes af Det Polske Forbindelsesudvalg for Samarbejde med Regionsudvalget.Andre udgifter i forbindelse med den materielle tilrettelæggelse af møderne afholdes af den part, der er vært for møderne."Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft første dag i anden måned efter dens vedtagelse.Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2001.På associeringsrådets vegneW. BartoszewskiFormand(1) EFT L 348 af 31.12.1993, s. 2.


text:
 26.10.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 269/17
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 140 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler for så vidt angår elektroniske stabilitetskontrolsystemer (ESC) [2018/1592]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 29. december 2018
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Generelle forskrifter
 6.
 Funktionelle forskrifter
 7.
 Ydelseskrav
 8.
 Prøvningsbetingelser
 9.
 Prøvningsprocedure
 10.
 Ændring af køretøjstypen eller dens ESC-system og udvidelse af godkendelsen
 11.
 Produktionens overensstemmelse
 12.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 13.
 Endeligt ophør af produktionen
 14.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 1.
 Meddelelse
 2.
 Udformning af godkendelsesmærker
 3.
 Anvendelse af simulering af dynamisk stabilitet
 4.
 Værktøj til simulering af dynamisk stabilitet; validering af værktøjet
 5.
 Prøvningsrapport for simuleringsværktøj for køretøjets stabilitetskontrol
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1. Dette regulativ finder anvendelse på godkendelse af køretøjer i klasse M1 og N1 (1) for så vidt angår deres elektroniske stabilitetskontrolsystem.
 1.2. Dette regulativ finder ikke anvendelse på:
 1.2.1.
 køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på 25 km/h
 1.2.2.
 køretøjer, som er bestemt til at blive ført af invalide.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår det elektroniske stabilitetskontrolsystem
 2.2. »køretøjstype«: en køretøjsklasse, inden for hvilken køretøjerne ikke afviger på væsentlige punkter såsom:
 2.2.1.
 fabrikantens handelsnavn eller -mærke
 2.2.2.
 de af køretøjets egenskaber, der i væsentlig grad påvirker det elektroniske stabilitetskontrolsystem (f.eks. tilladt totalmasse, tyngdepunkt, sporvidde, akselafstand, dækdimension og bremsesystemets konstruktion)
 2.2.3.
 det elektroniske stabilitetskontrolsystems konstruktion
 2.3. »tilladt totalmasse«: den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalmasse (denne kan være højere end den af de nationale myndigheder fastsatte »tilladte totalmasse«)
 2.4. »massefordeling mellem akslerne«: fordeling mellem akslerne af tyngdekraftens påvirkning af massen af køretøjet og/eller dets last
 2.5. »belastning af hjul eller aksel«: den statiske lodrette reaktionskraft fra vejbanen mod det areal af akslens hjul, den rører
 2.6. »Ackermann-styringsvinkel«: den vinkel, for hvilken tangens er akselafstanden divideret med radius for drejecirklen ved meget lav hastighed
 2.7. »elektronisk stabilitetskontrolsystem« eller »ESC-system«: et system med alle følgende egenskaber:
 2.7.1.
 forbedrer køretøjets retningsstabilitet ved automatisk mindst at kunne kontrollere bremsemomentet for venstre og højre hjul på hver aksel (2) individuelt med henblik på et giringskorrigerende moment, der er baseret på evaluering af køretøjets faktiske opførsel i sammenligning med en bestemmelse af den af føreren ønskede opførsel
 2.7.2.
 er computerstyret, idet computeren anvender en closed-loop-algoritme til begrænsning af overstyring og understyring, der er baseret på evaluering af køretøjets faktiske opførsel i sammenligning med en bestemmelse af den af føreren ønskede opførsel
 2.7.3.
 er i stand til direkte at bestemme køretøjets giringsudsving og bedømme dets udskridning eller afledte udskridning i tid


text:
2.7.4.
 er i stand til at overvåge førerens styrebevægelser og
 2.7.5.
 har en algoritme til bestemmelse af behovet for og den måde, hvorpå fremdriftsmomentet om nødvendigt kan modificeres med henblik på at hjælpe føreren med at bevare kontrollen over køretøjet.
 2.8. »sideværts acceleration«: den komponent i accelerationsvektoren for et punkt i køretøjet, som er vinkelret på køretøjets x-akse (længdeaksen) og parallel med vejplanet
 2.9. »overstyring«: en tilstand, hvor køretøjets giringsudsving er større end det giringsudsving, der ville være fremkommet ved den pågældende hastighed som følge af Ackermann-styringsvinklen
 2.10. »udskridning« eller »udskridningsvinkel«: arkustangens af forholdet mellem den sideværts hastighed og køretøjets hastighed i længderetningen ved køretøjets tyngdepunkt
 2.11. »understyring«: en tilstand, hvor køretøjets giringsudsving er mindre end det giringsudsving, der ville være fremkommet ved den pågældende hastighed som følge af Ackermann-styringsvinklen
 2.12. »giringsudsving«: ændringstakten for køretøjets kurs målt i grader/sekund rotation om en lodret akse gennem køretøjets tyngdepunkt
 2.13. »højeste bremsekoefficient (PBC)«: mål for friktionen mellem dæk og vej baseret på maksimal deceleration af et rullende dæk
 2.14. »fællesfelt«: et område, hvor mere end én kontrollampe, indikator, indikationssymbol eller anden meddelelse kan vises, dog ikke samtidigt
 2.15. »statisk stabilitetsfaktor«: halvdelen af et køretøjs sporvidde divideret med højden for dets tyngdepunkt; er også udtrykt som SSF = T/2H, hvor T = sporvidden (ved køretøjer med mere én sporvidde anvendes gennemsnittet af disse; ved køretøjer med tvillingehjul anvendes de ydre hjul ved beregningen af »T«), og H = køretøjets tyngdepunkt.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dens ESC indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:
 3.2.1.
 beskrivelse af køretøjstypen på de i punkt 2.2 ovenfor specificerede punkter. Betegnelser for køretøjstype og motortype skal være anført i form af numre og symboler.
 3.2.2.
 fortegnelse over ESC's dele, behørigt identificeret
 3.2.3.
 diagram over hele ESC-systemet og angivelse af de enkelte deles placering på køretøjet
 3.2.4.
 detaljerede tegninger af alle komponenter, så de er lette at finde og identificere.
 3.3. Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Hvis den køretøjstype, der er søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5, 6 og 7 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 4.2. For hver godkendelse tildeles et typegodkendelsesnummer, hvoraf de to første cifre svarer til den ændringsserie, som indeholder de seneste tekniske ændringer af regulativet på den dato, da typegodkendelsen udstedtes. Samme kontraherende part må ikke tildele en anden køretøjstype det samme nummer, for så vidt angår den elektroniske stabilitetskontrol.
 4.3. Godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ og en sammenfatning af oplysningerne i de dokumenter, som er omhandlet i punkt 3.2.1 til 3.2.4 ovenfor, idet tegninger indsendt af ansøgeren højst skal være i formatet A4 (210 ×


text:
297 mm) eller foldet til dette format og skal være i passende målestoksforhold.
 4.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3), og
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1 ovenfor.
 4.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1 ovenfor.
 4.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 4.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på køretøjets fabrikationsplade.
 4.8. Bilag 1 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 5. GENERELLE FORSKRIFTER
 5.1. Køretøjer skal være udstyret med et ESC-system, der opfylder de funktionelle forskrifter i punkt 6 og ydelseskravene i punkt 7 med de i punkt 9 angivne prøvningsmetoder under de i punkt 8 i dette regulativs angivne prøvningsbetingelser.
 5.1.1. Som alternativ til forskrifterne i punkt 5.1 kan køretøjer i klasse M1 and N1 med en masse i køreklar stand på over 1 735 kg, være udstyret med en køretøjsstabilitetsfunktion, som omfatter væltekontrol og retningskontrol samt opfylder de tekniske forskrifter og overgangsbestemmelserne i bilag 21 til regulativ nr. 13. Sådanne køretøjer behøver ikke at opfylde de funktionelle forskrifter i punkt 6 og ydelseskravene i punkt 7 med de i punkt 9 angivne prøvningsmetoder under de i punkt 8 i dette regulativs angivne prøvningsbetingelser.
 5.2. ESC skal være således konstrueret, produceret og monteret, at køretøjet ved normal anvendelse trods de vibrationer, det kan blive udsat for, opfylder dette regulativs forskrifter.
 5.3. Navnlig skal ESC være konstrueret, udført og monteret således, at det kan modstå de korrosions- og ældningsfænomener, det udsættes for under driften.
 5.4. ESC's effektivitet må ikke kunne forringes af magnetiske eller elektriske felter. Dette godtgøres ved at opfylde de tekniske forskrifter og overgangsbestemmelserne i regulativ nr. 10 gennem anvendelse af:
 a)
 Ændringsserie 03 for køretøjer uden tilkoblingssystem til opladning af genopladeligt energilagringssystem (traktionsbatterier).
 b)
 Ændringsserie 04 for køretøjer med tilkoblingssystem til opladning af genopladeligt energilagringssystem (traktionsbatterier).
 5.5. Vurderingen af sikkerhedsaspekter ved ESC med hensyn til dets direkte indvirkning på bremsesystemet skal indgå i den samlede sikkerhedsvurdering af bremsesystemet som specificeret i regulativ nr. 13-H, der er knyttet til komplekse elektroniske kontrolsystemer. Dette anses for opfyldt ved fremlæggelse af et regulativ nr. 13-H-certifikat, der omfatter det ESC-system, der skal


