text:
hvidt papir markeret »Copy for the Licensee«
 vi.
 et eksemplar på hvidt papir markeret »Copy for the Licence Information Unit«
 vii.
 et eksemplar på hvidt papir markeret »Copy for Indonesian Customs«.
 3.2.
 Eksemplarerne »Original«, »Copy for Customs at destination« og »Copy for the Importer« udleveres til licensindehaveren, som sender dem til importøren. Importøren indgiver originalen til de kompetente myndigheder og det relevante eksemplar til toldmyndighederne i den EU-medlemsstat, hvor den forsendelse, der er omfattet af licensen, angives til overgang til fri omsætning. Det tredje eksemplar, »Copy for the Importer«, opbevares af importøren med henblik på registrering.
 3.3.
 Det fjerde eksemplar, »Copy for the Licensing Authority«, opbevares af den licensudstedende myndighed med henblik på registrering og fremtidig kontrol af udstedte licenser.
 3.4.
 Det femte eksemplar, »Copy for the Licensee«, udleveres til licensindehaveren med henblik på registrering.
 3.5.
 Det sjette eksemplar, »Copy for the Licence Information Unit«, udleveres til licensoplysningskontoret med henblik på registrering.
 3.6.
 Det syvende eksemplar, »Copy for Indonesian Customs«, udleveres til de indonesiske toldmyndigheder med henblik på eksport.
 4. TAB, TYVERI ELLER ØDELÆGGELSE AF FLEGT-LICENS
 4.1.
 I tilfælde af tab, tyveri eller ødelæggelse af »Original« og/eller »Copy for Customs at destination« kan licensindehaveren eller dennes bemyndigede repræsentant anmode den licensudstedende myndighed om et erstatningseksemplar. Ved en sådan anmodning skal licensindehaveren eller dennes bemyndigede repræsentant give en forklaring på tabet af originalen og/eller kopien.
 4.2.
 Hvis den licensudstedende myndighed kan godtage forklaringen, udsteder den en erstatningslicens senest fem arbejdsdage efter modtagelsen af licensindehaverens anmodning.
 4.3.
 Erstatningslicensen indeholder de oplysninger og bemærkninger, der var anført på den licens, den erstatter, herunder licensnummeret, og mærkes »Replacement Licence«.
 4.4.
 Findes den tabte eller stjålne licens igen, må den ikke benyttes, men skal returneres til den licensudstedende myndighed.
 5. TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR ELEKTRONISKE FLEGT-LICENSER
 5.1.
 FLEGT-licenser kan udstedes og behandles ved hjælp af elektroniske systemer.
 5.2.
 I EU-medlemsstater, som ikke er forbundet til et elektronisk system, stilles en papirbaseret licens til rådighed.
 Tillæg
 1.
 Licensens format
 2.
 Vejledende bemærkninger
 Tillæg 1
 LICENSENS FORMAT
 Tillæg 2
 VEJLEDENDE BEMÆRKNINGER
 Generelt:
 —
 Udfyldes med blokbogstaver.
 —
 ISO-koder henviser til landenes internationale standardkode på to bogstaver.
 —
 Felt 2 er forbeholdt de indonesiske myndigheder.
 —
 Overskrift A og B anvendes kun ved udstedelse af FLEGT-licenser til Unionen.
 Overskrift A
 Destination
 Indsæt »European Union«, hvis licensen vedrører en forsendelse til Unionen.
 Overskrift B
 FLEGT-licens
 Indsæt »FLEGT«, hvis licensen vedrører en forsendelse til Unionen.
 Felt 1
 Issuing authority (Udstedende myndighed)
 Angiv den licensudstedende myndigheds navn, adresse og registreringsnummer.
 Felt 2
 Information forbeholdt Indonesien
 Angiv importørens navn og adresse, forsendelsens samlede værdi (i USD), navn og ISO-kode på destinationsland og evt. transitland.
 Felt 3
 V-Legal/licence number (Nummer på V-Legal-dokument/licens)
 Angiv licensnummeret.
 Felt 4
 Date of expiry (Udløbsdato)
 Licensens gyldighedsperiode.
 Felt 5
 Country of export (Eksportland)
 Det partnerland, hvorfra træprodukterne eksporteres til Unionen.
 Felt 6
 ISO code
 Angiv koden med to bogstaver for det partnerland, der er nævnt i felt 5.
 Felt 7
 Means of transport (Transportform)
 Angiv transportformen fra eksportstedet.
 Felt 8
 Licensee (Licensindehaver)
 Angiv navn og adresse på eksportøren, herunder


text:
den registrerede eksportørs ETPIK og skatteregistreringsnummer.
 Felt 9
 Commercial Description (Handelsbetegnelse)
 Angiv handelsbetegnelsen på træproduktet(erne). Betegnelsen skal være tilstrækkeligt detaljeret til at produkterne kan klassificeres i HS.
 Felt 10
 HS code
 På »Original«, »Copy for Customs at destination« og »Copy for Importer« angives varekoden med fire eller seks cifre, der er oprettet i henhold til det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem. På kopier til anvendelse i Indonesien (kopi iv-vii), jf. punkt 3.1 i bilag IV), angives den 10-cifrede varekode i overensstemmelse med Indonesiens toldtarifsystem.
 Felt 11
 Common and scientific names (Fællesnavne og latinske navne)
 Angiv fællesnavne og latinske navne på de trækategorier, der indgår i produktet. Hvis der indgår flere kategorier i produktets sammensætning, anføres de på hver sin linje. Kan udelades for blandingsprodukter eller bestanddele, der indeholder flere kategorier, der ikke kan identificeres (f.eks. spånplader).
