text:
aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type køretøj eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ.
 4.3. Meddelelse om typegodkendelse eller udvidelse af typegodkendelse i henhold til dette regulativ skal meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til en af modellerne i bilag 3 eller 4 til dette regulativ.
 4.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, et »I« for at angive del I i dette regulativ, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.
 4.4.3.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. i så fald skal det regulativ, efter hvilket der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.4.1. foreskrevne symbol.
 4.4.4.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.4.5.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.5. Det er ikke nødvendigt at mærke hvert enkelt fremstillingsmateriale. Den emballage, som de leveres i, skal dog mærkes med et internationalt godkendelsesmærke, som består af:
 4.5.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)
 4.5.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, et »II« for at angive del II i dette regulativ, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.
 4.5.3.
 I nærheden af cirklen:
 4.5.3.1.
 Symboler, som angiver materialernes monteringsretning:
 for vandret retning (jf. punkt 6.2.1)
 for lodret retning (jf. punkt 6.2.3 og 6.2.4)
 for vandret og lodret retning (jf. punkt 6.2.1, 6.2.3 og 6.2.4).
 4.5.3.2.
 Symbolet »V« angiver, at materialet opfylder kravene i punkt 6.2.2.
 4.5.4.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.6. Komponenterne kan forsynes med godkendelsesmærket efter forskrifterne i punkt 4.5.
 4.6.1. Hvis komplette komponenter, f.eks. sæder, skillevægge, bagagehylder osv., mærkes, skal mærkningen omfatte symbolet »CD«, som angiver, at komponenten er godkendt som færdigopbygget anordning.
 4.7. Bilag 5 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker.
 5. DEL I: GODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE FOR SÅ VIDT ANGÅR BRÆNDBARHEDEN AF DE KOMPONENTER, DER BENYTTES I DE INDVENDIGE RUM, MOTORRUMMET OG EVENTUELLE SÆRSKILTE RUM TIL VARMEANLÆG, OG/ELLER DE I MOTORRUMMET OG EVENTUELLE SÆRSKILTE RUM TIL VARMEANLÆG BENYTTEDE ISOLERINGSMATERIALERS BRÆNDSTOF- ELLER SMØREMIDDELAFVISENDE EVNE
 5.1. Definitioner
 I dette regulativs del I forstås ved:
 5.1.1. »Køretøjstype«: køretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn


text:
til fabrikantens typebetegnelse.
 5.2. Specifikationer
 5.2.1. Materialer i den indvendige kabine og højst 13 mm uden for denne, materialer i motorrummet og materialer i et eventuelt særskilt rum til varmeanlæg, som anvendes i køretøjet, og som skal typegodkendes, skal opfylde forskrifterne i del II i dette regulativ.
 5.2.2. Materialer og/eller udstyr, der benyttes i den indvendige kabine, motorrummet og et eventuelt særskilt rum til varmeanlæg og/eller i anordninger, der er godkendt som komponenter, skal indbygges således, at risikoen for udvikling og spredning af flammer reduceres mest muligt.
 5.2.3. Materialer og/eller udstyr af denne art må kun indbygges til brug i overensstemmelse med deres formål og den eller de prøvning(er), som de har gennemgået (se punkt 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6 og 6.2.7), navnlig med hensyn til deres brændbarhed og smelteegenskaber (vandret/lodret retning) og/eller deres brændstof- eller smøremiddelafvisende evne.
 5.2.4. Klæbestof, der bruges til at fæstne det indre materiale til den bærende struktur, må så vidt muligt ikke påvirke materialets brændbarhed i negativ retning.
 6. DEL II: GODKENDELSE AF EN KOMPONENT FOR SÅ VIDT ANGÅR DENS BRÆNDBARHED OG/ELLER BRÆNDSTOF- ELLER SMØREMIDDELAFVISENDE EVNE
 6.1. Definitioner
 I dette regulativs del II forstås ved:
 6.1.1. »Komponenttype«: komponenter, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:
 6.1.1.1.
 fabrikantens typebetegnelse
 6.1.1.2.
 den tilsigtede anvendelse (polstring af sæder, foring af tag, isolering osv.)
 6.1.1.3.
 basismaterialerne (f.eks. uld, plastic, gummi, blandede materialer)
 6.1.1.4.
 antallet af lag i tilfælde af kompositmateriale
 6.1.1.5.
 andre karakteristika, for så vidt de har en konstaterbar indvirkning på de i dette regulativ foreskrevne egenskaber
 6.1.2. »forbrændingshastighed«: kvotienten for den brændte afstand målt i henhold til bilag 6 og/eller 8 til dette regulativ og den tid, det tager at brænde denne afstand. Udtrykkes i millimeter pr. minut
 6.1.3. »kompositmateriale«: et materiale bestående af flere lag materialer, der er ens eller forskellige, og som er sammenpresset ved cementering, limning, beklædning, svejsning osv. Er forskellige materialer samlet punktvis (f.eks. ved sømme, hyppige svejsepunkter, nitning), betragtes sådanne materialer ikke som kompositmaterialer
 6.1.4. »eksponeret flade«: den flade af et materiale, der vender ind mod kabinen, motorrummet og et eventuelt særskilt rum til varmeanlæg, når materialet er monteret på køretøjet
 6.1.5. »polstring«: den kombination af polster- og overfladematerialer, som tilsammen udgør sædets hynde
 6.1.6. »indvendig foring«: materiale(r), som (tilsammen) udgør overfladebeklædning og underlag på tag, væg eller gulv
 6.1.7. »isoleringsmateriale(r)«: materiale(r), som anvendes til at mindske varmeoverførsel ved af konduktion, termisk stråling eller konvektion og til lyddæmpning af motorrummet og et eventuelt særskilt rum til varmeanlæg
 6.1.8. »brændstof- eller smøremiddelafvisende evne«: materialers brændstof- eller smøremiddelafvisende evne ved måling i overensstemmelse med bilag 9 til dette regulativ.
 6.2. Specifikationer
 6.2.1. Følgende materialer skal prøves i henhold til bilag 6 i dette regulativ:
 a)
 materialer og kompositmaterialer monteret i vandret stilling i den indre kabine og
 b)
 isoleringsmateriale(r) monteret i vandret stilling i motorrummet og et eventuelt særskilt rum til varmeanlæg.
 Prøveresultatet anses for tilfredsstillende, hvis de dårligste prøveresultater giver en horisontal forbrændingshastighed på højst 100 mm/minut, eller hvis flammen slukkes, inden den når det sidste målepunkt.
 Materialer, som opfylder forskrifterne

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
i punkt 6.2.3, anses for at opfylde forskrifterne i dette punkt.
 6.2.2. Følgende materialer skal prøves i henhold til bilag 7 i dette regulativ:
 a)
 materiale(r) og kompositmateriale(r) monteret mere end 500 mm over sædehynden og i køretøjets loft
 b)
 isoleringsmateriale(r) monteret i motorrummet og et eventuelt særskilt rum til varmeanlæg.
 Prøveresultatet anses for tilfredsstillende, hvis der ikke i de dårligste prøveresultater dannes nogen dråbe, som antænder vattet.
 6.2.3. Følgende materialer skal prøves i henhold til bilag 8 i dette regulativ:
 a)
 materialer og kompositmaterialer monteret i lodret stilling i den indre kabine
 b)
 isoleringsmateriale(r) monteret i lodret stilling i motorrummet og et eventuelt særskilt rum til varmeanlæg.
 Prøveresultatet anses for tilfredsstillende, hvis de dårligste prøveresultater giver en lodrette forbrændingshastighed på højst 100 mm/minut, eller hvis flammen slukkes, inden et af de første målepunkter ødelægges.
 6.2.4. Materialer, der opnår en gennemsnitlig CFE-værdi (kritisk varmeflux ved slukning) på 20 kW/m2 eller derover ved prøvning efter ISO 5658-2 (3), anses for at opfylde forskrifterne i punkt 6.2.2 og 6.2.3, forudsat der ikke observeres brændende dråber under de værste prøveresultater.
 6.2.5. Alle isoleringsmaterialer, som er monteret i motorrummet og et eventuelt særskilt rum til varmeanlæg, underkastes den i bilag 9 til dette regulativ beskrevne prøvning.
 Prøveresultatet anses for tilfredsstillende, hvis prøveemnets vægt under de værste prøveresultater ikke øges med mere end 1 g.
 Der tillades teknisk påkrævede pauser, f.eks. hvis slanger eller konstruktionselementer skal gå gennem materialet, forudsat at beskyttelsen opretholdes (f.eks. tætningsmiddel, tape osv.).
 6.2.6. Elkabler underkastes prøvning for modstandsdygtighed over for flammeudbredelse, jf. ISO-standard 6722:2006, punkt 12.
 Resultatet af prøvningen skal anses for tilfredsstillende, hvis en forbrændingsflamme i isoleringsmaterialet ved det værste prøveresultat slukkes i løbet af 70 sekunder, og hvis 50 mm isolering ved prøveemnets top forbliver ubrændt.
 6.2.7. Følgende materialer skal ikke underkastes den i bilag 6-8 beskrevne prøvning:
 6.2.7.1.
 dele fremstillet af metal eller glas
 6.2.7.2.
 enkelte løsdele af sæderne med en masse af ikke-metallisk materiale på under 200 g. Hvis den samlede masse af dette tilbehør overstiger 400 g ikke-metallisk materiale pr. sæde, skal hvert materiale prøves
 6.2.7.3.
 dele, hvis overfladeareal eller volumen ikke overstiger henholdsvis:
 6.2.7.3.1.
 100 cm2 eller 40 cm3 for så vidt angår de dele, der hører sammen med en individuel siddeplads
 6.2.7.3.2.
 300 cm2 eller 120 cm3 pr. sæderække og, maksimalt, pr. løbende meter af indersiden af den indre kabine for de dele, som er fordelt i køretøjet, og som ikke hører sammen med en individuel siddeplads
 6.2.7.4.
 dele, for hvilke det ikke er muligt at udtage en prøve med de foreskrevne dimensioner som specificeret i punkt 3.1 i bilag 6 og punkt 3 i bilag 7.
 7. ÆNDRING AF TYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 7.1. Enhver ændring af en køretøjstype eller komponenttype, som vedrører dette regulativ, skal meddeles den godkendende myndighed, som har godkendt køretøjstypen eller komponenttypen. Denne myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjerne eller komponenterne stadig opfylder forskrifterne, eller
 7.1.2.
 kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste,


text:
der forestår prøvningen.
 7.2. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor.
 7.3. Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af typegodkendelsen, tildeler et fortløbende nummer til hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende udvidelsen, og underretter de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 3 eller 4 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 8.1.
 Køretøjer/komponenter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være fremstillet således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i den eller de relevante dele i dette regulativ.
 8.2.
 Den godkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj/komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke er opfyldt.
 9.2. Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 3 eller 4 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter den pågældende myndighed, de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 3 eller 4 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af typegodkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 12.2. Fra 24 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype eller komponenttype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 12.3. Fra 60 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale eller regionale indregistrering (første ibrugtagning) af køretøjer, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret


text:
ved ændringsserie 01.
 12.4. Selv efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ skal godkendelser af komponenter efter de forudgående ændringsserier til regulativet forblive gyldige, og de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem.
 12.5. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til ændringsserie 00 til dette regulativ.
 12.6. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 12.7. Fra 48 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den komponenttype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 12.8. Fra 60 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 12.9. Fra 96 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af køretøjer, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 12.10. Selv efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 skal godkendelser af komponenter efter de forudgående ændringsserier til regulativet forblive gyldige, og de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.
 (3) ISO 5658-2:2006 Reaction to fire tests — spread of flame — Part 2: Lateral spread on building and transport products in vertical configuration.
 BILAG 1
 OPLYSNINGSSKEMA FOR KØRETØJ
 I overensstemmelse med punkt 3.2 i dette regulativ om typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår brændbarheden af de komponenter, der benyttes i de indvendige rum, motorrummet og eventuelle særskilte rum til varmeanlæg, og/eller de i motorrummet og eventuelle særskilte rum til varmeanlæg benyttede isoleringsmaterialers brændstof- eller smøremiddelafvisende evne.
 1. Generelt
 1.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...
 1.2. Type og handelsbetegnelse(r): ...
 1.3. Typeidentifikationsmærker, som eventuelt er markeret på køretøjet: ...
 1.4. Mærkets placering: ...
 1.5. Køretøjets klasse (1): ...
 1.6. Fabrikantens navn og adresse:
 1.7. Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 2. Køretøjets almindelige specifikationer
 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:
 3. Karrosseri
 Indvendigt udstyr og/eller isoleringsmaterialer
 3.1. Sæder
 3.1.1. Momsregistreringsnr.: ...
 3.2. Materiale(r), der anvendes i den indre kabine, idet der for hvert materiale angives:
 3.2.1. Komponentens typegodkendelsesnummer, hvis det foreligger: ...
 3.2.2. Fabrikat: ...
 3.2.3. Typebetegnelse ...
 3.2.4. Prøvet i overensstemmelse med punkt 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4 (2): ...
 3.2.5. For ikke godkendte materialer
 3.2.5.1. Basismateriale(r)/betegnelse: ... / ... ...
 3.2.5.2. Kompositmateriale/usammensat materiale (2) antal lag (2): ...
 3.2.5.3. Type belægning (2): ...
 3.2.5.4. Største/mindste tykkelse: ... mm
 3.3. Materialer anvendt til isolering i motorrummet og/eller særskilt rum til varmeanlæg, idet der


text:
for hvert materiale angives:
 3.3.1. Komponentens typegodkendelsesnummer, hvis det foreligger: ...
 3.3.2. Fabrikat: ...
 3.3.3. Typebetegnelse: ...
 3.3.4. Prøvet i overensstemmelse med punkt 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5 (2): ...
 3.3.5. For ikke godkendte materialer
 3.3.5.1. Basismateriale(r)/betegnelse: ... / ... ...
 3.3.5.2. Kompositmateriale/usammensat materiale (2) antal lag (2): ...
 3.3.5.3. Type belægning (2): ...
 3.3.5.4. Største/mindste tykkelse: ... mm
 3.4. Elkabler, idet der for hver type angives:
 3.4.1. Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre), hvis det foreligger: ...
 3.4.2. Fabrikat: ...
 3.4.3. Typebetegnelse: ...
 3.4.4. For ikke godkendte materialer
 3.4.4.1. Basismateriale(r)/betegnelse: ... / ... ...
 3.4.4.2. Kompositmateriale/usammensat materiale (2) antal lag (2): ...
 3.4.4.3. Type belægning (2): ...
 3.4.4.4. Største/mindste tykkelse: ... mm
 (1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 2
 OPLYSNINGSSKEMA FOR KOMPONENT
 I overensstemmelse med regulativets punkt 3.2 om typegodkendelse af en komponent, der benyttes i de indvendige rum, motorrummet og eventuelle særskilte rum til varmeanlæg for så vidt angår de i motorrummet og eventuelle særskilte rum til varmeanlæg benyttede isoleringsmaterialers brændbarhed og/eller brændstof- eller smøremiddelafvisende evne.
 1. Generelt
 1.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...
 1.2. Type og handelsbetegnelse(r): ...
 1.3. Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.4. Anbringelsessted og -måde for godkendelsesmærket for komponenter og separate tekniske enheder: ...
 1.5. Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 2. Indvendige materialer
 2.1. Materiale(r) beregnet til vandret/lodret/både vandret og lodret montering (1)
 Materiale(r) beregnet til montering mere end 500 mm over sædehynden og i køretøjets loft: ja/nej/ikke relevant (1)
 2.2. Basismateriale(r)/betegnelse: ... / ... ...
 2.3. Kompositmateriale/usammensat materiale (1) antal lag (1): ...
 2.4. Type belægning (1): ...
 2.5. Største/mindste tykkelse: ... mm
 2.6. Eventuelt typegodkendelsesnummer: ...
 3. Isoleringsmaterialer
 3.1. Materiale(r) beregnet til vandret/lodret/både vandret og lodret montering (1)
 3.2. Basismateriale(r)/betegnelse: ... / ... ...
 3.3. Kompositmateriale/usammensat materiale (1) antal lag (1): ...
 3.4. Type belægning (1): ...
 3.5. Største/mindste tykkelse: ... mm
 3.6. Eventuelt typegodkendelsesnummer: ...
 4. Elektriske kabler
 4.1. Materiale(r), der benyttes til: ...
 4.2. Basismateriale(r)/betegnelse: ... / ... ...
 4.3. Kompositmateriale/usammensat materiale (1) antal lag (1): ...
 4.4. Type belægning (1): ...
 4.5. Største/mindste tykkelse: ... mm
 4.6. Eventuelt typegodkendelsesnummer: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 3
 Tekst af billedet
 KOMMUNIKATION
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn
 Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 for en køretøjstype i henhold til regulativ nr. 118
 Godkendelse nr. Udvidelse nr.
 Årsag til udvidelse:
 Afdeling I
 Generelt
 1.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 1.2. Type:
 1.3. Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet/komponenten/den separate tekniske enhed (2), (b):
 1.3.1. Mærkets placering:
 1.4. Køretøjets klasse (c):
 1.5. Fabrikantens navn og adresse:
 1.6. Godkendelsesmærkets placering:
 1.7. Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 Afdeling II
 1. Eventuelle supplerende oplysninger
 2. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen:
 3. Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste:
 4. Prøvningsrapportens nummer:
 5. Eventuelle bemærkninger:
 6. Sted:
 7. Dato:
 8. Underskrift:
 9. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den typegodkendende myndighed, og som kan fås


text:
ved henvendelse dertil, er vedlagt.
 (1) Kendingsnummer på den stat, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen.
 (2) Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er gældende).
 (b) Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet »?« (f.eks. ABC??123??).
 (c) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, para.2).
 BILAG 4
 Tekst af billedet
 KOMMUNIKATION
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn
 Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en komponenttype i medfør af regulativ nr. 118
 Godkendelse nr. Udvidelse nr.
 Årsag til udvidelse:
 Afdeling I
 Generelt
 1.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 1.2. Type:
 1.3. Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på anordningen (b):
 1.3.1. Mærkets placering:
 1.4. Fabrikantens navn og adresse:
 1.5. Godkendelsesmærkets placering:
 1.6. Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 Afdeling II
 1. Eventuelle supplerende oplysninger: se tillæg 1.
 2. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen:
 3. Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste:
 4. Prøvningsrapportens nummer:
 5. Eventuelle bemærkninger:
 6. Sted:
 7. Dato:
 8. Underskrift:
 9. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den typegodkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.
 (1) Kendingsnummer på den stat, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen.
 (2) Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er gældende).
 (b) Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet »?« (f.eks. ABC??123??).
 Tillæg 1
 Tillæg til meddelelsesformular Nr. ... vedrørende typegodkendelse af en komponenttype efter regulativ nr. 118.
 1. Yderligere oplysninger
 1.1. Indvendige materialer
 1.1.1. Monteringsretning for komponenten: vandret/lodret/både vandret og lodret retning (1).
 1.1.2. Opfylder forskrifterne i punkt 6.6.2: ja/nej/ikke relevant (1)
 1.1.3. Opfyldelsen er blevet kontrolleret for komponenter, der er godkendt som færdigopbyggede anordninger: ja/nej (1)
 1.1.4. Begrænsninger i anvendelsen og krav til indbygning:.
 1.2. Isoleringsmaterialer
 1.2.1. Monteringsretning for komponenten: vandret/lodret/både vandret og lodret retning (1).
 1.2.2. Opfyldelsen er blevet kontrolleret for komponenter, der er godkendt som færdigopbyggede anordninger: ja/nej (1)
 1.2.3. Begrænsninger i anvendelsen og krav til indbygning:
 1.3. Elektriske kabler
 1.3.1. Begrænsninger i anvendelsen og krav til indbygning: ...
 2. Bemærkninger: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 5
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 Eksempel 1
 (jf. regulativets del I)
 Ovenstående godkendelsesmærke på et køretøj viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til del I i regulativ nr. 118 og er blevet tildelt godkendelsesnummer 021234. De første to cifre i godkendelsesnummeret (02) angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 118 som ændret ved ændringsserie 02.
 Eksempel 2
 (jf. regulativets del II)
 Ovenstående typegodkendelsesmærke på en komponent viser, at den pågældende komponenttype er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold


text:
til del II i regulativ nr. 118 og er blevet tildelt godkendelsesnummer 021234. De første to cifre i godkendelsesnummeret (02) angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 118 som ændret ved ændringsserie 02.
 Det supplerende symbol angiver komponentens monteringsretning.
 Symbolet angiver,at komponenten opfylder forskrifterne i punkt 6.2.2.
 Symbolet angiver godkendelse som færdigopbygget anordning, f.eks. sæder, skillevægge osv.
 De supplerende symboler anvendes kun, hvor det er relevant.
 BILAG 6
 PRØVNINGER TIL BESTEMMELSE AF MATERIALERS HORISONTALE FORBRÆNDINGSHASTIGHED
 1. PRØVEUDTAGNING OG PRINCIP
 1.1. Hvis der er tale om et isotropisk materiale, skal der udtages 5 eksemplarer til prøvning, og hvis der er tale om ikke-isotropiske materialer, skal der udtages 10 eksemplarer (5 for hver retning).
 1.2. Prøverne udtages af det materiale, der skal underkastes prøvning. Når det drejer sig om materialer med forskellige forbrændingshastigheder alt efter materialets retning, skal hver retning prøves. Prøveemnerne udtages og anbringes i prøveapparaturet, således at det bliver muligt at måle den højeste forbrændingshastighed. Når materialet leveres afskåret i bestemte bredder, skal der afskæres en længde på mindst 500 mm over hele bredden. Prøverne udtages af emnet i en afstand af mindst 100 mm fra materialets kant og med lige store mellemrum. Prøverne udtages på samme måde på de færdige produkter, hvis produktets form tillader det. Hvis produktets tykkelse er større end 13 mm, skal den reduceres til 13 mm ved en mekanisk metode på den side, der ikke vender ind mod det relevante rum (indre rum, motorrum eller eventuelt særskilt rum til varmeanlæg). Hvis dette ikke kan lade sig gøre, udføres prøven efter aftale med den tekniske tjeneste på den oprindelige tykkelse af materialet, hvilket skal anføres i prøverapporten.
 Kompositmaterialer (se punkt 6.1.3) prøves som et ensartet stykke. I tilfælde af flere lag af forskellige materialer, der ikke betragtes som kompositmaterialer, skal hvert enkelt lag i en dybde af 13 mm fra den side, der vender ind mod kabinen, prøves særskilt.
 1.3. Et prøveemne anbringes vandret på et U-formet stativ og udsættes for en defineret flamme i 15 sekunder i et forbrændingskammer, idet flammen virker på prøveemnets frie kant. Prøven giver mulighed for at bestemme, om og i givet fald hvornår flammen slukkes, samt hvor lang tid det tager for flammen at gennemløbe en målt afstand.
 2. UDSTYR
 2.1. Et forbrændingskammer (figur 1), helst af rustfrit stål, med de i figur 2 anførte dimensioner. På kammerets forside er der en ildfast observationsrude, som kan dække hele forsiden og fungere som adgangsluge.
 Kammerets bund er forsynet med ventilationshuller, og i den øverste del er der en udluftningssprække, som går hele vejen rundt. Forbrændingskammeret placeres på fire fødder med en højde på 10 mm.
 På en af siderne kan kammeret have en åbning til indføring af den udstyrede prøveholder; i den anden ende føres gasslangen ind gennem en åbning. Det smeltede materiale opsamles i en skål (se figur 3) anbragt på kammerets bund mellem ventilationshullerne uden at tildække disse.
 Figur 1
 Eksempel på forbrændingskammer med prøveholder og opsamlingsskål
 Figur 2
 Eksempel på forbrændingskammer
 (dimensioner i millimeter)
 Tekst


text:
af billedet
 Udluftnings-sprække
 Gasbrænder
 Prøveemne
 Figur 3
 Eksempel på opsamlingsskål
 (dimensioner i millimeter)
 2.2. Prøvebeholder bestående af to U-formede metalplader eller rammer af korrosionsbestandigt materiale. Dimensionerne er anført i figur 4.
 Den nederste plade er forsynet med tapper og den øverste plade med udboringer, der passer hertil, således at prøveemnet kan fastgøres sikkert. Tapperne fungerer ligeledes som målepunkter for forbrændingsafstandens begyndelse og afslutning.
 Et stativ bestående af varmebestandige tråde med en diameter på 0,25 mm, der er udspændt på tværs af prøveholderens nederste plader med mellemrum på 25 mm (se figur 5).
 Prøveemnets nederste del skal være i en afstand på 178 mm over bundpladen. Afstanden mellem prøveholderens kant og kammerets yderste punkt skal være 22 mm; afstanden mellem prøveholderens langsgående kanter og kammerets sider skal være 50 mm (alle dimensioner målt indvendigt). (Se figur 1 og 2)
 Figur 4
 Eksempel på prøveholder
 (dimensioner i millimeter)
 Tekst af billedet
 Dæksel
 Prøveemne
 Figur 5
 Eksempel på udsnit af den U-formede ramme, underste del beregnet til udstyring med støttetråde
 (dimensioner i millimeter)
 Tekst af billedet
 (retning, prøveemne)
 Riller 2 × 2
 Længde
 Riller 0,5 × 0,5
 Rammens ydre
 2.3. Gasbrænder
 Den lille flammekilde udgøres af en bunsenbrænder med en indvendig diameter på 9,5 ± 0,5 mm. Denne anbringes i forbrændingskammeret således, at dysens centrum befinder sig 19 mm under midten af underkanten på prøveemnets åbne side (se figur 2).
 2.4. Prøvegas
 Den gas, der tilføres brænderen, skal have en brændværdi i nærheden af 38 MJ/m3 (f.eks. naturgas).
 2.5. Metalkam med en længde på mindst 110 mm og syv eller otte tænder med afrundet spids for hver 25 mm.
 2.6. Kronometer med en nøjagtighed på 0,5 sek.
 2.7. Stinkskab. Forbrændingskammeret kan anbringes i et stinkskab, forudsat at stinkskabets indvendige rumfang er mindst 20 gange, men højst 110 gange større end forbrændingskammerets rumfang, og at ingen af dets dimensioner (højde, bredde eller dybde) er mere end 2,5 gange større end én af de to andre. Før prøvning måles den vertikale lufthastighed i stinkskabet 100 mm foran og bagved det sted, hvor forbrændingskammeret tænkes anbragt. Den skal være på mellem 0,10 og 0,30 m/sek. for at undgå, at operatøren generes af forbrændingsprodukterne. Der kan anvendes et stinkskab med naturlig ventilation med en passende lufthastighed.
 3. PRØVEKØRSLER
 3.1. Form og dimensioner
 3.1.1. Prøveemnets form og dimensioner er givet i figur 6. Tykkelsen af prøveemnet svarer til tykkelsen af det produkt, der skal prøves. Den må dog ikke være større end 13 mm. Hvis prøveudtagningen tillader det, skal prøveemnets tværsnit være konstant over hele længden.
 Figur 6
 Prøveemne
 (dimensioner i millimeter)
 3.1.2. Hvis et produkts form og dimensioner ikke gør det muligt at udtage en prøve af en bestemt dimension, skal følgende minimumsdimensioner overholdes:
 a)
 for prøveemner med en bredde på mellem 3 og 60 mm skal længden være 356 mm. I dette tilfælde prøves materialet over produktets bredde
 b)
 for prøveemner med en bredde på mellem 60 og 100 mm skal længden være mindst 138 mm. I dette tilfælde svarer den mulige forbrændingsafstand til emnets længde,


text:
idet målingen begynder ved første målepunkt.
 3.2. Konditionering
 Prøveemnerne opbevares i mindst 24 timer og højst 7 dage ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 ± 5 % og skal forblive under disse betingelser indtil umiddelbart før prøvningen.
 4. PROCEDURE
 4.1. Prøveemner med luv eller lodden overflade anbringes på en plan flade og redes to gange mod luven med kammen (punkt 2.5).
 4.2. Prøveemnerne anbringes i prøveholderen (punkt 2.2), således at den udsatte side vendes nedad i retning af flammen.
 4.3. Gasflammen indstilles til en højde af 38 mm ved hjælp af mærket på kammeret, idet brænderens luftindtag er lukket. For at stabiliseres skal flammen brænde mindst et minut, inden prøverne indledes.
 4.4. Prøveholderen skubbes ind i forbrændingskammeret, således at prøveemnets ende udsættes for flammen, og gastilførslen afbrydes 15 sekunder senere.
 4.5. Målingen af forbrændingstiden påbegyndes i det øjeblik, hvor flammen passerer det første målepunkt. Der foretages observationer af flammens udbredelse på den side, der brænder hurtigst (over- eller underside).
 4.6. Målingen af forbrændingstiden afsluttes, når flammen når det sidste målepunkt, eller når flammen slukkes, inden den når dette punkt. Hvis flammen ikke når det sidste målepunkt, måles den brændte afstand indtil det punkt, hvor flammen slukkes. Den brændte afstand er den opløste del af prøveemnet, der er ødelagt udvendigt eller indvendigt af forbrændingen.
 4.7. Hvis prøveemnet ikke antændes, eller hvis det ikke fortsætter med at brænde, efter at brænderen er slukket, eller flammen slukkes, inden den når det første målepunkt, således at det ikke er muligt at måle forbrændingens varighed, anføres det i prøverapporten, at forbrændingshastigheden er 0 mm/minut.
 4.8. Under en serie prøver eller ved gentagne prøver skal man sikre sig, at forbrændingskammeret og prøveholderen har en maksimumstemperatur på 30 °C, inden de enkelte prøver indledes.
 5. BEREGNING
 Forbrændingshastigheden, B (1), i mm pr. minut er givet ved formlen:
 B = 60 s/t
 hvor:
 s
 =
 længden i millimeter af den brændte afstand
 t
 =
 forbrændingens varighed i sekunder for afstanden s.
 (1) Forbrændingshastigheden (B) for hvert prøveemne beregnes kun, hvis flammen når det sidste målepunkt eller enden af prøveemnet.
 BILAG 7
 PRØVNING TIL BESTEMMELSE AF MATERIALERS SMELTEEGENSKABER
 1. PRØVEUDTAGNING OG PRINCIP
 1.1. Der skal prøves fire prøveemner for hver af de to sider (hvis de ikke er identiske).
 1.2. Et prøveemne anbringes i vandret stilling og udsættes for et elektrisk varmeapparat. Der anbringes en beholder under prøveemnet til opsamling af de opståede dråber. Der lægges noget vat i denne beholder med henblik på at kontrollere, om nogen af dråberne står i flammer.
 2. UDSTYR
 Udstyret består af (figur 1):
 a)
 et elektrisk varmeapparat
 b)
 en prøveholder med rist
 c)
 en beholder (til opståede dråber)
 d)
 et stativ (til udstyret).
 2.1. Varmekilden er et elektrisk varmeapparat med en nytteeffekt på 500 W. Strålefladen skal være fremstillet af en gennemsigtig kvartsplade med en diameter på 100 ± 5 mm.
 Den udstrålede varme fra udstyret, målt på en flade, som er parallel med varmeapparatets flade i en afstand af 30 mm, skal