text:
godkendes.
 5.6. Forskrifter vedrørende periodisk syn af ESC-systemer
 5.6.1. Det skal være muligt ved et periodisk syn at bekræfte den korrekte driftsstatus ved visuel observation af advarselssignalerne efter start (»power-on«).
 5.6.2. Ved typegodkendelsen afgives en fortrolig beskrivelse af den anvendte metode til beskyttelse mod simpel uautoriseret manipulation af advarselssignalet. Alternativt anses dette beskyttelseskrav for at være opfyldt, når der findes et ekstra system til kontrol af korrekt driftsstatus.
 6. FUNKTIONELLE FORSKRIFTER
 Ethvert køretøj, der er søges godkendt i henhold til dette regulativ, skal være udstyret med et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC), som:
 6.1. kan udøve bremsemoment individuelt på alle fire hjul (4) og har en kontrolalgoritme, som udnytter denne evne;
 6.2. er operationelt over hele køretøjets hastighedsområde i alle kørselsfaser, herunder acceleration, friløb og deceleration (herunder bremsning), med undtagelse af situationer, hvor:
 6.2.1.
 føreren har deaktiveret ESC
 6.2.2.
 køretøjets hastighed er under 20 km/h
 6.2.3.
 de indledende opstarts- og sandsynlighedskontroller gennemføres, højst 2 minutter ved kørsel under de i punkt 9.10.2 beskrevne betingelser
 6.2.4.
 køretøjet køres i bakgear.
 6.3. kan aktiveres, også når det blokeringsfri bremsesystem eller traction control-systemet er aktiveret.
 7. YDELSESKRAV
 Ved hver prøvning udført under de i punkt 8 beskrevne prøvningsbetingelser og ved anvendelse af prøvningsmetoden i punkt 9.9 skal køretøjet med ESC-systemet slået til opfylde alle kriterier vedrørende retningsstabilitet i punkt 7.1 og 7.2, og det skal opfylde kriteriet vedrørende reaktionsevne i punkt 7.3 ved hver af de prøvninger, der udføres med kommanderet styrevinkel (5) på 5A eller højere, men begrænset i henhold til punkt 9.9.4, hvor A er styrevinklen som beregnet i punkt 9.6.1.
 Når et køretøj er prøvet fysisk i overensstemmelse med punkt 8, kan overholdelsen for andre af samme køretøjstypes versioner eller varianter demonstreres ved computersimuleringer, der overholder prøvningsbetingelserne i punkt 8 og prøvemetoden i punkt 9.9. Anvendelsen af simulator er defineret i bilag 4 til dette regulativ.
 7.1. Giringsudsvinget 1 sekund efter fuldførelsen af »Sine with Dwell« (sinusmanøvre med interval)-bevægelse (tiden T0 + 1 i figur 1) må ikke overstige 35 % af den første spidsværdi for giringsudsvinget målt efter, at styrevinklen ændrer tegn (mellem første og anden spids) ( i figur 1) i løbet af samme prøve.
 Figur 1
 Oplysninger om ratposition og giringsudsving anvendt til bedømmelse af sidestabilitet
 Tekst af billedet
 T0 + 1
 T0 + 1,75
 T0
 Peak
 Giringsudsving
 Styrevinkel
 Tid
 Tid
 7.2. Giringsudsvinget målt 1,75 sekund efter fuldførelsen af »Sine with Dwell« (sinusmanøvre med interval)-bevægelse må ikke overstige 20 % af den første spidsværdi for giringsudsvinget målt efter, at styrevinklen ændrer tegn (mellem første og anden spids) i løbet af samme prøve.
 7.3. Den sideværts forskydning af køretøjets tyngdepunkt i forhold til dets oprindelige lige kurs skal være mindst 1,83 m for køretøjer med en bruttomasse på 3 500 kg eller mindre og 1,52 m for køretøjer med en teknisk tilladt totalmasse på over 3 500 kg, beregnet 1,07 sekunder efter BOS (Beginning of Steer — påbegyndelsen af styrebevægelsen). BOS er defineret i punkt 9.11.6.
 7.3.1. Den sideværts forskydning beregnes ved det dobbelte integral over måletiden for sideværts acceleration


text:
ved køretøjets tyngdepunkt som udtrykt ved formlen:
 Alternative målingsmetoder kan tillades ved typegodkendelsesprøvning, forudsat at de som minimum sikrer en tilsvarende nøjagtighed ved dobbelt integral-metoden.
 7.3.2. Tiden t = 0 i integralfunktionen er det øjeblik, hvor styring påbegyndes (BOS — Beginning of Steer). BOS er defineret i punkt 9.11.6.
 7.4. Detektering af ESC-fejl
 Køretøjet skal være udstyret med en kontrollampe, der advarer føreren om fejl, der påvirker genereringen eller transmissionen af kontrol- eller responssignaler i køretøjets elektroniske stabilitetskontrolsystem.
 7.4.1. ESC-kontrollampen:
 7.4.1.1.
 skal opfylde de relevante tekniske forskrifter i regulativ nr. 121.
 7.4.1.2.
 undtagen som foreskrevet i punkt 7.4.1.3 skal ESC-kontrollampen tændes, når der optræder en fejl, og den skal fortsat være tændt under de i punkt 7.4 angivne betingelser, så længe fejlen varer, og tændingskontakten er i positionen »on« (kørselsposition)
 7.4.1.3.
 undtagen som foreskrevet i punkt 7.4.2 skal hver ESC-kontrollampe aktiveres som en kontrollampekontrolfunktion, enten når tændingskontakten er i positionen »On« (kørselsposition), og motoren ikke er i gang, eller når tændingskontakten er i en position mellem »On« (kørselsposition) og »Start«, som af fabrikanten er angivet som kontrolposition
 7.4.1.4.
 skal slukkes ved næste tændingscyklus i overensstemmelse med punkt 9.10.4, efter at fejlen er blevet rettet
 7.4.1.5.
 kan også bruges til at angive fejl i relaterede systemer/funktioner, herunder traction control-systemer, trailer stability assist, corner brake control og lignende funktioner, der anvender speederpedalkontrol og/eller individuel momentkontrol til betjening og deling af komponenter med ESC.
 7.4.2. ESC-kontrollampen behøver ikke at aktiveres, når en startlås er i funktion.
 7.4.3. Kravet i punkt 7.4.1.3 gælder ikke for kontrollamper, der vises i et fællesfelt.
 7.4.4. Fabrikanten kan anvende blinkende ESC-kontrollampe til angivelse af, at ESC og/eller ES-relaterede systemer er i funktion (som anført i punkt 7.4.1.5), ESC's indvirkning på styrevinklen for et eller flere hjul med henblik på køretøjets stabilitet.
 7.5. ESC Off og andre systembetjeningsanordninger
 Fabrikanten kan udstyre køretøjet med en »ESC Off«-betjeningsanordning, som skal være belyst, når køretøjets forlygter tændes, og som har til formål at bringe ESC-systemet i en funktionsmåde, hvor det ikke længere opfylder ydelseskravene i punkt 7, 7.1, 7.2 og 7.3. Fabrikanten kan også udstyre køretøjet med betjeningsanordninger til andre systemer, som er underordnet ESC-systemets drift. Betjeningsanordninger af begge disse typer, der bringer ESC-systemet i en funktionsmåde, hvor det ikke længere opfylder ydelseskravene i punkt 7, 7.1, 7.2 og 7.3. er tilladt, hvis systemet samtidig opfylder kravene i punkt 7.5.1, 7.5.2 og 7.5.3.
 7.5.1. Køretøjets ESC-system skal altid vende tilbage til fabrikantens oprindelige standardfunktionsmåde, som opfylder alle kravene i punkt 6 og 7 ved påbegyndelse af en ny tændingscyklus, uanset hvilken indstilling føreren tidligere havde valgt. Køretøjets ESC-system behøver ikke vende tilbage til en funktionsmåde, som opfylder kravene i punkt 7 til 7.3 ved påbegyndelse af en ny tændingscyklus, hvis:
 7.5.1.1.
 køretøjet har en firehjulstrækkonfiguration, som låser drivgearene på for- og bagakslerne sammen og giver en yderligere gearreduktion mellem motorhastighed og køretøjets hastighed på mindst 1,6, som vælges af føreren til offroad-kørsel ved lav hastighed eller
 7.5.1.2.
 køretøjet har en firehjulstrækkonfiguration, som kan vælges af føreren, og som er beregnet til kørsel


text:
ved højere hastigheder på snedækkede, sandede eller tilsvinede veje, og som låser drivgearene på for- og bagakslerne sammen, hvis køretøjet i denne funktionsmåde opfylder stabilitetsydelseskravene i punkt 7.1 og 7.2 under de i punkt 8 angivne prøvningsbetingelser. Hvis køretøjet har mere end ét ESC-system, som opfylder kravene i punkt 7.1 og 7.2 for den i forrige tændingscyklus valgte drivkonfiguration, skal ESC-systemet ved hver ny tændingscyklus altid vende tilbage til fabrikantens oprindelige ESC-funktionsmåde for denne drivkonfiguration.
 7.5.2. En betjeningsanordning, hvis eneste formål er at bringe ESC-systemet i en funktionsmåde, hvor det ikke længere opfylder ydelseskravene i punkt 7, 7.1, 7.2 og 7.3, skal opfylde de relevante tekniske forskrifter i regulativ nr. 121.
 7.5.3. En ESC-betjeningsanordning, hvis formål er at bringe ESC-systemet i forskellige funktionsmåder, hvoraf mindst én ikke længere opfylder ydelseskravene i punkt 7, 7.1, 7.2 og 7.3, skal opfylde de relevante tekniske forskrifter i regulativ nr. 121.
 Hvis ESC-systemfunktionsmåden alternativt betjenes ved en multifunktionskontrol, skal førerens display klart over for føreren identificere betjeningspositionen for denne funktionsmåde ved symbolet »Off« i ESC-systemet som defineret i regulativ nr. 121.
 7.5.4. En betjeningsanordning til et andet system, der som en underordnet virkning bringer ESC-systemet i en funktionsmåde, hvor det ikke længere opfylder ydelseskravene i punkt 7, 7.1, 7.2 og 7.3, behøver ikke være identificeret ved symbolet »ESC Off« i punkt 7.5.2.
 7.6. ESC Off-kontrollampe
 Hvis fabrikanten vælger at installere en betjeningsanordning, der kan afbryde eller reducere ydelsen af ESC-systemer omfattet af punkt 7.5, skal kravene vedrørende kontrollamper i punkt 7.6.1 til 7.6.4 være opfyldt, således at føreren gøres opmærksom på ESC-systemets begrænsede eller reducerede tilstand. Dette krav finder ikke anvendelse på de af føreren valgte funktionsmåder, der refereres til i punkt 7.5.1.2.
 7.6.1. Køretøjets fabrikant skal forsyne køretøjet med en kontrollampe, der indikerer, at det er bragt i en funktionsmåde, der gør det ude af stand til at opfylde kravene i punkt 7, 7.1, 7.2 og 7.3, hvis køretøjet har en sådan funktionsmåde.
 7.6.2. ESC Off-kontrollampen:
 7.6.2.1.
 skal opfylde de relevante tekniske forskrifter i regulativ nr. 121.
 7.6.2.2.
 skal forblive tændt, så længe ESC-systemet befinder sig i en funktionsmåde, som gør, at det ikke kan opfylde præstationskravene i punkt 7, 7.1, 7.2 og 7.3.
 7.6.2.3.
 skal undtagen som foreskrevet i punkt 7.6.3 og 7.6.4 aktiveres som en kontrollampekontrolfunktion, enten når tændingskontakten er i positionen »On« (kørselsposition), og motoren ikke er i gang, eller når tændingskontakten er i en position mellem »On« (kørselsposition) og »Start«, som af fabrikanten er angivet som kontrolposition
 7.6.2.4.
 skal slukkes, når ESC-systemet er vendt tilbage til fabrikantens oprindelige standardfunktionsmåde.
 7.6.3. ESC Off-kontrollampen behøver ikke at aktiveres, når en startlås er i funktion.
 7.6.4. Kravet i punkt 7.6.2.3 i dette afsnit gælder ikke for kontrollamper, der vises i et fællesfelt.
 7.6.5. Fabrikanten kan anvende ESC Off- kontrollampen til at angive et andet ESC-funktionsniveau end fabrikantens oprindelige standardfunktionsmåde, selv hvis køretøjet på dette ESC-funktionsniveau opfylder kravene i punkt 7, 7.1, 7.2 og 7.3.
 7.7. Teknisk dokumentation af ESC-system
 Dokumentationspakken skal, som bekræftelse på, at køretøjet er udstyret med et ESC-system, der


text:
opfylder definitionen på et ESC-system i punkt 2.7 i dette regulativ, indeholde fabrikantens dokumentation, jf. punkt 7.7.1-7.7.4 nedenfor.
 7.7.1. Systemdiagram, der identificerer al ESC-systemets hardware. Diagrammet skal identificere de komponenter, der anvendes til generering af bremsemoment på hvert hjul og til at bestemme køretøjets giringsudsving, udskridning eller afledte udskridning samt førerens styrebevægelser.
 7.7.2. Kort skriftlig redegørelse, der tilstrækkeligt detaljeret beskriver ESC-systemets operationelle karakteristika. Denne redegørelse skal omfatte den overordnede beskrivelse af systemets evne til at påføre bremsemoment på hvert enkelt hjul og af dets modificering af fremdriftsmomentet under aktiveringen af ESC-systemet samt vise, at køretøjets giringsudsving er direkte determineret — også under betingelser, hvor der ikke foreligger informationer om hjulhastigheden. Redegørelsen skal også specificere de af køretøjets hastighedsområder og kørselsfaser (acceleration, deceleration og friløb, under aktivering af ABS, under aktivering af traction control) under hvilke ESC-systemet kan aktiveres.
 7.7.3. Logisk diagram. Dette diagram støtter den af punkt 7.7.2 omfattede redegørelse.
 7.7.4. Oplysninger om understyring. En oversigt over de relevante input til den computer, der kontrollerer ESC-systemets hardware, og hvordan de anvendes til at begrænse køretøjets understyring.
 8. PRØVNINGSBETINGELSER
 8.1. Parametre for omgivelserne
 8.1.1. Den omgivende temperatur er mellem 0 °C og 45 °C.
 8.1.2. Den maksimale vindhastighed er 10 m/s for køretøjer med SSF > 1,25, og 5 m/s for køretøjer med SSF ≤ 1,25.
 8.2. Vejbelægning til prøvningen
 8.2.1. Prøvningerne udføres på en tør, ensartet overflade med hård vejbelægning. Ujævne overflader med uregelmæssigheder såsom hulninger og store revner egner sig ikke.
 8.2.2. Vejoverfladen til prøvningen har en nominel (6) højeste bremsekoefficient (»PBC«) på 0,9, medmindre andet er angivet, ved anvendelse af:
 8.2.2.1.
 standardreferencedæk (E1136) i overensstemmelse med American Society for Testing and Materials (ASTM) — ASTM Method E1337-90, ved hastighed på 40 mph (64,37 km/h) eller
 8.2.2.2.
 k-prøvningsmetoden som specificeret i tillæg 2 til bilag 6 i regulativ nr. 13-H.
 8.2.3. Prøveoverfladen har en konsistent hældning mellem vandret og 1 procent.
 8.3. Forhold ved køretøjet
 8.3.1. ESC-systemet er aktiveret i forbindelse med alle prøver.
 8.3.2. Køretøjets masse. Køretøjet er belæsset, brændstoftanken fyldt til mindst 90 % af kapaciteten, og den samlede indre last er på 168 kg, inkl. testkørerens vægt, ca. 59 kg prøvningsudstyr (automatisk styremaskine, dataregistreringssystem og strømforsyning til styremaskinen) og krævet ballast til udligning af eventuelt manglende vægt for testkører og testudstyr. Krævet ballast placeres på gulvet bag forsædet eller om nødvendigt foran dette. Al ballast skal sikres på en måde, der forhindrer, at den løsnes under prøvningen.
 8.3.3. Dæk. Dækkene pumpes til det/de af fabrikanten foreskrevne kolde dæktryk som angivet f.eks. på køretøjets skilt eller dets dæktrykstabel. Der kan isættes slange med henblik på at undgå løs kanttråd.
 8.3.4. Udriggere. Udriggere kan anvendes til prøvning, hvor dette skønnes nødvendigt for testkørerens sikkerhed. I sådanne tilfælde gælder følgende for køretøjer med en statisk stabilitetsfaktor (SSF) ≤ 1,25:
 8.3.4.1.
 Køretøjer med en masse i køreklar stand på under 1 588 kg skal være udstyret med »letvægtsudriggere«. Letvægtsudriggere skal være konstrueret med en teknisk tilladt totalmasse på 27 kg og et maksimalt inertirullemoment på 27 kg · m2.
 8.3.4.2.


text:
Køretøjer med en masse i køreklar stand på mellem 1 588 kg og 2 722 kg skal være udstyret med »standardudriggere«. Standardudriggere skal være konstrueret med en teknisk tilladt totalmasse på 32 kg og et maksimalt inertirullemoment på 35,9 kg · m2.
 8.3.4.3.
 Køretøjer med en masse i køreklar stand på mindst 2 722 kg skal være udstyret med »kraftige« udriggere. Kraftige udriggere skal være konstrueret med en teknisk tilladt totalmasse på 39 kg og et maksimalt inertirullemoment på 40,7 kg · m2.
 8.3.5. Automatisk styremaskine. Til prøvningerne i 9.5.2, 9.5.3, 9.6 og 9.9 anvendes en styrerobot, der er programmeret til at foretage de krævede styrebevægelser. Styremaskinen skal kunne levere styringsmomenter på 40-60 Nm. Den skal kunne anvende disse momenter ved ratbevægelseshastigheder på indtil 1 200 grader pr. sekund.
 9. PRØVNINGSPROCEDURER
 9.1. Dækkene pumpes til det/de af fabrikanten foreskrevne kolde dæktryk, f.eks. på køretøjets skilt eller dets dæktrykstabel.
 9.2. Kontrollampekontrol. Med køretøjet standset og tændingskontakten i positionen »Lock« eller »Off« slås tændingen til i positionen »On« (kørselsposition) eller i givet fald den position, der er beregnet til kontrol af kontrollamper. ESC-kontrollampen skal være tændt i forbindelse med kontrollampekontrolfunktionen, jf. punkt 7.4.1.3, og hvis der findes en »ESC Off«-kontrollampe, skal denne også tænde som en del af kontrollampekontrollen, jf. punkt 7.6.2.3. Som angivet i punkt 7.4.3 og 7.6.4 er kontrollampekontrollen ikke krævet i forbindelse med kontrollamper, der vises i et fællesfelt.
 9.3. Kontrol af »ESC Off«-kontrollampe. For køretøjer, der er udstyret med en »ESC Off«-betjeningsanordning, slås tændingen, med køretøjet standset og tændingskontakten i positionen »Lock« eller »Off«, til i positionen »On« (kørselsposition). »ESC Off«-betjeningsanordningen aktiveres, og det kontrolleres, at »ESC Off«-kontrollampen lyser, jf. punkt 7.6.2. Tændingskontakten slås fra i positionen »Lock« eller »Off«. Tændingen slås igen til med tændingskontakten i positionen »On« (kørselsposition), og det kontrolleres, at »ESC Off«-kontrollampen er slukket som tegn på, at ESC-systemet igen er i standardfunktionsmåden, jf. punkt 7.5.1.
 9.4. Konditionering af bremser
 Køretøjets bremser konditioneres på den i punkt 9.4.1-9.4.4 beskrevne måde.
 9.4.1. Der udføres ti opbremsninger fra en hastighed på 56 km/h med en gennemsnitlig deceleration på ca. 0,5 g.
 9.4.2. Umiddelbart efter gennemførelsen af serien af opbremsninger fra 56 km/h udføres der yderligere tre opbremsninger fra 72 km/h med højere deceleration.
 9.4.3. Ved udførelsen af de i punkt 9.4.2 nævnte opbremsninger anvendes tilstrækkelig kraft på bremsepedalen til, at køretøjets blokeringsfri bremsesystem (ABS) aktiveres under størstedelen af hver bremsebegivenhed.
 9.4.4. Efter gennemførelsen af den sidste opbremsning, som er nævnt i 9.4.2, føres køretøjet i fem minutter ved en hastighed på 72 km/h for at køle bremserne.
 9.5. Konditionering af dæk
 Dækkene konditioneres ved anvendelse af fremgangsmåden i punkt 9.5.1 til 9.5.3 med henblik på at slide glansbelægningen fra støbningen væk og opnå driftstemperatur umiddelbart før påbegyndelsen af de i punkt 9.6 og 9.9 nævnte prøver.
 9.5.1. Det køretøj, der prøves, køres rundt om en cirkel på 30 m i diameter ved en hastighed, der frembringer en sideværts acceleration på ca. 0,5 g til 0,6 g i tre omgange i urets retning efterfulgt af tre omgange