text:
være 3 W/cm2.
 2.2. Kalibrering
 Til kalibrering af varmeapparatet anvendes et varmefluxmeter (radiometer) af typen Gardon (folie) med et konstruktionseffektområde på ikke over 10 W/cm2. Det emne, der udsættes for bestråling, og eventuelt i mindre omfang konvektion, skal være fladt, cirkelrundt, ikke over 10 mm i diameter og være belagt med en bestandig matsort lak.
 Emnet skal indeholdes i en vandkølet beholder, hvis forside skal være af højpoleret metal, flad, sammenfaldende med emnets plan og cirkelrund, med en diameter på ca. 25 mm.
 Strålingen må ikke gå gennem nogen rude, før den når emnet.
 Instrumentet skal være robust, enkelt at opstille og anvende, ufølsomt over for træk og med en stabil kalibrering. Instrumentets nøjagtighed skal ligge inden for ± 3 % og gentageligheden inden for 0,5 %.
 Hver gang der foretages en omkalibrering af varmeapparatet, skal varmefluxmeterets kalibrering kontrolleres ved sammenligning med et instrument, der opbevares som referencenorm og ikke anvendes til noget andet formål.
 Referenceinstrumentet skal kalibreres fuldstændigt en gang om året i overensstemmelse med en national standard.
 2.2.1. Kontrol af kalibreringen
 Den bestråling, der frembringes af kraftkilden, og som ifølge den oprindelige kalibrering svarer til en bestråling på 3 W/cm2, skal kontrolleres med hyppige mellemrum (mindst en gang for hver 50 driftstimer), og udstyret skal omkalibreres, hvis der ved en sådan kontrol viser sig en afvigelse på mere end 0,06 W/cm2.
 2.2.2. Kalibreringsprocedure
 Udstyret placeres i et miljø, der i det væsentlige er frit for luftstrømme (højst 0,2 m/s).
 Udstyrets varmefluxmeter stilles i prøveemneposition, således at målet for varmefluxmeteret befinder sig centralt inden for varmeapparatets overflade.
 Tænd elforsyningen og etabler den kraftforsyning i strømfordeleren, der er nødvendig til at frembringe en bestråling i midten af varmeapparatets overflade på 3 W/cm2. Justering til kraftenheden til visning af 3 W/cm2 bør efterfølges af en periode på fem minutter uden yderligere justering for at sikre ligevægten.
 2.3. Prøveholderen skal være en metalring (figur 1). Oven på denne holder anbringes en rist fremstillet af rustfri ståltråd, med følgende dimensioner:
 a)
 indvendig diameter: 118 mm
 b)
 hullernes dimension: 2,10 mm kvadratiske
 c)
 ståltrådens diameter: 0,70 mm.
 2.4. Beholderen skal bestå af et cylindrisk rør med en indvendig diameter på 118 mm og en dybde på 12 mm. Beholderen fyldes med vat.
 2.5. De i punkt 2.1, 2.3 og 2.4 anførte genstande fastholdes af et lodret stativ.
 Varmeapparatet er anbragt oven på holderen, således at strålefladen er horisontal og strålingen sker nedad.
 Stativet skal være forsynet med håndtag/pedal, hvormed varmeapparatets holder langsomt kan løftes. Det skal ligeledes være forsynet med en lås, således at varmeapparatet kan føres tilbage til udgangspositionen.
 I deres normale stilling skal akserne for varmeapparatet, prøveholderen og beholderen være sammenfaldende.
 3. PRØVEKØRSLER
 Prøveemner skal måle: 70 mm × 70 mm. Prøverne udtages på samme måde på de færdige produkter, hvis produktets form tillader det. Hvis produktets tykkelse er større end 13 mm, skal den reduceres til 13 mm ved en mekanisk metode på den side, der ikke vender ind mod det relevante rum (indre rum, motorrum eller eventuelt særskilt rum til


text:
varmeanlæg). Hvis dette ikke kan lade sig gøre, udføres prøven efter aftale med den tekniske tjeneste på den oprindelige bredde af materialet, hvilket skal anføres i prøverapporten.
 Kompositmaterialer (se punkt 6.1.3 i regulativet) prøves som et ensartet stykke.
 I tilfælde af flere lag af forskellige materialer, der ikke betragtes som kompositmaterialer, skal hvert enkelt lag i en dybde af 13 mm fra den side, der vender ind mod det relevante rum (kabinen, motorrummet eller særskilt rum til varmeanlæg), prøves særskilt.
 Den samlede masse af det prøvede materiale skal være mindst 2 g. Hvis et emnes masse er mindre, tilføjes et tilstrækkeligt antal prøveemner.
 Hvis materialets to overflader er forskellige, prøves begge flader, hvilket indebærer, at der prøves otte prøveemner. Prøveemnerne og vattet konditioneres i mindst 24 timer ved en temperatur på 23 ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 ± 5 % og skal forblive under disse betingelser indtil umiddelbart før prøvningstidspunktet.
 4. PROCEDURE
 Prøveemnet anbringes på holderen, og denne indstilles således, at afstanden mellem varmeapparatets overflade og prøveemnets overside er 30 mm.
 Beholderen, inklusive vattet, anbringes under holderens rist i en afstand af 300 mm.
 Varmeapparatet flyttes til side, således at det ikke kan stråle på prøveemnet, og tændes. Når det er på fuld styrke, flyttes det hen over prøveemnet, og tidtagningen indledes.
 Hvis materialet smelter eller deformerer, ændres varmeapparatets højde, således at afstanden på 30 mm bevares.
 Hvis materialet antændes, flyttes varmeapparatet til side 3 sekunder senere. Det føres tilbage i stilling, når flammen er slukket, og den samme fremgangsmåde gentages, så ofte det er nødvendigt i de første fem minutter af prøvningen.
 Efter prøvningens femte minut foretages følgende:
 i)
 Hvis prøveemnet er slukket (hvad enten det antændtes eller ej under de første fem minutter af prøvningen), fastholdes varmeapparatet i stillingen, selv om prøveemnet genantændes.
 ii)
 Hvis materialet står i flammer, føres varmeapparatet først tilbage i stilling, når materialet er slukket.
 I begge tilfælde skal prøvningen fortsættes i yderligere fem minutter.
 5. RESULTATER
 De konstaterede fænomener noteres i prøverapporten, f.eks.:
 i)
 eventuelt dråbefald, med eller uden flammer
 ii)
 eventuel antændelse af vattet.
 Figur 1
 (dimensioner i millimeter)
 Tekst af billedet
 Metalring (fast)
 1 = Varmeapparat
 2 = Prøveemne
 3 = Rist (til at holde prøveemnet)
 4 = Vat
 5 = Beholder
 Beskrivelse af metalringene til fastholdelse af prøveemnet
 Bevægelig metalring
 Rist
 BILAG 8
 PRØVNING TIL BESTEMMELSE AF MATERIALERS VERTIKALE FORBRÆNDINGSHASTIGHED
 1. PRØVEUDTAGNING OG PRINCIP
 1.1. Hvis der er tale om et isotropisk materiale, skal der udtages 3 eksemplarer til prøvning, og hvis der er tale om ikke-isotropiske materialer, skal der udtages 6 eksemplarer.
 1.2. Denne prøve består i at udsætte prøveemner, som holdes i en lodret stilling, for en flamme og bestemme, hvor hurtigt flammen breder sig over det prøvede materiale.
 2. UDSTYR
 Udstyret består af:
 a)
 en prøveholder
 b)
 en brænder
 c)
 et ventilationssystem til fjernelse af gas og forbrændingsprodukter
 d)
 en skabelon
 e)
 markeringstråde af hvide merceriserede bomuldstråde med en maksimal lineær massefylde på 50 tex.
 2.1. Prøveholderen består af en 560 mm høj


text:
rektangulær ramme og har to fast forbundne parallelle stænger med 150 mm's afstand, hvorpå der er anbragt tapper, som holder prøveemnet, der befinder sig i et plan mindst 20 mm fra rammen. Tapperne må ikke være større end 2 mm i diameter og skal være mindst 27 mm lange. Tapperne anbringes på de parallelle stænger på de steder, der er vist i figur 1. Rammen anbringes på et passende underlag, således at stængerne holdes lodret under prøvningen (for at holde prøveemnet på tapperne væk fra rammen kan der anbringes afstandsstykker på 2 mm op ad tapperne).
 2.2. Brænderen er beskrevet i figur 3.
 Brænderens gas kan være enten propangas eller butangas.
 Brænderen anbringes foran, men under prøveemnet, således at den befinder sig i et plan, der går gennem prøveemnets vertikale midterlinje og vinkelret på dets overfalde (se figur 2), sådan at længdeaksen hælder opad i en vinkel på 30° i forhold til lodret mod prøveemnets nederste kant. Afstanden mellem brænderens spids og prøveemnets nederste kant skal være 20 mm.
 2.3. Prøveudstyret anbringes i et stinkskab, forudsat at stinkskabets indvendige rumfang er mindst 20 gange, men højst 110 gange større end prøveudstyrets rumfang, og at ingen af dets dimensioner (højde, bredde eller dybde) er mere end 2,5 gange større end en af de to andre. Før prøvning måles den vertikale lufthastighed i stinkskabet 100 mm foran og bagved det sted, hvor prøveudstyret tænkes anbragt. Den skal være på mellem 0,10 og 0,30 m/sek. for at undgå, at operatøren generes af forbrændingsprodukterne. Der kan anvendes et stinkskab med naturlig ventilation med en passende lufthastighed.
 2.4. Der anvendes en flad stiv skabelon fremstillet af egnet materiale og af en størrelse svarende til prøveemnets størrelse. Der bores huller på ca. 2 mm i diameter i skabelonen, som er anbragt således, at afstanden mellem hullernes centrum svarer til afstanden mellem tapperne på rammerne (se figur 1). Hullerne skal befinde sig i samme afstand omkring skabelonens lodrette midterlinjer.
 3. PRØVEKØRSLER
 3.1. Prøveemnernes dimensioner er: 560 × 170 mm.
 Hvis det pga. materialets dimensioner ikke lader sig gøre at udtage en prøve med den givne dimension, udføres prøven efter aftale med den tekniske tjeneste på den monterede størrelse af materialet, hvilket skal anføres i prøverapporten.
 3.2. Hvis prøvens tykkelse er større end 13 mm, skal den reduceres til 13 mm ved en mekanisk metode på den side, der ikke vender ind mod det relevante rum (indre rum, motorrum eller eventuelt særskilt rum til varmeanlæg). Hvis dette ikke kan lade sig gøre, udføres prøven efter aftale med den tekniske tjeneste på den oprindelige tykkelse af materialet, hvilket skal anføres i prøverapporten. Kompositmaterialer (se punkt 6.1.3) prøves som et ensartet stykke. I tilfælde af flere lag af forskellige materialer, der ikke betragtes som kompositmaterialer, skal hvert enkelt lag i en dybde af 13 mm fra den side, der vender ind mod kabinen, prøves særskilt.
 3.3. Prøveemnerne skal konditioneres i mindst 24 timer ved en temperatur på 23 ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 ± 5 %