text:
imod urets retning.
 9.5.2. Med et sinusformet styringsmønster med en frekvens på 1 Hz, en højeste styrevinkelamplitude svarende til en højeste sideværts acceleration på 0,5 til 0,6 g og en hastighed på 56 km/h køres køretøjet gennem strækningen fire gange, idet der for hver omgang udføres ti cykler sinusformet styring.
 9.5.3. Styrevinkelamplituden for den sidste cyklus for den sidste omgang skal være dobbelt så høj som de andre cykler. Det højest tilladte tidsinterval mellem hver omgang og hver gennemkørsel er fem minutter.
 9.6. Langsomt intensiverende styringsprocedure
 Køretøjet underkastes to serier prøver med den langsomt intensiverede styringsprøve ved konstant hastighed på 80 ± 2 km/h og et styringsmønster, der øges med 13,5 grader pr. sekund, indtil der opnås en sideværts acceleration på ca. 0,5 g. Der udføres tre gentagelser af hver prøvningsserie. I den ene serie styres der mod uret, i den anden med uret. Det højest tilladte tidsinterval mellem hver prøve er fem minutter.
 9.6.1. Af den langsomt intensiverede styringsprøve udledes mængden »A«. »A« er den styrevinkel udtrykt i grader, der frembringer en konstant lateral acceleration (korrigeret ved de i punkt 9.11.3 specificerede metoder) på 0,3 g for det køretøj, der prøves. Ved lineær regression beregnes A for hver af de seks langsomt intensiverede styringsprøver med 0,1 graders nøjagtighed. Gennemsnittet af den absolutte værdi af de seks beregnede A-værdier beregnes og afrundes til nærmeste værdi med 0,1 graders nøjagtighed, og den endelige A-værdi anvendes nedenfor.
 9.7. Efter at A er bestemt, udføres den i punkt 9.5. beskrevne procedure for konditionering af dæk, uden at disse fjernes, umiddelbart før den i punkt 9.9 beskrevne »Sine with Dwell« (sinusmanøvre med interval)-prøvning udføres. Den første »Sine with Dwell« (sinusmanøvre med interval)-prøvningsserie indledes to timer efter, at de af punkt 9.6 omfattede langsomt intensiverede styringsprøvninger.
 9.8. Det kontrolleres, at ESC-systemet er aktiveret ved at kontrollere, at ESC-kontrollampen og »ESC Off«-kontrollampen (hvis en sådan forefindes) ikke lyser.
 9.9. »Sine with Dwell« (sinusmanøvre med interval)-prøve for indgreb i overstyring og for reaktionsevne
 Køretøjet underkastes to serier prøver med et styringsmønster bestående af en sinusbølge med en frekvens på 0,7 Hz med 500 ms forsinkelse, begyndende ved den anden højeste amplitude som vist i figur 2 (Sine with Dwell-prøver). I den ene serie styres der mod uret i den første halve cyklus, i den anden serie styres der med uret i den første halve cyklus. Mellem hver prøve får køretøjet lov til at køle stationært i 1,5-5 minutter.
 Figur 2
 Sinusmanøvre med interval (Sine with Dwell)
 Tekst af billedet
 Tid
 500 ms
 Styrevinkel
 9.9.1. Styrebevægelsen indledes med køretøjet i højt gear ved en fart på 80 ± 2 km/h.
 9.9.2. Styringsamplituden i den første prøve i hver serie er 1,5 A, hvor A er den i punkt 9.6.1 beregnede styrevinkel.
 9.9.3. I hver serie prøver øges styringsamplituden fra prøve til prøve med 0,5 A, forudsat at en sådan prøve ikke resulterer i en styringsamplitude, der er større end den endelige prøve, der er specificeret i punkt 9.9.4.
 9.9.4. Styringsamplituden i den endelige prøve i hver serie er


text:
størst af 6,5 A eller 270 grader, forudsat at det beregnede 6,5 A er mindre end eller lig med 300 grader. Hvis en forøgelse på 0,5 A indtil 6,5 A er større end 300 grader, er styringsamplituden i den endelige prøve 300 grader.
 9.9.5. Ved fuldførelsen af de to prøveserier udføres behandlingen af dataene vedrørende giringsudsving og sideværts acceleration, jf. punkt 9.11.
 9.10. Detektering af ESC-fejl
 9.10.1. En eller flere ESC-fejl simuleres ved afbrydelse af strømmen til ESC-komponenter, eller ved afbrydelse af en hvilken som helst elektrisk forbindelse mellem ESC-komponenter (uden strøm på køretøjet). Ved simulering af ESC-fejl må de elektriske forbindelse til kontrollampen/-erne og/eller den/de optionelle ESC-systembetjeningsanordning/-er ikke afbrydes.
 9.10.2. Med køretøjet standset og tændingskontakten i positionen »Lock« eller »Off«, slås tændingen til i positionen »Start«, og motoren startes. Køretøjet køres fremad, indtil en fart på 48 ± 8 km/h er opnået. Senest 30 sekunder efter at motoren er startet, og inden for de næste to minutter ved denne fart udføres mindst et blødt venstre- og et blødt højresving, uden at der tabes retningsstabilitet, og bremserne anvendes én gang. Det kontrolleres, at ESC-kontrollampen lyser i overensstemmelse med punkt 7.4, når disse manøvrer er afsluttet.
 9.10.3. Køretøjet standses, og tændingskontakten slås fra i positionen »Off« eller »Lock«. Efter fem minutter slås køretøjets tænding til i positionen »Start«, og motoren startes. Det kontrolleres, at ESC-kontrollampen igen lyser til signalering af en fejl og forbliver tændt, så længe motoren er i gang, eller indtil fejlen rettes.
 9.10.4. Tændingskontakten slås fra i positionen »Off« eller »Lock«. ESC-systemet nulstilles til standardfunktionsmåde, køretøjets tænding slås til i positionen »Start«, og motoren startes. Manøvren beskrevet i punkt 9.10.2 gentages, og det kontrolleres, at kontrollampen er slukket inden for det pågældende tidsrum eller umiddelbart efter.
 9.11. Efterfølgende databehandling — beregninger til måling af ydelse
 Målinger og beregninger af giringsudsving og den sideværts forskydning foretages ved anvendelse af de i punkt 9.11.1-9.11.8 specificerede teknikker.
 9.11.1. De rå styrevinkeldata filtreres med et 12-polet faseløst Butterworth-filter og en cut-off-frekvens på 10 Hz. De filtrerede data nulstilles derefter med henblik på at fjerne sensorforskydninger ved hjælp af statiske pre-test-data.
 9.11.2. Dataene vedrørende giringsudsving filtreres med et 12-polet faseløst Butterworth-filter og en cut-off-frekvens på 6 Hz. De filtrerede data nulstilles derefter med henblik på at fjerne sensorforskydninger ved hjælp af statiske pre-test-data.
 9.11.3. De rå data for sideværts acceleration filtreres med et 12-polet faseløst Butterworth-filter og en cut-off-frekvens på 6 Hz. De filtrerede data nulstilles derefter med henblik på at fjerne sensorforskydninger ved hjælp af statiske pre-test-data. Dataene for sideværts acceleration ved køretøjets tyngdepunkt fastlægges ved at fjerne virkningerne af karosserihældning og ved at korrigere for sensorplacering ved anvendelse af koordinattransformation. Med henblik på dataindsamling anbringes det laterale accelerometer så tæt som muligt på køretøjets tyngdepunkt i længderetningen og i sideretningen.
 9.11.4. Ratbevægelseshastighed bestemmes ved differentiering af de filtrerede styrevinkeldata. Ratbevægelseshastighedsdataene filtreres derefter med et 0,1 sekunds moving running average-filter.
 9.11.5. Data for sideværts acceleration, giringsudsving og styrevinkel nulstilles ved hjælp af en fastlagt »zeroing range«. Metoderne til fastlæggelse af »zeroing range«


text:
er defineret i punkt 9.11.5.1 og 9.11.5.2.
 9.11.5.1. Ved anvendelse af de ratbevægelsesdata, der er beregnet ved hjælp af fremgangsmåderne beskrevet i punkt 9.11.4. identificeres det første tidspunkt, hvor rathastigheden overstiger 75 grader/sekund. Fra dette tidspunkt skal rathastigheden forblive større end 75 grader/sekund i mere end 200 ms. Hvis sidstnævnte betingelse ikke er overholdt, identificeres det næste tidspunkt, hvor rathastigheden overstiger 75 grader/sekund, og der kontrolleres igen for gyldighed i henhold til kravet om 200 ms. Denne iterative proces fortsætter, indtil begge betingelser er opfyldt.
 9.11.5.2. »Zeroing range« defineres som perioden på 1,0 sekund forud for det øjeblik, hvor rathastigheden overstiger 75 grader/sekund (dvs. at det øjeblik, hvor rathastigheden overstiger 75 grader/sekund, udgør slutningen af »zeroing range«).
 9.11.6. Påbegyndelsen af styrebevægelsen (Beginning of Steer — BOS) er defineret som det første tidspunkt, hvor de filtrerede og nulstillede styrevinkeldata når – 5 grader (hvis det første styrebevægelser er mod urets retning) eller + 5 grader (hvis de første styrebevægelser er med urets retning) efter et tidspunkt, der udgør slutningen af »zeroing range«. Værdien for tiden ved BOS interpoleres.
 9.11.7. Afslutningen af styrebevægelsen (Completion of Steer — COS) er defineret som det tidspunkt, hvor styrevinklen vender tilbage til nul ved fuldførelsen af Sine with Dwell-styrebevægelsen. Værdien for tiden ved nulgradersstyrevinklen interpoleres.
 9.11.8. Den anden spidsværdi for giringsudsving er defineret som den spidsværdi for det første lokale giringsudsving, der frembringes ved modsatretning af rattet. Giringsudsvingene ved 1,0 og 1,75 sekunder efter COS bestemmes ved interpolation.
 9.11.9. Sideværts hastighed bestemmes ved integrering af korrigerede, filtrerede og nulstillede data for sideværts acceleration. Den sideværts hastighed ved BOS nulstilles. Den sideværts forskydning bestemmes ved integrering af den nulstillede sideværts acceleration. Den sideværts forskydning ved BOS nulstilles. Målingen for sideværts forskydning foretages 1,07 sekunder efter BOS og fastlægges ved interpolation.
 10. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPEN ELLER DENS ESC-SYSTEM OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 10.1. Enhver ændring af en eksisterende køretøjstype skal meddeles den typegodkendende myndighed, som godkendte køretøjstypen.
 Denne myndighed skal da enten:
 a)
 efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal udstedes en ny typegodkendelse, eller
 b)
 anvende proceduren i punkt 10.1.1 (revision) og, hvis relevant, proceduren i punkt 10.1.2 (udvidelse).
 10.1.1. Revision
 Når oplysningerne i informationsdokumenterne er ændret, og den typegodkendende myndighed mener, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbare ugunstige virkninger, og at betjeningspedalerne under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, betegnes ændringen som en »revision«.
 I sådanne tilfælde udsteder den typegodkendende myndighed det nødvendige rettelsesblad til informationsdokumenterne, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af informationsdokumenterne ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav.
 10.1.2. Udvidelse
 Ændringen betegnes som en »udvidelse«, hvis der ud over ændringen af de oplysninger, der er registreret i informationsdokumenterne,
 a)
 kræves yderligere inspektioner eller prøvninger eller
 b)
 er foretaget ændringer i meddelelsesformularen (bortset fra bilagene) eller
 c)
 anmodes om godkendelse af en senere ændringsserie efter dens ikrafttræden.
 10.2. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller


text:
nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor. Desuden skal det til meddelelsesformularen i bilag 1 vedlagte indeks over oplysningsskemaer og prøvningsrapporter ændres i overensstemmelse hermed, således at datoen for den seneste ændring eller udvidelse fremgår.
 10.3. Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, tildeler et fortløbende nummer til hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 11. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:
 11.1.
 Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5, 6 og 7 ovenfor.
 11.2.
 Den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.
 12. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 12.1. En godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.
 12.2. Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 13. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 5 til dette regulativ.
 14. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navnene og adresserne på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse, der er udstedt i andre lande, skal sendes.
 (1) Køretøjsklasserne M1 og N1 er defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4, para. 2. — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (2) En akselgruppe behandles som en enkelt aksel og tvillingehjul behandles som enkelthjul.
 (3) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4, Annex 3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (4) En akselgruppe behandles som en enkelt aksel og tvillingehjul behandles som enkelthjul.
 (5) Teksten i dette regulativ forudsætter, at køretøjets styring kontrolleres ved hjælp af et rat. Køretøjer, der anvender andre typer styringskontrol, kan også godkendes i henhold til dette bilag, hvis fabrikanten over for den tekniske tjeneste kan demonstrere, at ydelseskravene i dette regulativ kan opfyldes ved anvendelse af


text:
styrebevægelser, der er ækvivalente med de i punkt 7 i dette regulativ foreskrevne styrebevægelser.
 (6) Ved »nominel« værdi forstås den teoretiske målværdi.
 BILAG 1
 Tekst af billedet
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn:
 vedrørende: (2) Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en køretøjstype hvad angår ESC i henhold til regulativ nr. 140
 Godkendelsesnummer Udvidelse nr.
 1. Køretøjets handelsnavn eller mærke
 2. Køretøjstype
 3. Fabrikantens navn og adresse
 4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant
 5. Køretøjets masse
 5.1. Køretøjets tilladte totalmasse
 5.2. Køretøjets mindstemasse
 6. Massens fordeling på akslerne (maksimalværdier)
 8. Motortype
 9. Antal gear og deres udvekslingsforhold
 10. Endeligt udvekslingsforhold
 11. For så vidt påhængskøretøj må trækkes, teknisk tilladt totalmasse af dette
 11.1. Påhængskøretøj uden bremser
 12. Dækdimension
 13. Konstruktivt bestemt maksimalhastighed
 14. Kort beskrivelse af bremsesystem
 15. Køretøjets masse ved prøvningen:
 Belastning
 (kg)
 Aksel nr. 1
 Aksel nr. 2
 I alt
 (1) Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget typegodkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 Tekst af billedet
 20. (Reserveret)
 21. Er ESC-systemet prøvet i overensstemmelse med og opfylder kravene i dette regulativ? Ja/Nej (2)
 eller er køretøjets stabilitetsfunktion prøvet i overensstemmelse med og opfylder kravene i bilag 21 til regulativ nr. 13? Ja/Nej (2)
 23. Køretøj indleveret til godkendelse den [dato]
 24. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen
 25. Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste
 26. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste
 27. Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2)
 28. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet
 29. Sted
 30. Dato
 31. Underskrift
 32. Den sammenfatning, der er nævnt i punkt 4.3 i dette regulativ, er vedlagt denne meddelelse.
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (se punkt 4.4 i dette regulativ)
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype, hvad angår det elektroniske stabilitetskontrolsystem, er godkendt i Belgien (E 6), i henhold til regulativ nr. 140. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 140 i den oprindelige form.
 MODEL B
 (Se punkt 4.5 i dette regulativ)
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Belgien (E 6), i henhold til regulativ nr. 140 og 24 (1). (I tilfælde af sidstnævnte regulativ er den korrigerede energioptagende faktor 1,30 m-1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ nr. 140 på godkendelsestidspunkterne forelå i den oprindelige version, og at regulativ nr. 24 omfattede ændringsserie 02.
 (1) Nummeret er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 ANVENDELSE AF SIMULERING AF DYNAMISK STABILITET
 Effektiviteten af det elektroniske stabilitetskontrolsystem kan bestemmes ved computersimulering.
 1. ANVENDELSE AF SIMULERING
 1.1. Køretøjets stabilitetsfunktion demonstreres af køretøjets fabrikant over for den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste ved simulering af de dynamiske manøvrer i punkt 9.9 i dette regulativ.
 1.2. Simulering er et middel til demonstrering af køretøjets stabilitetsydelse ved brug af:
 a)
 giringsudsvinget 1 sekund efter fuldførelsen af »Sine with Dwell« (sinusmanøvre med interval)-bevægelse (tiden T0 +


text:
1)
 b)
 giringsudsvinget 1,75 sekunder efter fuldførelsen af »Sine with Dwell« (sinusmanøvre med interval)-bevægelse
 c)
 den sideværts forskydning af køretøjets tyngdepunkt i forhold til dets oprindelige lige kurs.
 1.3. Simuleringen skal udføres med et valideret modellerings- og simuleringsværktøj og ved anvendelse af de dynamiske manøvrer i punkt 9.9 i dette regulativ og prøvningsbetingelserne i punkt 8 i dette regulativ.
 Den metode, der anvendes til validering af simuleringsværktøjet, er angivet i bilag 4 til dette regulativ.
 BILAG 4
 VÆRKTØJ TIL SIMULERING AF DYNAMISK STABILITET; VALIDERING AF VÆRKTØJET
 1. SPECIFIKATIONER FOR SIMULERINGSVÆRKTØJET
 1.1. Simuleringsmetoden skal inddrage de vigtigste faktorer, der har indflydelse på køretøjets retnings- og væltebevægelser. En typisk model kan inddrage følgende køretøjsparametre eksplicit og implicit:
 a)
 Aksel/hjul
 b)
 Hjulophæng
 c)
 Dæk
 d)
 Chassis/karosseri
 e)
 Fremdriftssystem/kraftoverførsel, hvis relevant
 f)
 Bremsesystem
 g)
 Nyttelast.
 1.2. Køretøjets stabilitetsfunktion skal inddrages i simuleringsmodellen ved brug af
 a)
 et delsystem (softwaremodel) under simuleringsværktøjet eller
 b)
 elektronisk kontrolboks i en hardware-in-the-loop-konfiguration.
 2. VALIDERING AF SIMULERINGSVÆRKTØJET
 2.1. Gyldigheden af det anvendte modellerings- og simuleringsværktøj skal verificeres ved sammenligninger med praktiske køretøjsprøvninger. De prøvninger, der anvendes til valideringen, skal være de dynamiske manøvrer i punkt 9.9 i dette regulativ.
 I løbet af prøverne skal følgende bevægelsesvariable, i det omfang de er relevante, inddrages eller beregnes i overensstemmelse med ISO 15037, del 1:2006: General conditions for passenger cars eller del 2:2002: General conditions for heavy vehicles and buses (alt efter køretøjsklasse):
 a)
 styrevinkel (δΗ)
 b)
 hastighed i længderetningen (vX)
 c)
 sideslip-vinkel (β) eller sideværts hastighed (vY) — (valgfrit)
 d)
 acceleration i længderetningen (aX) — (valgfrit)
 e)
 sideværts acceleration (aY)
 f)
 giringsudsvingshastighed (dψ/dt)
 g)
 rulningshastighed (dφ/dt)
 h)
 højeste hastighed (dθ/dt)
 i)
 rulningsvinkel (φ)
 j)
 stigningsvinkel (θ).
 2.2. Formålet er at vise, at køretøjets simulerede opførsel og driften af køretøjets stabilitetsfunktion er sammenlignelig med den, der ses ved praktiske køretøjsprøvninger.
 2.3. Simulatoren anses for valideret, hvis dens output er sammenligneligt med de praktiske prøvningsresultater for en bestemt køretøjstype ved de dynamiske manøvrer i punkt 9.9 i dette regulativ. Sammenligningen foretages ved aktivering og sekventering af køretøjets stabilitetsfunktion i simuleringen og i den praktiske køretøjsprøvning.
 2.4. De fysiske parametre, hvorved referencekøretøjet adskiller sig fra det simulerede køretøjs konfiguration, rettes i overensstemmelse hermed i simuleringen.
 2.5. Der udarbejdes simulatorprøvningsrapport (model vedlagt i bilag 5 til dette regulativ), som vedlægges køretøjets godkendelsesrapport i kopi.
 BILAG 5
 PRØVNINGSRAPPORT FOR SIMULERINGSVÆRKTØJ FOR KØRETØJETS STABILITETSKONTROL
 Prøvningsrapport nr.: ...
 1. IDENTIFIKATION
 1.1. Navn og adresse på simuleringsværktøjets fabrikant ...
 1.2. Identificering af simuleringsværktøj: navn/model/nummer (hardware og software) ...
 2. ANVENDELSESOMRÅDE
 2.1. Køretøjstype: ...
 2.2. Køretøjskonfigurationer: ...
 3. VERIFICERING AF KØRETØJSPRØVNING
 3.1. Beskrivelse af køretøj(er): ...
 3.1.1. Identificering af køretøj(er): mærke/model/VIN ...
 3.1.2. Beskrivelse af køretøjet, herunder af hjulophæng/hjul, motor og kraftoverførsel, bremsesystem(er), styresystem, navn/model/nummer: ...
 3.1.3. Køretøjsdata anvendt i simulationen (eksplicit): ...
 3.2. Beskrivelse af lokalitet(er), vejens/prøvningsområdets overfladeegenskaber, temperatur og dato(er): ...
 3.3. Resultater med køretøjets stabilitetsfunktion slået til og fra, herunder de i bilag 4, punkt 2.1, nævnte bevægelsesvariabler, i det omfang, de er relevante: ...
 4. SIMULERINGSRESULTATER
 4.1. Køretøjsparametre og værdier anvendt ved simuleringen, som ikke er


text:
indhentet fra prøvningskøretøjet (implicit): ...
 4.2. Giringsstabilitet og sideværts forskydning, jf. punkt 7.1-7.3 i dette regulativ: ...
 5. Denne prøve er udført og dens resultater rapporteret i overensstemmelse med bilag 4 til regulativ nr. 140.
 Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen (1) ...
 Underskrift: ...
 Dato: ...
 Godkendende myndighed (1) ...
 Underskrift: ...
 Dato: ...
 (1) Underskrives af forskellige personer, hvis den tekniske tjeneste og den typegodkendende myndighed ikke er en og samme organisation.