text:
og skal forblive under disse betingelser indtil umiddelbart før prøvningstidspunktet.
 4. PROCEDURE
 4.1. Prøven udføres i en atmosfære med en temperatur på mellem 10 °C og 30 °C og en relativ luftfugtighed på mellem 15 % og 80 %.
 4.2. Brænderen forvarmes i 2 minutter. Flammehøjden justeres til 40 mm ± 2 mm målt som afstanden mellem brænderrørets øverste del og spidsen af den gule del af flammen, når brænderen rettes lodret, og flammen ses i dæmpet belysning.
 4.3. Prøveemnet anbringes (efter placering af bageste markeringstråde) på prøverammens tapper, idet man sikrer sig, at tapperne går gennem de punkter, der er afmærket på grundlag af skabelonen, og at prøveemnet befinder sig mindst 20 mm fra rammen. Rammen anbringes på holderen, således at prøveemnet er lodret.
 4.4. Markeringstrådene fastgøres horisontalt foran og bagved prøveemnet på de steder, der er vist i figur 1. Hvert sted bindes tråden i sløjfe, således at de to dele ligger 1 mm og 5 mm fra prøveemnets for- og bagside.
 Hver sløjfe fastgøres til en passende tidtagningsanordning. Tråden skal være tilstrækkelig spændt til at kunne bevare placeringen i forhold til prøveemnet.
 4.5. Prøveemnet udsættes for flammen i 5 sekunder. Antændelse anses for at være sket, hvis prøveemnet fortsat står i flammer 5 sekunder, efter at den antændende flamme er fjernet. Sker der ikke antændelse, rettes flammen i 15 sekunder mod et andet konditioneret prøveemne.
 4.6. Hvis resultatet af et sæt af tre prøveemner overstiger mindsteresultatet med 50 %, prøves endnu et sæt af tre prøveemner med hensyn til denne retning eller flade. Hvis et eller to prøveemner i et sæt af tre prøveemner ikke brænder til den øverste markeringstråd, prøves endnu et sæt på tre prøveemner med hensyn til denne retning eller flade.
 4.7. Der måles følgende tider i sekunder:
 a)
 fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den første markeringstråd (t1) brister
 b)
 fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den anden markeringstråd (t2) brister
 c)
 fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den tredje markeringstråd (t3) brister.
 4.8. Såfremt prøveemnet ikke antændes, eller såfremt det ikke fortsætter med at brænde, efter at brænderen er slukket, eller såfremt flammen slukkes, inden der indtræder ødelæggelse af en af de første markeringstråde, således at det ikke er muligt at måle en forbrændingsperiode, sættes forbrændingshastigheden til 0 mm/min.
 4.9. Såfremt prøveemnet antændes, og flammerne i det brændende prøveemne når op til den tredje markeringstråd uden at ødelægge den første og anden markeringstråd (f.eks. på grund af materialeegenskaberne i tynde materialeprøver), sættes forbrændingshastigheden til over 100 mm/min.
 5. RESULTATER
 De konstaterede fænomener noteres i prøverapporten, f.eks.:
 a)
 forbrændingens varighed: t1, t2 og t3 i sekunder og
 b)
 de tilsvarende forbrændte afstande: d1, d2 og d3 i mm.
 Forbrændingshastigheden V1 og hastighederne V2 og V3 skal eventuelt beregnes således (for hvert enkelt prøveemne, hvis flammen når mindst én af de første markeringstråde):
 Vi = 60 di/ti (mm/min)
 Der tages hensyn til den største forbrændingshastighed for V1, V2 og V3.
 Figur 1
 Prøveholder
 (dimensioner i mm)
 Tekst af


text:
billedet
 Ø 2 afstandsstykker (valgfrit)
 Tredje markeringstråd
 Anden markeringstråd
 Stofprøve
 Første markeringstråd
 Monteringstapper
 Brænder
 Figur 2
 Antændingssted for brænderen
 (dimensioner i mm)
 Tekst af billedet
 Tapper
 Antænding af kanten
 Astands-stykke (valgfrit)
 Ramme
 Prøveemne
 Brænder
 Brænder
 Figur 3
 Gasbrænder
 (dimensioner i millimeter)
 Tekst af billedet
 Indbygge-sundermon-tage
 Strålespids
 Brænderrør
 Flammestabilisator
 Spredningszone
 Luftkammer
 Udstrømning
 (*) PCD Delediameter: 4,4 mm
 Gasblandingszone
 d) Brænderrør
 c) Flammestabilisator
 b) Strålespids
 a) Gasbrænderens indretning
 Kærv
 Chokerrør
 BILAG 9
 PRØVNING TIL BESTEMMELSE AF MATERIALERS BRÆNDSTOF- ELLER SMØREMIDDELAFVISENDE EVNE
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette bilag indeholder en fortegnelse over forskrifter for prøvning af egenskaberne af isoleringsmaterialer, som anvendes i motorrum og særskilte rum til varmeanlæg.
 2. PRØVEUDTAGNING OG PRINCIP
 2.1. Prøveemner skal måle: 140 mm × 140 mm.
 2.2. Prøvernes skal være 5 mm. Hvis prøveemnernes tykkelse er større end 5 mm, skal den reduceres til 5 mm ved en mekanisk metode på den side, der ikke vender ind mod motorrummet eller et eller eventuelt særskilt rum til varmeanlæg.
 2.3. Prøvevæsken skal være dieselbrændstof i overensstemmelse med standard EN 590:1999 (kommercielle brændstoffer) eller alternativt diselbrændstof i overensstemmelse med regulativ nr. 83 (bilag 10: Specifikation af referencebrændstoffer).
 2.4. Prøvningen foretages på fire prøveemner.
 3. UDSTYR (SE FIGUR 4a OG 4b)
 Udstyret består af:
 A
 en bundplade med en Shore D-hårdhed på mindst 70
 B
 en absorberende overflade på bundpladen (f.eks. papir)
 C
 en metalcylinder (indvendig diameter på 120 mm, ydre diameter på 130 mm, højde 50 mm, fyldt med prøvevæsken)
 D-D′
 to skruer med vingemøtrikker
 E
 prøveemnet
 F
 topplade.
 4. PROCEDURE
 4.1. Prøveemnet og udstyret skal konditioneres i mindst 24 timer ved en temperatur på 23 ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 ± 5 % og skal forblive under disse betingelser indtil umiddelbart før prøvningstidspunktet.
 4.2. Prøveemnet skal vejes.
 4.3. Prøveemnet placeres med den udsatte overflade øverst på udstyrets fod ved at fastgøre metalcylinderen i centreret position med tilstrækkeligt tryk på skruerne. Der må ikke forekomme udsivning af prøvevæske.
 4.4. Fyld metalcylinderen med prøvevæsken til en højde på 20 mm, og lad systemet stå i 24 timer.
 4.5. Fjern prøvevæsken og prøveemnet fra udstyret. Hvis der findes rester af prøvevæske på prøveemnet, fjernes det uden at sammenpresse prøveemnet.
 4.6. Prøveemnet skal vejes.
 Figur 4a
 Udstyr til prøvning af materialers brændstof- eller smøremiddelafvisende evne
 (dimensioner i millimeter)
 Figur 4b
 Udstyr til prøvning af materialers brændstof- eller smøremiddelafvisende evne
 (Set fra siden)


text:
 29.11.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 305/32
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 65/2017
 af 17. marts 2017
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen [2018/1829]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2345 af 14. december 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 262/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 for så vidt angår henvisninger til ICAO-bestemmelserne (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XIII til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 66we (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012):
 »—
 32016 R 2345: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2345 af 14. december 2016 (EUT L 348 af 21.12.2016, s. 11).«
 2)
 Følgende tilføjes i punkt 66wh (Kommissionens forordning (EF) nr. 262/2009):
 », som ændret ved:
 —
 32016 R 2345: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2345 af 14. december 2016 (EUT L 348 af 21.12.2016, s. 11).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2016/2345, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 18. marts 2017, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2017.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 348 af 21.12.2016, s. 11.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21989A1122(03)
 Brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Folkerepublikken Polen om Den Kombinerede Nomenklatur
 EF-Tidende nr. L 339 af 22/11/1989 s. 0055 - 0055
 Brevveksling om Den Kombinerede Nomenklatur A. Brev fra FaellesskabetHr. . . . . . .,1. Under de forhandlinger, der foerte til undertegnelsen af aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Folkerepublikken Polen om handel og om handelsmaessigt og oekonomisk samarbejde, blev der opnaaet enighed om, at identifikationen og tariferingen af de varer, der er omfattet af bilag I til V til aftalen, skal baseres paa Den Kombinerede Nomenklatur, der er afledt af Det Harmoniserede Varebeskrivelses- og Varenomenklatursystem.2. Da identifikationen og tariferingen i de paraferede bilag er baseret paa nomenklaturen i Den Faelles Toldtarif og i Statistisk Varefortegnelse for Faellesskabets Udenrigshandel og for Samhandelen mellem dets Medlemsstater (NIMEXE), i deres ordlyd pr. 31. december 1987, skal disse bilag aendres af Faellesskabet, for at bestemmelserne i stk. 1 kan efterkommes.3. AEndringerne i medfoer af stk. 2 maa ikke foere til vaesentlige aendringer i omfanget af de liberaliseringer, der indroemmes i henhold til artikel 7, 8 og 9.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil bekraefte, at De er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne afRaadet for De Europaeiske FaellesskaberB. Brev fra PolenHr. . . . . . .,Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd:»1. Under de forhandlinger, der foerte til undertegnelsen af aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Folkerepublikken Polen om handel og om handelsmaessigt og oekonomisk samarbejde, blev der opnaaet enighed om, at identifikationen og tariferingen af de varer, der er omfattet af bilag I til V til aftalen, skal baseres paa Den Kombinerede Nomenklatur, der er afledt af Det Harmoniserede Varebeskrivelses- og Varenomenklatursystem.«2. Da identifikationen og tariferingen i de paraferede bilag er baseret paa nomenklaturen i Den Faelles Toldtarif og i Statistisk Varefortegnelse for Faellesskabets Udenrigshandel og for Samhandelen mellem dets Medlemsstater (NIMEXE), i deres ordlyd pr. 31. december 1987, skal disse bilag aendres af Faellesskabet, for at bestemmelserne i stk. 1 kan efterkommes.«3. AEndringerne i medfoer af stk. 2 maa ikke foere til vaesentlige aendringer i omfanget af de liberaliseringer, der indroemmes i henhold til artikel 7, 8 og 9.«Jeg har den aere hermed at bekraefte, at min regering er indforstaaet med indholdet af den paagaeldende skrivelse.Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.For regeringen forFolkerepublikken Polen


text:
 Avis juridique important
 |
 21999A1231(13)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina, paraferet i Beijing den 6. december 1999, om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina om handel med tekstilvarer, senest ændret ved en aftale, paraferet den 20. november 1999, og om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina, paraferet den 19. januar 1995, om handel med tekstilvarer, der ikke er omfattet af den bilaterale MFA-aftale
 EF-Tidende nr. L 345 af 31/12/1999 s. 0002 - 0035
 AFTALE I FORM AF BREVVEKSLINGmellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina, paraferet i Beijing den 6. december 1999, om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina om handel med tekstilvarer, senest ændret ved en aftale, paraferet den 20. november 1999, og om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina, paraferet den 19. januar 1995, om handel med tekstilvarer, der ikke er omfattet af den bilaterale MFA-aftaleA. Brev fra Rådet for Den Europæiske UnionHr.,1. Jeg har den ære at henvise til konsultationerne mellem vore respektive delegationer om ændring og forlængelse af både aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina om handel med tekstilvarer, paraferet den 9. december 1988, senest ændret ved aftalerne, paraferet den 20. november 1998 (i det følgende benævnt "MFA-aftalen") og aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina, paraferet den 19. januar 1995, om handel med tekstilvarer, der ikke er omfattet af den bilaterale MFA-aftale (i det følgende benævnt "ikke-MFA-aftalen").2. Som følge af disse konsultationer er parterne blevet enige om med virkning fra den 1. januar 2000 at ændre følgende bestemmelser i MFA-aftalen for at sikre stabilitet i handelen, medens de fortsætter med at nå til enighed om vilkårene og betingelserne i en aftale om regulering af den fremtidige handel, som i det øjeblik, den anvendes af begge parter, skal træde i stedet for denne aftale:2.1. Artikel 20, stk. 1, andet punktum, affattes således: "Den anvendes indtil den 31. december 2000."2.2. Bilag I, hvori angives de i aftalen omhandlede produkter, erstattes med tillæg 1 til dette brev.2.3. Bilag III erstattes med tillæg 2 til dette brev for 2000.2.4. Bilaget til protokol E, hvori angives de kvantitative restriktioner for økonomisk passiv forædling, erstattes med tillæg 3 til dette brev for 2000.2.5. I den fælles erklæring om Berlin-messen i tillæg 8 til aftalen, paraferet den 8. december 1992, erstattes henvisningen til 1999 med 2000.3. Som følge af disse konsultationer er parterne blevet enige om med virkning fra den 1. januar 2000 at ændre følgende bestemmelser i ikke-MFA-aftalen for at sikre stabilitet i handelen, medens de fortsætter med at nå til enighed om vilkårene og betingelserne i en aftale om regulering af den fremtidige handel, som i det øjeblik, den anvendes af begge parter, skal træde i stedet for denne aftale:3.1. Artikel 17, stk. 1, andet punktum, affattes således: "Den anvendes med virkning fra den 1. januar 1995 indtil den 31. december 2000."3.2. Bilag I, hvori angives de i aftalen omhandlede produkter,


text: erstattes med tillæg 4 til dette brev.3.3. Bilag II erstattes med tillæg 5 til dette brev for 2000.3.4. Bilaget til protokol B erstattes med tillæg 6 for 2000.4. Alle godkendte protokollater og erklæringer, der er knyttet til dette brev, udgør en integrerende del af den aftale, de refererer til.5. Skulle Folkerepublikken Kina blive medlem af Verdenshandelsorganisationen inden denne aftales udløb, afvikles de gældende restriktioner i etaper inden for rammerne af WTO-aftalen om tekstilvarer og beklædningsgenstande og Folkerepublikken Kinas protokol om tiltrædelse af WTO.6. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at ovenstående kan accepteres af Deres regering. Er dette tilfældet, træder denne aftale i form af brevveksling i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har meddelt hinanden, at de nødvendige retlige procedurer i så henseende er afsluttet. I mellemtiden anvendes den midlertidigt fra den 1. januar 2000 på betingelse af gensidighed.Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.For Rådet for Den Europæiske UnionB. Brev fra regeringen for Folkerepublikken KinaHr.,Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres brev af ... med følgende ordlyd: "1. Jeg har den ære at henvise til konsultationerne mellem vore respektive delegationer om ændring og forlængelse af både aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina om handel med tekstilvarer, paraferet den 9. december 1988, senest ændret ved aftalerne, paraferet den 20. november 1998 (i det følgende benævnt 'MFA-aftalen') og aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina, paraferet den 19. januar 1995, om handel med tekstilvarer, der ikke er omfattet af den bilaterale MFA-aftale (i det følgende benævnt 'ikke-MFA-aftalen').2. Som følge af disse konsultationer er parterne blevet enige om med virkning fra den 1. januar 2000 at ændre følgende bestemmelser i MFA-aftalen for at sikre stabilitet i handelen, medens de fortsætter med at nå til enighed om vilkårene og betingelserne i en aftale om regulering af den fremtidige handel, som i det øjeblik, den anvendes af begge parter, skal træde i stedet for denne aftale:2.1. Artikel 20, stk. 1, andet punktum, affattes således: 'Den anvendes indtil den 31. december 2000.'2.2. Bilag I, hvori angives de i aftalen omhandlede produkter, erstattes med tillæg 1 til dette brev.2.3. Bilag III erstattes med tillæg 2 til dette brev for 2000.2.4. Bilaget til protokol E, hvori angives de kvantitative restriktioner for økonomisk passiv forædling, erstattes med tillæg 3 til dette brev for 2000.2.5. I den fælles erklæring om Berlin-messen i tillæg 8 til aftalen, paraferet den 8. december 1992, erstattes henvisningen til 1999 med 2000.3. Som følge af disse konsultationer er parterne blevet enige om med virkning fra den 1. januar 2000 at ændre følgende bestemmelser i ikke-MFA-aftalen for at sikre stabilitet i handelen, medens de fortsætter med at nå til enighed om vilkårene og betingelserne i en aftale om regulering af den fremtidige handel, som i det øjeblik, de anvendes af begge parter, skal træde i stedet for denne aftale:3.1. Artikel 17, stk. 1, andet punktum, affattes således: 'Den anvendes med virkning fra den 1. januar 1995


text: indtil den 31. december 2000.'3.2. Bilag I, hvori angives de i aftalen omhandlede produkter, erstattes med tillæg 4 til dette brev.3.3. Bilag II erstattes med tillæg 5 til dette brev for 2000.3.4. Bilaget til protokol B erstattes med tillæg 6 for 2000.4. Alle godkendte protokollater og erklæringer, der er knyttet til dette brev, udgør en integrerende del af den aftale, de refererer til.5. Skulle Folkerepublikken Kina blive medlem af Verdenshandelsorganisationen inden denne aftales udløb, afvikles de gældende restriktioner i etaper inden for rammerne af WTO-aftalen om tekstilvarer og beklædningsgenstande og Folkerepublikken Kinas protokol om tiltrædelse af WTO.6. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at ovenstående kan accepteres af Deres regering. Er dette tilfældet, træder denne aftale i form af brevveksling i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har meddelt hinanden, at de nødvendige retlige procedurer i så henseende er afsluttet. I mellemtiden anvendes den midlertidigt fra den 1. januar 2000 på betingelse af gensidighed.Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse."Jeg har den ære hermed at bekræfte, at min regering er indforstået med indholdet af den pågældende skrivelse.Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.For regeringen for Folkerepublikken KinaTillæg 1BILAG IVARELISTE JF. ARTIKEL 11. Såfremt det ikke er nærmere angivet, hvilket materiale varerne under kategori 1 til 114 består af, anses disse for udelukkende at bestå af uld, fine dyrehår, bomuld eller kemofibre(1).2. Beklædningsgenstande, der hverken kendetegner sig som klæder til mænd og drenge eller som klæder til kvinder og piger, tariferes som beklædningsgenstande til kvinder og piger.3. Udtrykket "beklædningsgenstande til spædbørn" omfatter beklædningsgenstande til og med handelsstørrelse 86.GRUPPE I A>TABELPOSITION>GRUPPE I B>TABELPOSITION>GRUPPE II A>TABELPOSITION>GRUPPE II B>TABELPOSITION>GRUPPE III A>TABELPOSITION>GRUPPE III B>TABELPOSITION>(1) Er der anført "ex" forud for KN-koden, er definitionen af KN-koden og dens beskrivende tekst afgørende for, hvilke varer der er omfattet.BILAG I A>TABELPOSITION>Tillæg 2BILAG III(Den fuldstændige varebeskrivelse for kategorierne i dette bilag findes i tillæg I til denne aftale)FÆLLESSKABETS KVANTITATIVE LOFTER>TABELPOSITION>Tillæg 3BILAG TIL PROTOKOL EPASSIV FORÆDLINGFÆLLESSKABETS KVANTITATIVE LOFTER>TABELPOSITION>Tillæg 4BILAG I1. Dette bilag omfatter tekstilråmaterialer (kategori 128 og 154), tekstilvarer undtagen af uld eller fine dyrehår, bomuld og kemofibre, samt kemofibre og endeløse kemofibre og garn af kategori 124, 125 A, 125 B, 126, 127 A og 127 B.2. Medmindre andet fremgår af tariferingsbestemmelserne vedrørende den kombinerede nomenklatur, anses varebeskrivelsen kun for vejledende, idet varerne i de enkelte kategorier i dette bilag bestemmes ved de anførte KN-koder. Hvor udtrykket "ex" er angivet foran KN-koden, bestemmes varerne i de enkelte kategorier ved de anførte KN-koder og den tilsvarende varebeskrivelse.3. Beklædningsgenstande, der hverken kan defineres som klæder til mænd eller drenge eller som klæder til kvinder eller piger, tariferes som beklædningsgenstande til kvinder eller piger.4. Udtrykket "beklædningsgenstande til spædbørn" omfatter beklædningsgenstande til og med handelsstørrelse 86.GRUPPE I>TABELPOSITION>GRUPPE II>TABELPOSITION>GRUPPE III A>TABELPOSITION>GRUPPE III B>TABELPOSITION>GRUPPE IV>TABELPOSITION>GRUPPE V>TABELPOSITION>Tillæg 5BILAG II(Den fuldstændige varebeskrivelse af kategorierne i dette bilag findes i tillæg 4 til aftalen)FÆLLESSKABETS KVANTITATIVE LOFTER>TABELPOSITION>Tillæg 6BILAG TIL PROTOKOL B(Den fuldstændige varebeskrivelse af kategorierne i dette bilag findes i bilag I til aftalen)KONTINGENTER FOR PASSIV FORÆDLINGFÆLLESSKABETS