text:
 Avis juridique important
 |
 21991A0727(01)
 Aftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz om direkte forsikring bortset fra livsforsikring - Protokol nr. 1: Solvensmargen - Protokol nr. 2: Driftsplan - Protokol nr. 3: Forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen - Protokol nr. 4: Agenturer og filialer til foretagender, hvis vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende uden for de områder, der er omfattet af aftalen - Brevvekslinger - Fælleserklæring - Slutakt
 EF-Tidende nr. L 205 af 27/07/1991 s. 0003 - 0027
 AFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Schweiz om direkte forsikring bortset fra livsforsikring INDHOLDSFORTEGNELSE over aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Schweiz om direkte forsikring bortset fra livsforsikring 1. HovedaftalePraeambelFoerste afsnit: Grundlaeggende bestemmelser artikel 1 til 6Andet afsnit: Betingelser for adgang til forsikringsvirksomhed artikel 7 til 14Tredje afsnit: Betingelser for udoevelse af forsikringsvirksomhed artikel 15 til 26Fjerde afsnit: Tilbagekaldelse af tilladelsen artikel 27 til 29Femte afsnit: Samarbejde mellem tilsynsmyndighederne artikel 30 til 33Sjette afsnit: Almindelige og afsluttende bestemmelser artikel 34 til 44Undertegningsformular 2. Bilag 1: Klassifikation af de forsikringsklasser, der er omfattet af aftalen 3. Bilag 2: Definition af de former for forsikring, virksomhed og foretagender, der ikke er omfattet af aftalen 4. Bilag 3: De anerkendte retlige former 5. Bilag 4: Saerbestemmelser for visse medlemsstater i Faellesskabet 6. Bilag 5: Metoder til beregning af udligningsreserven for kreditforsikringsklassen samt betingelserne for fritagelse for forpligtelsen til at oprette en saadan reserve 7. Protokol nr. 1: Solvensmargen 8. Protokol nr. 2: Driftsplan 9. Protokol nr. 3: Forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen10. Protokol nr. 4: Agenturer og filialer til foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende uden for de omraader, der er omfattet af aftalen11. Brevveksling nr. 1: Princippet om ikke-diskriminering12. Brevveksling nr. 2: Tilladelsens anvendelsesomraade13. Brevveksling nr. 3: Generalbefuldmaegtiget14. Brevveksling nr. 4: Overfoersel til den schweiziske sikkerhedsfond af fast ejendom, der direkte ejes af forsikringsforetagender15. Brevveksling nr. 5: Principper for anbringelse af aktiver16. Brevveksling nr. 6: Den schweiziske fortegnelse over forsikringsklasser17. Brevveksling nr. 7: Forsikringsforetagenders grundkapital18. Brevveksling nr. 8: Overgangsordning for assistance 19. Brevveksling nr. 9: Overgangsordning for store risici, jf. artikel 2, stk. 1, i protokol nr. 220. Faelleserklaering fra de kontraherende parter om perioden mellem aftalens undertegnelse og dens ikrafttraeden21. SlutaktPRAEAMBELDET EUROPAEISKE FAELLESSKABpaa den ene side ogSCHWEIZpaa den anden side,SOM TAGER I BETRAGTNING, at der eksisterer snaevre baand mellem Schweiz og Faellesskabet,SOM i forbindelse med oprettelsen af ét samlet marked for forsikring inden for Faellesskabet oensker at konsolidere de eksisterende oekonomiske forbindelser mellem de to parter paa dette omraade og under overholdelse af rimelige konkurrencevilkaar at fremme den harmoniske udvikling af disse forbindelser, herunder at garantere de forsikrede tilstraekkelig beskyttelse,SOM HAR SAT SIG FOR med henblik herpaa, under forudsaetning af gensidighed og ikke-diskriminering samt med garanti for de noedvendige retlige betingelser for tilsyn, at fjerne de eksisterende hindringer for adgang til og udoevelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring og saaledes at indfoere fri etableringsret mellem sig paa dette omraade,SOM UNDERSTREGER, at dette paa ingen maade paavirker deres kompetence til at lovgive inden for de i international offentlig ret afstukne graenser,SOM


text: BESTRAEBER SIG PAA at goere alt, hvad de formaar, for at sikre, at hver af de kontraherende parters interne lovgivning paa omraadet udvikler sig paa en maade, der er forenelig med den anden kontraherende parts interne lovgivning,SOM KONSTATERER, at det er af interesse for deres oekonomi saaledes at udvikle og uddybe deres forbindelser paa det omraade, hvor der ikke hidtil ved gensidig aftale er fastsat regler, og herved bidrage til en samordning af de to parters retsregler vedroerende oekonomiske forhold,SOM ERKLAERER SIG REDE til paa grundlag af alle de omstaendigheder, der maa tages i betragtning, herunder blandt andet udviklingen i forsikringsretten inden for Faellesskabet, at undersoege mulighederne for at indgaa andre aftaler paa forsikringsomraadet,HAR VEDTAGET med henblik paa disse maal at indgaa denne aftale og har med henblik herpaa som befuldmaegtigede udpeget:DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB:Fru Edith CRESSON,minister for EF-anliggender,Formand for Raadet for De Europaeiske Faellesskaber;Sir Leon BRITTAN,Naestformand for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber;SCHWEIZ:Jean Pascal DELAMURAZ,Praesident for Det Schweiziske Edsforbund,Chef for Forbundsoekonomidepartementet;Franz BLANKART,Statssekretaer,Direktoer for Forbundskontoret for Udenrigsoekonomi;SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form, er blevet enige om foelgende:FOERSTE AFSNIT GRUNDLAEGGENDE BESTEMMELSER Artikel 1Aftalens formaalFormaalet med denne aftale er under forudsaetning af gensidighed at fastsaette de noedvendige og tilstraekkelige betingelser for, at agenturer og filialer af foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted findes paa en af de kontraherende parters omraade, og som oenskes etableret, eller som er etableret paa den anden kontraherende parts omraade, kan faa adgang til eller udoeve selvstaendig direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring.Artikel 2Materielt anvendelsesomraadeI bilag 1 anfoeres de forsikringsklasser, der omfattes af aftalen.Artikel 3Undtagelser fra det materielle anvendelsesomraadeI bilag 2 anfoeres de former for forsikring, virksomhed og foretagender, som ikke omfattes af aftalen.Artikel 4Anvendelse af national lovgivningHver af de kontraherende parters lovgivning finder anvendelse:- paa spoergsmaal, der ikke er reguleret af denne aftale- samt paa spoergsmaal, der falder ind under denne aftales anvendelsesomraade, i det omfang de ikke er reguleret af denne aftale.Artikel 5Princippet om ikke-diskrimineringDe kontraherende parter forpligter sig til at indfoere og anvende aftalens bestemmelser i overensstemmelse med princippet om ikke-diskriminering.Artikel 6TilsynsmyndighedI henhold til aftalen er tilsynsmyndigheden, naar der er tale om Faellesskabet, den kompetente myndighed i den medlemsstat, paa hvis omraade foretagendets vedtaegtsmaessige hjemsted erbeliggende, eller paa hvis omraade et agentur eller en filial faar adgang til at udoeve direkte forsikringsvirksomhed eller allerede udoever saadan virksomhed.ANDET AFSNIT BETINGELSER FOR ADGANG TIL FORSIKRINGSVIRKSOMHED Artikel 7Tilladelse7.1. Hver kontraherende part goer adgang til direkte forsikringsvirksomhed paa sit omraade for et foretagende, som vaelger vedtaegtsmaessigt hjemsted der, afhaengig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.7.2. Endvidere goer hver kontraherende part aabning paa sit omraade af et agentur eller en filial af et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig paa den anden kontraherende parts omraade, afhaengig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.7.3. Hver kontraherende part goer desuden aabning paa sit omraade af et agentur eller en filial af et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig uden for de omraader, for hvilke aftalen gaelder i henhold til artikel 43, afhaengig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.Artikel 8Tilladelsens anvendelsesomraade8.1. Tilladelsen


text: gaelder for daekning af risici, der bestaar paa hele det omraade, der henhoerer under den tilsynsmyndigheds kompetence, der meddeler tilladelsen, medmindre, og i det omfang den gaeldende lovgivning aabner mulighed herfor, ansoegeren anmoder om at udoeve virksomhed paa kun en del af det paagaeldende omraade.8.2. En risiko bestaar paa det omraade, der henhoerer under den paagaeldende tilsynsmyndigheds kompetence:- for saa vidt der er tale om en forsikring, der daekker enten fast ejendom eller fast ejendom og indbo, i det omfang indboet er daekket af samme forsikringspolice og de paagaeldende genstande befinder sig paa dette omraade- for saa vidt der er tale om en forsikring, der daekker transportmidler af enhver art, og det paagaeldende transportmiddel er indregistreret paa dette omraade- for saa vidt der er tale om en aftale med en varighed paa hoejst fire maaneder vedroerende risici i forbindelse med rejser eller ferie, uanset hvilken forsikringsklasse der er tale om, og forsikringstageren har tegnet forsikringen paa dette omraade- i alle de tilfaelde, som ikke udtrykkeligt er omhandlet i de foregaaende led, hvis forsikringstageren har sin saedvanlige bopael paa dette omraade, eller, hvis forsikringstageren er en juridisk person, hvis den i aftalen omhandlede virksomhed er beliggende paa dette omraade.8.3. Tilladelse gives saerskilt for hver forsikringsklasse. Den omfatter hele den paagaeldende klasse, medmindre ansoegeren kun oensker at daekke en del af de risici, der i henhold til litra A i bilag 1 hoerer under den paagaeldende klasse.Dog- kan tilsynsmyndigheden meddele tilladelse for de grupper af klasser, der er anfoert under litra B i bilag 1, idet tilladelsen gives den deri fastsatte tilsvarende benaevnelse- omfatter den tilladelse, der gives for en klasse eller for en gruppe af klasser, ligeledes daekning af de under en anden klasse hoerende accessoriske risici, saafremt de under litra C i bilag 1 fastsatte betingelser er opfyldt.Artikel 9Retlig formI bilag 3 anfoeres de retlige former, som kan anvendes af foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig paa en kontraherende parts omraade.Artikel 10Betingelser for meddelse af tilladelse10.1. Hver kontraherende part kraever, at et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig paa den anden kontraherende parts omraade, og som ansoeger om tilladelse til paa dens omraade at aabne et agentur eller en filial, opfylder foelgende betingelser:a) det meddeler sine vedtaegter og listen over bestyrelsesmedlemmerneb) det fremlaegger et certifikat udstedt af tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, og som godtgoer- at det ansoegende foretagende har etableret sig under en af de i bilag 3 naevnte retlige former- at foretagendet begraenser sit vedtaegtsmaessige formaal til forsikringsvirksomhed og dermed direkte forbundne forretninger med udelukkelse af enhver anden erhvervsmaessig virksomhed- inden for hvilke klasser, det er befoejet til at udoeve virksomhed- at det raader over den i artikel 3, stk. 2, i protokol nr. 1 omhandlede minimumsgarantifond, eller i givet fald over den i henhold til artikel 2, stk. 2, i samme protokol beregnede minimumssolvensmargen, saafremt denne er stoerre end minimumsgarantifonden- de risici, som det faktisk daekker- at de i artikel 1, litra f), i protokol nr. 2 omhandlede finansielle