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0215(01)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 103/2000 af 30. november 2000 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 045 af 15/02/2001 s. 0001 - 0002
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 103/2000af 30. november 2000om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 72/2000 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 2. oktober 2000(1).(2) Kommissionens direktiv 2000/3/EF af 22. februar 2000 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 77/541/EØF vedrørende sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer(2) skal indarbejdes i aftalen.(3) Tilpasningerne til Rådets direktiv 77/541/EØF af 28. juni 1977 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer(3) vil skulle tilpasses som følge af Finlands, Sveriges og Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1I punkt 32 (Rådets direktiv 77/541/EØF) i kapitel I i bilag II til aftalen foretages følgende ændringer:1) Følgende led indsættes:"- 32000 L 0003: Kommissionens direktiv 2000/3/EF af 22. februar 2000 (EFT L 53 af 25.2.2000, s. 1)."2) Teksten til tilpasningen affattes således:"bilag III indsættes følgende i punkt 1.1.1:'IS for IslandFL for Liechtenstein16 for Norge'."Artikel 2Teksterne til direktiv 2000/3/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 1. december 2000, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(4).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 2000.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneG. S. GunnarssonFormand(1) EFT L 315 af 14.12.2000, s. 7.(2) EFT L 53 af 25.2.2000, s. 1.(3) EFT L 220 af 29.8.1997, s. 95.(4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 28.8.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 230/1
 AFGØRELSE Nr. 1/2007 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EU-EGYPTEN
 den 6. marts 2007
 om nedsættelse af underudvalg under associeringsudvalget og en arbejdsgruppe for migration og sociale og konsulære anliggender
 (2008/687/EF)
 ASSOCIERINGSRÅDET EU-EGYPTEN HAR —
 under henvisning til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Arabiske Republik Egypten på den anden side (1) (Euro-Middelhavsaftalen), og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Senest den 31. december 2015 skal der være etableret et frihandelsområde mellem EU og Den Arabiske Republik Egypten.
 (2)
 EU’s forbindelser med de sydlige Middelhavslande bliver stadig mere komplekse som følge af gennemførelsen af Euro-Middelhavsaftalerne og udvidelsen af Euro-Middelhavspartnerskabet.
 (3)
 Under associeringsudvalgene for de øvrige associerede lande er der nedsat underudvalg til at følge gennemførelsen af prioriteterne for partnerskabet og den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen.
 (4)
 Miljøet bør integreres i sektorpolitikkerne med henblik på en bæredygtig udvikling.
 (5)
 Ifølge Euro-Middelhavsaftalens artikel 80 kan der nedsættes arbejdsgrupper eller organer, der er nødvendige til aftalens gennemførelse, og ifølge aftalens artikel 67 skal der nedsættes en arbejdsgruppe til at evaluere gennemførelsen af bestemmelserne vedrørende bl.a. migration og sociale og konsulære anliggender —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Der nedsættes en arbejdsgruppe for migration og sociale og konsulære anliggender samt underudvalg under Associeringsudvalget EU-Egypten som anført i bilag 1, og de i bilag 2 indeholdte forretningsordener for denne arbejdsgruppe og disse underudvalg vedtages.
 Arbejdsgruppen og underudvalgene arbejder under associeringsudvalget og aflægger rapport til dette efter hvert af deres møder. De har ingen beslutningsbeføjelser.
 Associeringsudvalget træffer enhver anden nødvendig foranstaltning for at sikre, at arbejdsgruppen og underudvalgene fungerer hensigtsmæssigt, og underretter associeringsrådet herom.
 Associeringsrådet kan beslutte at nedsætte andre underudvalg eller arbejdsgrupper og at opløse eksisterende underudvalg eller arbejdsgrupper.
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 6. marts 2007.
 På associeringsrådets vegne
 A. ABUL GHEIT
 Formand
 (1) EUT L 304 af 30.9.2004, s. 39.
 BILAG 1
 ASSOCIERINGSAFTALE EU-EGYPTEN
 Arbejdsgruppe for migration og sociale og konsulære anliggender og underudvalg under associeringsudvalget
 1)
 Arbejdsgruppe for migration og sociale og konsulære anliggender
 2)
 Det indre marked
 3)
 Industri, handel, tjenesteydelser og investeringer
 4)
 Transport, miljø og energi
 5)
 Informationssamfundet og audiovisuelle medier, forskning og innovation, uddannelse og kultur
 6)
 Landbrug og fiskeri
 7)
 Retlige og sikkerhedsmæssige anliggender
 8)
 Toldsamarbejde
 9)
 Politiske anliggender: Menneskerettigheder og demokrati — Internationale og regionale anliggender.
 BILAG 2
 FORRETNINGSORDEN
 Arbejdsgruppe EU-Egypten for migration og sociale og konsulære anliggender
 1. Sammensætning og formandskab
 Arbejdsgruppen består af repræsentanter for Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og repræsentanter for Den Arabiske Republik Egyptens regering, og formandskabet varetages af de to parter på skift.
 2. Rolle
 Arbejdsgruppen arbejder under associeringsudvalgets myndighed og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Arbejdsgruppen har ikke beslutningsbeføjelser, men kan forelægge associeringsudvalget forslag.
 3. Formål
 Arbejdsgruppen drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen på nedennævnte områder. Den vurderer navnlig fremskridtene med hensyn til tilnærmelse, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen. Samarbejde om offentlige forvaltningsanliggender drøftes, hvis dette er relevant. Arbejdsgruppen undersøger


text:
alle problemer, der kan opstå i de nedenfor anførte sektorer, og stiller forslag til eventuelle foranstaltninger.
 a)
 migrantsamfundenes leve- og arbejdsvilkår
 b)
 migration
 c)
 bekæmpelse af ulovlig indvandring
 d)
 ligebehandling af statsborgere fra Egypten og Fællesskabet
 e)
 samarbejde om lettelse af udstedelsen af visa og forenkling af procedurerne herfor
 f)
 asyl
 g)
 fremme af tolerance og fjernelse af diskrimination, herunder over for handicappede
 h)
 fremme af kvindernes rolle
 i)
 egyptiske programmer for familieplanlægning og beskyttelse af mødre og børn
 j)
 socialt beskyttelsessystem
 k)
 beskæftigelsespolitik og erhvervsfaglig uddannelse
 l)
 teknisk samarbejde i forbindelse med institutionel kapacitetsopbygning og uddannelse af de menneskelige ressourcer
 m)
 bilaterale aftaler mellem Egypten og EU-medlemsstaterne om social sikkerhed for arbejdstagere, der lovligt opholder sig og arbejder på deres respektive områder.
 Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner såsom statistikker.
 Arbejdsgruppen kan drøfte spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.
 4. Sekretariat
 En tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en regeringsembedsmand fra Den Arabiske Republik Egypten fungerer i fællesskab som faste sekretærer for arbejdsgruppen.
 Alle henvendelser vedrørende arbejdsgruppen sendes til sekretærerne.
 5. Møder
 Arbejdsgruppen træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når en af parterne fremsætter anmodning herom via sekretæren, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i arbejdsgruppen.
 I særligt hastende tilfælde kan arbejdsgruppen indkaldes med kortere frist, hvis de to parter er enige herom. Alle anmodninger om indkaldelse af møder skal fremsættes skriftligt.
 Hvert møde i arbejdsgruppen holdes på et tidspunkt og et sted, der aftales mellem parterne.
 Møder indkaldes af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.
 Hvis parterne er enige, kan arbejdsgruppen invitere eksperter til møderne med henblik på tilvejebringelse af de særlige oplysninger, der er nødvendige.
 En repræsentant for ministeriet for internationalt samarbejde deltager i hvert møde for at sikre en passende koordinering og sammenkobling med både igangværende og fremtidige projekter og programmer, der finansieres af EU, og ligeledes for at sikre, at de prioriteter, der udstikkes på mødet, får den nødvendige støtte.
 6. Dagsorden for møderne
 Anmodninger om optagelse af punkter på arbejdsgruppens dagsorden fremsendes til sekretærerne.
 Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af den ansvarlige sekretær til den anden sekretær senest ti dage før mødet.
 Den foreløbige dagsorden skal indeholde de punkter, som sekretærerne er blevet anmodet om at optage på dagsordenen senest 15 dage før mødets begyndelse. Dokumentation skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. For at tage hensyn til hastende anliggender kan disse frister forkortes, hvis parterne er enige herom.
 Dagsordenen vedtages af arbejdsgruppen ved mødets begyndelse.
 7. Referat
 De to sekretærer udarbejder og godkender efter hvert møde et referat. Arbejdsgruppens sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, inklusive arbejdsgruppens forslag.
 8. Offentliggørelse
 Medmindre der træffes anden afgørelse, er arbejdsgruppens møder ikke offentlige.
 FORRETNINGSORDEN
 Underudvalg EU-Egypten
 Det indre


text:
marked
 1. Sammensætning og formandskab
 Underudvalget består af repræsentanter for Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og repræsentanter for Den Arabiske Republik Egyptens regering, og formandskabet varetages af de to parter på skift.
 2. Rolle
 Underudvalget arbejder under associeringsudvalgets myndighed og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget har ikke beslutningsbeføjelser, men kan forelægge associeringsudvalget forslag.
 3. Formål
 Underudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen på nedennævnte områder. Det vurderer navnlig fremskridtene med hensyn til tilnærmelse, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen. Samarbejde om offentlige forvaltningsanliggender drøftes, hvis dette er relevant. Underudvalget undersøger alle problemer, der kan opstå i de nedenfor anførte sektorer, og stiller forslag til eventuelle foranstaltninger.
 a)
 tekniske forskrifter, måling, akkreditering, standardisering, normalisering, certificering, overensstemmelsesvurdering og markedstilsyn
 b)
 konkurrencelovgivning og statsstøtte
 c)
 intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret
 d)
 offentlige indkøb.
 Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner såsom statistikker.
 Underudvalget kan drøfte spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.
 4. Sekretariat
 En tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en regeringsembedsmand fra Den Arabiske Republik Egypten fungerer i fællesskab som faste sekretærer for underudvalget.
 Alle henvendelser vedrørende underudvalget sendes til sekretærerne.
 5. Møder
 Underudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når en af parterne fremsætter anmodning herom via sekretæren, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.
 I særligt hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes med kortere frist, hvis begge parter er enige herom. Alle anmodninger om indkaldelse af møder skal fremsættes skriftligt.
 Hvert møde i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, der aftales mellem parterne.
 Møder indkaldes af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.
 Hvis parterne er enige, kan underudvalget invitere eksperter til møderne med henblik på tilvejebringelse af de særlige oplysninger, der er nødvendige.
 En repræsentant for ministeriet for internationalt samarbejde deltager i hvert møde for at sikre en passende koordinering og sammenkobling med både igangværende og fremtidige projekter og programmer, der finansieres af EU, og ligeledes for at sikre, at de prioriteter, der udstikkes på mødet, får den nødvendige støtte.
 6. Dagsorden for møderne
 Anmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til sekretærerne.
 Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af den ansvarlige sekretær til den anden sekretær senest ti dage før mødet.
 Den foreløbige dagsorden skal indeholde de punkter, som sekretærerne er blevet anmodet om at optage på dagsordenen senest 15 dage før mødets begyndelse. Dokumentation skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. For at tage hensyn til hastende anliggender kan disse frister forkortes, hvis parterne er enige herom.
 Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.
 7. Referat
 De to sekretærer udarbejder og godkender efter hvert møde et referat. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, inklusive underudvalgets forslag.
 8. Offentliggørelse
 Medmindre der træffes anden afgørelse, er underudvalgets møder


text:
ikke offentlige.
 FORRETNINGSORDEN
 Underudvalg EU-Egypten
 Industri, handel, tjenesteydelser og investeringer
 1. Sammensætning og formandskab
 Underudvalget består af repræsentanter for Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og repræsentanter for Den Arabiske Republik Egyptens regering, og formandskabet varetages af de to parter på skift.
 2. Rolle
 Underudvalget arbejder under associeringsudvalgets myndighed og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget har ikke beslutningsbeføjelser, men kan forelægge associeringsudvalget forslag.
 3. Formål
 Underudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen på nedennævnte områder. Det vurderer navnlig fremskridtene med hensyn til tilnærmelse, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen. Samarbejde om offentlige forvaltningsanliggender drøftes, hvis det er relevant. Underudvalget undersøger alle problemer, der kan opstå i de nedenfor anførte sektorer, og stiller forslag til eventuelle foranstaltninger.
 a)
 industrisamarbejde som omhandlet i associeringsaftalens artikel 45
 b)
 handelsspørgsmål, markedsadgang, toldmæssige og ikke-toldmæssige spørgsmål, herunder oprindelsesspørgsmål
 c)
 tjenesteydelser, herunder finansielle tjenesteydelser og posttjenesteydelser
 d)
 turisme
 e)
 etableringsret og investeringsspørgsmål
 f)
 industriel modernisering
 g)
 adgang til finansiering og investeringer.
 Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner såsom statistikker.
 Underudvalget kan drøfte spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.
 4. Sekretariat
 En tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en regeringsembedsmand fra Den Arabiske Republik Egypten fungerer i fællesskab som faste sekretærer for underudvalget.
 Alle henvendelser vedrørende underudvalget sendes til sekretærerne.
 5. Møder
 Underudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når en af parterne fremsætter anmodning herom via sekretæren, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.
 I særligt hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes med kortere frist, hvis begge parter er enige herom. Alle anmodninger om indkaldelse af møder skal fremsættes skriftligt.
 Hvert møde i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, der aftales mellem parterne.
 Møder indkaldes af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.
 Hvis parterne er enige, kan underudvalget invitere eksperter til møderne med henblik på tilvejebringelse af de særlige oplysninger, der er nødvendige.
 En repræsentant for ministeriet for internationalt samarbejde deltager i hvert møde for at sikre en passende koordinering og sammenkobling med både igangværende og fremtidige projekter og programmer, der finansieres af EU, og ligeledes for at sikre, at de prioriteter, der udstikkes på mødet, får den nødvendige støtte.
 6. Dagsorden for møderne
 Anmodninger om optagelse af punkter på arbejdsgruppens dagsorden fremsendes til sekretærerne.
 Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af den ansvarlige sekretær til den anden sekretær senest ti dage før mødet.
 Den foreløbige dagsorden skal indeholde de punkter, som sekretærerne er blevet anmodet om at optage på dagsordenen senest 15 dage før mødets begyndelse. Dokumentation skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. For at tage hensyn til hastende anliggender kan disse frister forkortes, hvis parterne er enige herom.
 Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.
 7. Referat
 De to sekretærer udarbejder og godkender efter hvert møde et referat.


text:
Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, inklusive underudvalgets forslag.
 8. Offentliggørelse
 Medmindre der træffes anden afgørelse, er underudvalgets møder ikke offentlige.
 FORRETNINGSORDEN
 Underudvalg EU-Egypten
 Transport, miljø og energi
 1. Sammensætning og formandskab
 Underudvalget består af repræsentanter for Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og repræsentanter for Den Arabiske Republik Egyptens regering, og formandskabet varetages af de to parter på skift.
 2. Rolle
 Underudvalget arbejder under associeringsudvalgets myndighed og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget har ikke beslutningsbeføjelser, men kan forelægge associeringsudvalget forslag.
 3. Formål
 Underudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen på nedennævnte områder. Det vurderer navnlig fremskridtene med hensyn til tilnærmelse, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen og integrering af miljøpolitikken på alle associeringsaftalens områder. Samarbejde om offentlige forvaltningsanliggender drøftes, hvis det er relevant. Underudvalget undersøger alle problemer, der kan opstå i de nedenfor anførte sektorer, og stiller forslag til eventuelle foranstaltninger.
 a)
 transport: herunder modernisering af infrastruktur (særlig sammenkobling af net), åbning af markeder, sø- og luftfartssikkerhed, kontrol og forvaltning af havne og lufthavne, fremme af intelligente transportsystemer og anvendelse af informationsteknologier inden for alle transportformer, udvikling af vej- og jernbanetransportforbindelser til nabolande, forbedring af det multimodale system og forøgelse af det regionale samarbejde
 b)
 miljø-governance, sektorspecifikke anliggender (klimaændringer, luftkvalitet, vandressourcer og vandkvalitet, affaldsforvaltning, naturbeskyttelse, ørkendannelse, kyst- og havforurening, industriforurening osv.), miljøintegration samt internationalt og regionalt miljøsamarbejde.
 c)
 energi, herunder modernisering og udvikling af infrastruktur (især sammenkobling af net), energiinfrastrukturens og energitransportens sikkerhed, styring af efterspørgslen, fremme af vedvarende energikilder, forskning og samarbejde om dataudveksling, regionalt samarbejde navnlig om fremme af et Machrak-gasmarked, prispolitik og aftaler om køb af gas i Den Europæiske Union, og udveksling og overførsel af ny teknologi inden for gasindustrien.
 Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner såsom statistikker.
 Underudvalget kan drøfte spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.
 4. Sekretariat
 En tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en regeringsembedsmand fra Den Arabiske Republik Egypten fungerer i fællesskab som faste sekretærer for underudvalget.
 Alle henvendelser vedrørende underudvalget sendes til sekretærerne.
 5. Møder
 Underudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når en af parterne fremsætter anmodning herom via sekretæren, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.
 I særligt hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes med kortere frist, hvis begge parter er enige herom. Alle anmodninger om indkaldelse af møder skal fremsættes skriftligt.
 Hvert møde i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, der aftales mellem parterne.
 Møder indkaldes af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.
 Hvis parterne er enige, kan underudvalget invitere eksperter til møderne med henblik på tilvejebringelse af de særlige oplysninger, der er nødvendige.
 En repræsentant for ministeriet for internationalt samarbejde deltager i hvert møde for at sikre en passende koordinering og sammenkobling med både igangværende og fremtidige projekter og programmer, der finansieres af EU,


text:
og ligeledes for at sikre, at de prioriteter, der udstikkes på mødet, får den nødvendige støtte.
 6. Dagsorden for møderne
 Anmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til sekretærerne.
 Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af den ansvarlige sekretær til den anden sekretær senest ti dage før mødet.
 Den foreløbige dagsorden skal indeholde de punkter, som sekretærerne er blevet anmodet om at optage på dagsordenen senest 15 dage før mødets begyndelse. Dokumentation skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. For at tage hensyn til hastende anliggender kan disse frister forkortes, hvis parterne er enige herom.
 Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.
 7. Referat
 De to sekretærer udarbejder og godkender efter hvert møde et referat. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, inklusive underudvalgets forslag.
 8. Offentliggørelse
 Medmindre der træffes anden afgørelse, er underudvalgets møder ikke offentlige.
 FORRETNINGSORDEN
 Underudvalg EU-Egypten
 Informationssamfundet og audiovisuelle medier, forskning og innovation, uddannelse og kultur
 1. Sammensætning og formandskab
 Underudvalget består af repræsentanter for Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og repræsentanter for Den Arabiske Republik Egyptens regering, og formandskabet varetages af de to parter på skift.
 2. Rolle
 Underudvalget arbejder under associeringsudvalgets myndighed og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget har ikke beslutningsbeføjelser, men kan forelægge associeringsudvalget forslag.
 3. Formål
 Underudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen på nedennævnte områder. Det vurderer navnlig fremskridtene med hensyn til tilnærmelse, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen. Samarbejde om offentlige forvaltningsanliggender drøftes, hvis det er relevant. Underudvalget undersøger alle problemer, der kan opstå i de nedenfor anførte sektorer, og stiller forslag til eventuelle foranstaltninger.
 a)
 udvikling af institutionel kapacitet inden for forskning, teknologi og innovation, særlig med henblik på udnyttelse af videnskabelige og teknologiske forskningsresultater i industrien og SMV samt opfølgning af aftalen om Den Arabiske Republik Egyptens deltagelse i FTU-rammeprogrammet
 b)
 samarbejde inden for kommunikations- og informationsteknologi
 c)
 reformer og samarbejde på uddannelses-, erhvervsuddannelses- og ungdomsområdet, herunder bl.a. vedrørende metoder til udvikling af teknisk uddannelse, udveksling af erfaringer om læreruddannelse og skoleledelse, modernisering af uddannelsesprogrammer og undervisningsplaner og bekæmpelse af analfabetisme blandt kvinder
 d)
 samarbejde på kulturområdet
 e)
 audiovisuelle medier, informations- og kommunikationspolitik
 f)
 egyptiske organisationers deltagelse i indkaldelser af forslag under teknologiprogrammet for informationssamfundet
 g)
 politik og regler vedrørende elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.
 Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner såsom statistikker.
 Underudvalget kan drøfte spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.
 4. Sekretariat
 En tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en regeringsembedsmand fra Den Arabiske Republik Egypten fungerer i fællesskab som faste sekretærer for underudvalget.
 Alle henvendelser vedrørende underudvalget sendes til sekretærerne.
 5. Møder
 Underudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når en af parterne fremsætter anmodning herom via sekretæren, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.
 I særligt hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes med kortere frist, hvis begge parter


text:
er enige herom. Alle anmodninger om indkaldelse af møder skal fremsættes skriftligt.
 Hvert møde i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, der aftales mellem parterne.
 Møder indkaldes af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.
 Hvis parterne er enige, kan underudvalget invitere eksperter til møderne med henblik på tilvejebringelse af de særlige oplysninger, der er nødvendige.
 En repræsentant for ministeriet for internationalt samarbejde deltager i hvert møde for at sikre en passende koordinering og sammenkobling med både igangværende og fremtidige projekter og programmer, der finansieres af EU, og ligeledes for at sikre, at de prioriteter, der udstikkes på mødet, får den nødvendige støtte.
 6. Dagsorden for møderne
 Anmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til sekretærerne.
 Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af den ansvarlige sekretær til den anden sekretær senest ti dage før mødet.
 Den foreløbige dagsorden skal indeholde de punkter, som sekretærerne er blevet anmodet om at optage på dagsordenen senest 15 dage før mødets begyndelse. Dokumentation skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. For at tage hensyn til hastende anliggender kan disse frister forkortes, hvis parterne er enige herom.
 Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.
 7. Referat
 De to sekretærer udarbejder og godkender efter hvert møde et referat. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, inklusive underudvalgets forslag.
 8. Offentliggørelse
 Medmindre der træffes anden afgørelse, er underudvalgets møder ikke offentlige.
 FORRETNINGSORDEN
 Underudvalg EU-Egypten
 Landbrug og fiskeri
 1. Sammensætning og formandskab
 Underudvalget består af repræsentanter for Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og repræsentanter for Den Arabiske Republik Egyptens regering, og formandskabet varetages af de to parter på skift.
 2. Rolle
 Underudvalget arbejder under associeringsudvalgets myndighed og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget har ikke beslutningsbeføjelser, men kan forelægge associeringsudvalget forslag.
 3. Formål
 Underudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen på nedennævnte områder. Det vurderer navnlig fremskridtene med hensyn til tilnærmelse, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen. Samarbejde om offentlige forvaltningsanliggender drøftes, hvis dette er relevant. Underudvalget undersøger alle problemer, der kan opstå i de nedenfor anførte sektorer, og stiller forslag til eventuelle foranstaltninger.
 a)
 landbrug og fiskeri
 b)
 landbrugssamarbejde og udvikling af landdistrikter
 c)
 plante- og dyresundhedsspørgsmål
 d)
 forarbejdede landbrugsprodukter
 e)
 samhandelsbestemmelser.
 Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner såsom statistikker.
 Underudvalget kan drøfte spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.
 4. Sekretariat
 En tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en regeringsembedsmand fra Den Arabiske Republik Egypten fungerer i fællesskab som faste sekretærer for underudvalget.
 Alle henvendelser vedrørende underudvalget sendes til sekretærerne.
 5. Møder
 Underudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når en af parterne fremsætter anmodning herom via sekretæren, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.
 I særligt hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes med kortere frist, hvis