text: midler faktisk er til stedec) fremlaegger en driftsplan i overensstemmelse med protokol nr. 2, der er vedlagt status og resultatopgoerelse for hvert af de sidste tre regnskabsaar.Har foretagendet bestaaet i mindre end tre regnskabsaar, skal dette materiale dog kun fremlaegges for de regnskabsaar, for hvilke regnskaberne er afsluttet, hvis der er tale om:- stiftelse af et nyt foretagende ved sammenslutning af eksisterende foretagender, eller- et nyt foretagende, der er stiftet af et eller flere eksisterende foretagender med henblik paa at udoeve forsikringsvirksomhed inden for en bestemt klasse, som tidligere blev udoevet af et af de paagaeldende foretagenderd) udpeger en generalbefuldmaegtiget med bopael og fast opholdssted paa et omraade, der henhoerer under den paagaeldende kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, og som har tilstraekkelige befoejelser til at forpligte foretagendet over for tredjemand og til at repraesentere det over for denne kontraherende parts myndigheder og domstole.Saafremt den kontraherende parts lovgivning tillader, at den befuldmaegtigede er en juridisk person, skal denne have sit vedtaegtsmaessige hjemsted paa den paagaeldende kontraherende parts omraade og skal som sin repraesentant udpege en fysisk person, der opfylder ovennaevnte betingelser.10.2. Denne aftale er ikke til hinder for, at de kontraherende parter anvender bestemmelser, der som betingelse for meddelelse af tilladelse kraever, at alle forsikringsforetagenders generelle og specielle forsikringsbetingelser i policerne, tariffer og alt andet materiale, der er noedvendigt for den normale udoevelse af tilsynet, skal godkendes.For saa vidt angaar de i artikel 2, stk. 1, i protokol nr. 2 omhandlede risici maa de kontraherende parter dog ikke fastsaette bestemmelser om, at der kraeves godkendelse eller loebende anmeldelse af de generelle og specielle betingelser i forsikringspolicer, af tariffer og af formularer og andre trykte dokumenter, som foretagendet agter at anvende over for forsikringstagerne. Med henblik paa at kontrollere, at love eller administrative bestemmelser om naevnte risici overholdes, kan de alene kraeve, at de paagaeldende betingelser og de oevrige dokumenter naar som helst skal kunne forelaegges, uden at dette maa goeres til en betingelse for, at et foretagende kan udoeve sin virksomhed.I henhold til denne aftale omfatter de generelle og specielle policebetingelser ikke specifikke betingelser, der er beregnet paa i de enkelte tilfaelde at tage hensyn til de saerlige omstaendigheder ved den risiko, der skal daekkes.Denne aftale er heller ikke til hinder for, at de kontraherende parter underkaster de foretagender, der ansoeger om godkendelse for klasse 18 under litra A i bilag 1, et tilsyn med de direkte eller indirekte midler i form af personale og materiel, herunder laegeholdenes kvalifikationer og kvaliteten af det udstyr, de raader over med henblik paa at opfylde deres forpligtelser under denne klasse.Artikel 11Meddelelse af tilladelsen11.1. Hver kontraherende part forpligter sig til at give tilladelsen, hvis de i artikel 10 fastsatte betingelser er opfyldt, og hvis i oevrigt de betingelser, der gaelder for foretagender med vedtaegtsmaessigt hjemsted paa dets omraade, er opfyldt.11.2. De kontraherende parter maa ikke goere denne tilladelse betinget af et depositum eller en sikkerhedsstillelse.11.3. De kontraherende parter forpligter sig endvidere til, at ingen ansoegning om tilladelse behandles under hensyntagen til markedets oekonomiske behov.11.4. Den udpegede


text: befuldmaegtigede kan kun afvises af tilsynsmyndigheden af grunde, der vedroerer hans haederlighed eller faglige kvalifikationer.Artikel 12Udstraekning af det omraade, for hvilket tilladelsen gaelder12.1. Hver kontraherende part kraever, at ny tilladelse indhentes som betingelse for, at et foretagende kan udstraekke sin virksomhed til andre omraader end dem, for hvilke en foerste tilladelse allerede er givet i henhold til bestemmelserne i artikel 7 og 8.12.2. Hver af de kontraherende parter kraever, saafremt et agentur eller en filial oensker at udvide sin virksomhed til andre klasser eller i det i artikel 8, stk. 1, naevnte tilfaelde, at ansoegeren af denne tilladelse fremlaegger en driftsplan i overensstemmelse med protokol nr. 2 og tilvejebringer det i artikel 10, stk. 1, litra b), omhandlede certifikat.Artikel 13Fremgangsmaade for indhentelse af tilladelsen13.1. Ansoegning om tilladelse skal indgives til tilsynsmyndigheden af det foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig paa den anden kontraherende parts omraade.13.2. Den i henhold til protokol nr. 2 udarbejdede driftsplan med tilhoerende bemaerkninger fra den tilsynsmyndighed, hvem det paahviler at give tilladelse, fremsendes af naevnte tilsynsmyndighed til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade hjemstedet er beliggende.Sidstnaevnte myndighed skal inden tre maaneder efter modtagelsen af dette materiale afgive udtalelse over for den foerstnaevnte myndighed. Manglende udtalelse ved fristens udloeb anses som positiv udtalelse.13.3. Den tilsynsmyndighed, hvortil ansoegningen om tilladelse indgives, skal senest seks maaneder fra datoen for modtagelsen meddele det ansoegende foretagende sin afgoerelse.Artikel 14Afslag paa ansoegning om tilladelse14.1. Enhver afgoerelse om afslag paa tilladelse skal vaere klart begrundet og meddeles det paagaeldende foretagende.14.2. Hver kontraherende part fastsaetter regler om adgang til domstolsproevelse af enhver afgoerelse om afslag. Adgang til domstolsproevelse staar ogsaa aaben i tilfaelde af, at tilsynsmyndigheden ikke har afgivet udtalelse om ansoegningen om tilladelse inden for en frist af seks maaneder fra datoen for modtagelsen.TREDJE AFSNIT BETINGELSER FOR UDOEVELSE AF FORSIKRINGSVIRKSOMHED Artikel 15Valg af aktiverneDe kontraherende parter fastsaetter ingen regler for valget af de aktiver, der ikke medgaar til daekningen af de tekniske reserver, som omhandles i artikel 19 til 23. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 18, stk. 2, og artikel 20, 21, 23 samt artikel 29, stk. 2 og 3, afstaar de kontraherende parter fra at begraense den frie raadighed over loesoere og fast ejendom, der indgaar i foretagendernes formue.Artikel 16Solvensmargenen16.1. Hver kontraherende part paalaegger alle foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende paa dens omraade, at oprette en i forhold til deres samlede virksomhed tilstraekkelig solvensmargen.16.2. Definitionen samt reglerne for beregningen og sammensaetningen af denne solvensmargen og fastsaettelsen af minimumsgarantifonden fastsaettes i protokol nr. 1.Artikel 17Tilsyn med solvensen17.1. Tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade foretagendets vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, skal efterpoeve dets solvens for saa vidt angaar dets samlede virksomhed.17.2. Den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed skal give ovennaevnte tilsynsmyndighed alle noedvendige oplysninger for at goere det muligt for denne at gennemfoere den paagaeldende efterproevning, saafremt den har givet det paagaeldende foretagende tilladelse til at aabne et agentur eller en filial.17.3. Hver kontraherende part paalaegger de foretagender, der har deres vedtaegtsmaessige hjemsted paa denne parts omraade, hvert aar for


text: den samlede virksomhed at aflaegge beretning om deres oekonomiske situation og solvens, og, hvad angaar daekning af de risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, om de oevrige midler, de raader over til opfyldelse af deres forpligtelser, for saa vidt den kontraherende parts lovgivning foreskriver tilsyn med disse midler.Artikel 18Genoprettelse af den oekonomiske situation18.1. Med henblik paa genoprettelse af den oekonomiske situation i et foretagende, hvis solvensmargen ikke laengere naar op paa det i artikel 2, stk. 2, i protokol nr. 1 forekrevne minimum, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, kraeve en genoprettelsesplan, der skal forelaegges tilsynsmyndigheden til godkendelse.18.2. Saafremt solvensmargenen ikke laengere naar op paa den i artikel 3 i protokol nr. 1 fastsatte garantifond, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, kraeve en kortfristet finansieringsplan, som skal forelaegges den til godkendelse.Tilsynsmyndigheden kan endvidere begraense eller forbyde den frie raadighed over foretagendets aktiver. Den giver meddelelse herom til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det har agenturer eller filialer, til hvem tilladelse er meddelt. Denne myndighed traeffer paa den andens anmodning de samme foranstaltninger.Tilsynsmyndigheden kan i det i dette stykke omhandlede tilfaelde endvidere traeffe alle andre foranstaltninger til beskyttelse af de forsikredes interesser.Artikel 19De tekniske reserver19.1. Hver kontraherende part, paa hvis omraade et forsikringsforetagende udoever virksomhed, paalaegger dette at afsaette tilstraekkelige tekniske reserver.19.2. Disse reservers stoerrelse fastlaegges efter de af hver enkelt kontraherende part fastsatte retsforskrifter eller i mangel heraf ifoelge praksis hos hver enkelt part.19.3. Hver kontraherende part kraever endvidere, at ethvert foretagende, der er etableret paa dets omraade, og som daekker risici, der er omfattet af forsikringsklassen i litra A, nr. 14, i bilag 1 (kreditforsikring), skal oprette en udligningsreserve, som skal daekke et eventuelt teknisk tab eller enskadesprocent, der er hoejere end gennemsnittet, naar et saadant forhold forekommer inden for denne forsikringsklasse ved afslutningen af regnskabsaaret.I bilag 5 angives metoder til beregning af udligningsreserven samt betingelserne for fritagelse for forpligtelsen til at oprette en saadan reserve.Udligningsreserven beregnes i henhold til de regler, som hver kontraherende part fastsaetter, efter en af de fire metoder, der er anfoert i bilag 5, og som betragtes som aekvivalente. Op til de beloeb, der er beregnet efter de ovennaevnte metoder, indregnes udligningsreserven ikke i solvensmargenen.Foretagendet skal give tilsynsmyndigheden adgang til regnskabsmateriale, som indeholder baade de tekniske resultater og de tekniske reserver i forbindelse med denne virksomhed.Artikel 20Kongruens og lokalisering af de tekniske reserver20.1. De tekniske reserver skal vaere daekket af aekvivalente og kongruente aktiver, der befinder sig paa det omraade, der henhoerer under hver enkelt kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence. Dog kan de kontraherende parter lempe forskrifterne for aktivernes kongruens og lokalisering.20.2. Ved »kongruens« forstaas daekning af forpligtelser, der kan kraeves opfyldt i en bestemt valuta, ved aktiver, der lyder paa eller kan realiseres i denne valuta.20.3. Ved »aktivernes lokalisering« forstaas tilstedevaerelse af loesoere eller fast ejendom paa det omraade, der henhoerer under vedkommende kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, dog uden


text: krav om deponering af loesoere og uden restriktive foranstaltninger med hensyn til fast ejendom saasom tinglysning af panterettigheder. De aktiver, der bestaar i fordringer, anses som lokaliseret paa det omraade, der henhoerer under den kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, hvor de kan realiseres.Med forbehold af ovenstaaende er reglerne for lokalisering undergivet hver enkelt kontraherende parts lovgivning.Artikel 21Sammensaetningen af de tekniske reserver21.1. Lovgivningen hos den kontraherende part, paa hvis omraade et forsikringsforetagende udoever virksomhed, finder anvendelse med hensyn til spoergsmaalet om aktivernes art og igivet fald, i hvilket omfang det kan tillades, at aktiverne kan daekke de tekniske reserver, samt med hensyn til reglerne for aktivernes vaerdiansaettelse.21.2. Udtrykket »aktivernes art« tager sigte paa de forskellige kategorier af loesoere og fast ejendom og deres specifikke karakter saasom dem, der vedroerer den debitor, mod hvem fordring haves, og som udgoer en del af de tekniske reserver.21.3. Tillader en kontraherende part, at tekniske reserver daekkes af fordringer paa reassurandoererne, fastsaetter den den tilladte procentsats eller traeffer bestemmelser med henblik paa fastsaettelser heraf. Den kan i saa fald uanset bestemmelsen i artikel 20, stk. 1, ikke stille krav til lokalisering af disse fordringer.Artikel 22StatusTilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade et foretagendes vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, drager omsorg for, at foretagendets status til daekning af de tekniske reserver udviser aktiver, der svarer til de forpligtelser, som er indgaaet i alle de lande, hvor det udoever virksomhed.Artikel 23Manglende overholdelse af forskrifterne med hensyn til de tekniske reserverSaafremt et agentur eller en filial ikke efterkommer de i artikel 19 til 21 omhandlede bestemmelser, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade agenturet eller filialen udoever sin virksomhed, forbyde den frie raadighed over de aktiver, der findes paa dens omraade, efter at have givet underretning herom til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade hjemstedet er beliggende.Endvidere kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade agenturet eller filialen udoever sin virksomhed, traeffe alle egnede foranstaltninger til beskyttelse af de forsikredes interesser.Artikel 24Overdragelse af forsikringsbestand24.1. Tilsynsmyndigheden tillader paa de betingelser, der er fastsat i vedkommende kontraherende parts lovgivning, at foretagender, der er etableret paa det omraade, der henhoerer under myndighedens kompetence, overdrager hele eller en del af deres forsikringsbestand til en overtagende virksomhed, der er etableret paa samme omraade som den overtagnevirksomhed, hvis tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade den overtagende virksomhed har sit vedtaegtsmaessige hjemsted, bekraefter, at virksomheden under hensyn til overdragelsen er i besiddende af den fornoedne solvensmargen.24.2. Overdragelsen, der tillades i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, skal paa det omraade, hvor den overtagne eller overtagende virksomhed er etableret og som henhoerer under den kontraherende parts tilsynsmyndighed, offentliggoeres saaledes som foreskrevet i vedkommende kontraherende parts lovgivning. Overdragelsen kan uden videre goeres gaeldende over for forsikringstagerne, de forsikrede og enhver anden person, for hvem de omhandlede kontrakter hjemler rettigheder eller forpligtelser. Bestemmelsen i dette stykke er dog ikke til hinder for, at det af hver kontraherende part kan fastsaettes, at forsikringstagerne skal have mulighed for at opsige kontrakten inden for en bestemt


text: frist fra overdragelsestidspunktet.Artikel 25Godkendelse af forsikringsvilkaar og tariffer25.1. Denne aftale er ikke til hinder for, at de kontraherende parter anvender bestemmelser, hvorefter samtlige forsikringsforetagender og forsikringsklasser i forbindelse med udoevelsen af forsikringsvirksomhed skal have godkendt de generelle og specielle forsikringsbetingelser i policerne, tariffer samt alt andet materiale, der er noedvendigt for en normal tilsynsfoerelse.For saa vidt angaar de i protokol nr. 2, artikel 2, stk. 1, omhandlede risici, kan de kontraherende parter dog ikke fastsaette bestemmelser om, at der kraeves godkendelser eller loebende anmeldelse af de generelle og specielle betingelser i forsikringspolicer, af tariffer og formularer og andre trykte dokumenter, som et foretagende agter at anvende over for forsikringstagerne. Med henblik paa at kontrollere, at love eller administrative bestemmelser vedroerende naevnte risici overholdes, kan de alene kraeve, at de paagaeldende betingelser og de oevrige dokumenter naar som helst skal kunne forelaegges.For saa vidt angaar samme risici maa de kontraherende parter hverken opretholde eller indfoere krav om forudgaaende meddelelse eller godkendelse af forhoejelser af tariffer, medmindre krav herom alene er et led i en almindelig priskontrolordning.25.2. Denne aftale er heller ikke til hinder for, at de kontraherende parter underkaster de foretagender, der har faaet godkendelse for klasse 18 under litra A i bilag 1, et tilsyn med de direkte eller indirekte midler i form af personale og materiel, herunder laegeholdenes kvalifikationer og kvaliteten af det udstyr, de raader over med henblik paa at opfylde deres forpligtelser under denne klasse.25.3. I henhold til denne aftale omfatter de generelle og specielle policebetingelser ikke specifikke betingelser, der erberegnet paa i de enkelte tilfaelde at tage hensyn til de saerlige omstaendigheder ved den risiko, der skal daekkes.Artikel 26DokumentationDe kontraherende parter kraever, at de foretagender, der udoever virksomhed paa deres omraade, fremlaegger de for udoevelsen af tilsynet noedvendige dokumenter, saavel som statistisk materiale, samt at de hvad angaar daekning af risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, praeciserer de midler, de raader over til opfyldelsen af deres forpligtelser, for saa vidt de kontraherende medlemsstaters lovgivninger foreskriver tilsyn med disse midler.FJERDE AFSNIT TILBAGEKALDELSE AF TILLADELSEN Artikel 27Betingelser for tilbagekaldelseDen kontraherende parts tilsynsmyndighed kan over for et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende paa den anden kontraherende parts omraade, tilbagekalde den tilladelse, den har meddelt med henblik paa aabning af et agentur eller en filial, naar agenturet eller filialen:a) ikke laengere opfylder adgangsbetingelserne, ellerb) groft tilsidesaetter de forpligtelser, der paahviler agenturet eller filialen i henhold til de herfor gaeldende regler, herunder navnlig vedroerende oprettelsen af de tekniske reserver.Artikel 28Proceduren i forbindelse med tilbagekaldelse28.1. Tilsynsmyndigheden skal, inden tilbagekaldelse af tilladelsen finder sted, hoere tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade foretagendets vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende.Finder tilsynsmyndigheden, at et agentur eller en filial som omhandlet i artikel 27 boer standse sin virksomhed inden afslutningen af denne hoering, skal den omgaaende give meddelelse herom til naevnte myndighed.28.2. Enhver afgoerelse om tilbagekaldelse af en tilladelse eller om standsning af virksomheden skal begrundes og meddeles det paagaeldende foretagende.28.3. Hver kontraherende part hjemler adgang til domstolsproevelse af en


text: saadan afgoerelse.Artikel 29Tilbagekaldelse af tilladelse, der er meddelt detvedtaegtsmaessige hjemsted29.1. Naar tilsynsmyndigheden under en kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, tilbagekalder den tilladelse, den har meddelt foretagendet, skal den underrette den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed herom, hvis denne har meddelt foretagendet tilladelse til at aabne et agentur eller en filial. Sidstnaevnte myndighed skal ligeledes tilbagekalde sin tilladelse.29.2. I det i artikel 29, stk. 1, omhandlede tilfaelde skal tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, i samraad med den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed traeffe alle de foranstaltninger, der er egnede til at beskytte de forsikredes interesser, herunder navnlig begraense den frie raadighed over foretagendets aktiver, naar saadanne foranstaltninger ikke allerede er truffet i medfoer af artikel 18, stk. 2, og artikel 23.29.3. Artikel 29, stk. 1, samt i givet fald artikel 29, stk. 2, finder ligeledes anvendelse, naar foretagendet paa eget initiativ giver afkald paa den tilladelse, det har faaet meddelt.FEMTE AFSNIT SAMARBEJDE MELLEM TILSYNSMYNDIGHEDERNE Artikel 30Betingelser for samarbejdetDe kontraherende parter traeffer alle fornoedne foranstaltninger med henblik paa et snaevert samarbejde mellem deres tilsynsmyndigheder ved ivaerksaettelsen af denne aftale.Artikel 31Formaalet med samarbejdet31.1. Tilsynsmyndighederne samarbejder for at kontrollere, om foretagenderne opfylder kravene vedroerende de finansielle garantier, der er omhandlet i artikel 16 og artikel 19 til 21, og specielt med hensyn til gennemfoerelsen af de i artikel 18 og 23 omhandlede foranstaltninger.31.2. Saafremt forsikringsforetagender har tilladelse til at daekke risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, samarbejder medlemsstaterne ligeledes ved efterproevning af de midler, de paagaeldende foretagender raader over til gennemfoerelsen af den assistancevirksomhed, som de har forpligtet sig til at udoeve, for saa vidt de kontraherende parters lovgivninger foreskriver tilsyn med disse midler.Artikel 32Udveksling af oplysningerTilsynsmyndighederne tilsender hinanden de for udoevelsen af kontrollen fornoedne dokumenter og oplysninger.Artikel 33Tavshedspligt33.1. Artikel 30 til 32 kan under ingen omstaendigheder fortolkes saaledes, at de skulle kunne forpligte en af tilsynsmyndighederne til at videregive oplysninger, der ville roebe foretagendets forretningshemmeligheder, eller til at meddele oplysninger, der ville stride mod den offentlige orden.33.2. Dog maa den tavhedspligt, der paahviler tilsynsmyndighederne, ikke vaere til hinder for deres samarbejde eller for den ved aftalen hjemlede gensidige bistand.33.3. De udvekslede oplysninger maa kun anvendes af de naevnte myndigheder til udfoerelsen af deres kontrolopgaver.SJETTE AFSNIT ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 34Saerlige bestemmelser og foretagender i tredjelande34.1. Bilag 4 indeholder saerbestemmelser for visse af Faellesskabets medlemsstater.34.2. Protokol nr. 4 indeholder de bestemmelser, der finder anvendelse paa agenturer eller filialer af foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted ligger uden for de omraader, som denne aftale gaelder for i henhold til artikel 43.Artikel 35Integrerede dele af aftalenDe til aftalen knyttede bilag, protokoller og brevvekslinger udgoer en integreret del heraf.Artikel 36Misligholdelse af forpligtelserne36.1. De kontraherende parter afholder sig fra at traeffe foranstaltninger, der vil kunne bringe virkeliggoerelsen af aftalens formaal i fare.36.2. De traeffer alle almindelige eller saerlige foranstaltninger, der kan sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der foelger af aftalen.Skoenner en kontraherende part, at den anden kontraherende part har misligholdt en af