 Felt 12
 Countries of harvest (Hugstlande)
 Angiv de lande, hvor hugsten af de i felt 10 nævnte træprodukter er foregået. Hvis der indgår flere kategorier i produktets sammensætning, angives alle anvendte trækilder. Kan udelades for blandingsprodukter eller bestanddele, der indeholder flere kategorier, der ikke kan identificeres (f.eks. spånplader).
 Felt 13
 ISO codes
 Angiv ISO-koden for de i felt 12 angivne lande. Kan udelades for blandingsprodukter eller bestanddele, der indeholder flere kategorier, der ikke kan identificeres (f.eks. spånplader).
 Felt 14
 Volume (m3) (Rumfang)
 Angiv samlet mængde i m3. Kan udelades, medmindre der ikke er oplyst noget i felt 15.
 Felt 15
 Net weight (kg) (Nettovægt)
 Angiv forsendelsens samlede vægt i kg ved vejningen, dvs. træprodukternes vægt uden containere eller emballage, men inklusive ribber, afstandsklodser, etiketter osv.
 Felt 16
 Number of units (Antal kolli)
 Angiv antal kolli, hvis det er den bedste måde at kvantificere et fabriksfremstillet produkt på. Kan udelades.
 Felt 17
 Distinguishing marks (Kendetegn)
 Indsæt stregkode og evt. kendetegn, f.eks. partinummer og konnossementsnummer. Kan udelades.
 Felt 18
 Signature and stamp of issuing authority (Den udstedende myndigheds underskrift og stempel)
 Feltet skal indeholde den dertil beføjede medarbejders underskrift og den licensudstedende myndigheds stempel. Underskrivernes navn samt sted og dato angives også.
 BILAG V
 INDONESIENS SYSTEM TIL VERIFIKATION AF LOVLIGHED FOR TRÆPRODUKTER
 1. INDLEDNING
 Formål: At kontrollere, at fældning, transport, forarbejdning og salg af tømmerstokke og forarbejdede træprodukter sker i overensstemmelse med alle relevante indonesiske love og bestemmelser.
 Indonesien, som er kendt for sin pionerrolle i indsatsen for at bekæmpe ulovlig skovhugst og handel med ulovligt fældet træ og træprodukter heraf, var vært for den østasiatiske ministerkonference om god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) på Bali i september 2001, som udmøntede sig i erklæringen om retshåndhævelse og god forvaltningspraksis på skovbrugsområdet (Bali-erklæringen). Indonesien har siden ført an i det internationale samarbejde med henblik på at bekæmpe ulovlig skovhugst og handel i forbindelse dermed.
 Som en del af den internationale indsats for at løse disse problemer forpligter flere og flere forbrugerlande sig til at træffe foranstaltninger for at forhindre handel med ulovligt træ på deres markeder, mens producentlandene selv har forpligtet sig til at indføre ordninger, der garanterer lovligheden af deres træprodukter. Det er vigtigt, at der

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
fastlægges et troværdigt system med henblik på at garantere lovligheden af fældning, transport, forarbejdning og salg af tømmerstokke og forarbejdede træprodukter.
 Det indonesiske system til verifikation af lovlighed for træprodukter (verifikationssystemet) giver garanti for, at træ og træprodukter, der er produceret og forarbejdet i Indonesien, kommer fra lovlige kilder og er i overensstemmelse med relevante indonesiske love og bestemmelser som bekræftet af en uafhængig revisor og overvåget af civilsamfundet.
 1.1. Indonesiske love og bestemmelser som grundlag for verifikationssystemet
 Verifikationssystemet og bæredygtighedsordningen (SFM) oprettes ved den indonesiske forskrift om standarder og retningslinjer for vurdering af gennemførelsen af bæredygtig skovforvaltning og verifikation af lovlighed af tømmer i stats- og privatejede skove (skovbrugsministerens forskrift P.38/Menhut-II/2009) med henblik på at forbedre skovforvaltningen, bekæmpe ulovlig skovhugst og den dermed forbundne handel og sikre troværdigheden og omdømmet for Indonesiens træprodukter.
 Verifikationssystemet omfatter følgende elementer:
 1.
 lovlighedsstandarder
 2.
 kontrol af forsyningskæde
 3.
 verifikationsprocedurer
 4.
 licensordning
 5.
 overvågning.
 Verifikationssystemet er det grundlæggende system til at sikre lovligheden af træ og træprodukter produceret i Indonesien med henblik på eksport til Unionen og andre markeder.
 1.2. Udvikling af verifikationssystemet: en multi-interessentproces
 Siden 2003 har en lang række indonesiske interessenter inden for skovbrug arbejdet aktivt for at udvikle, gennemføre og evaluere verifikationssystemet og har derved sikret, at processen er blevet mere overskuelig, gennemsigtig og troværdig. I 2009 udstedte skovbrugsministeren forskrift P.38/Menhut-II/2009, som blev efterfulgt af skovdirektoratets tekniske retningslinjer for skovbrug nr. 6/VI-SET/2009 og nr. 02/VI-BPPHH/2010, som resultat af denne multi-interessentproces.
 2. OMFANGET AF VERIFIKATIONSSYSTEMET
 De indonesiske skovressourcer kan groft inddeles i to typer ejerskab: 1) statsskove 2) privatejede skove/områder. Statsskove består af produktionsskove til langsigtet bæredygtig træproduktion under forskellige tilladelsestyper og skovområder, der kan omlægges til andre formål end skovbrug, f.eks. til bosættelser eller kulturskove. Anvendelsen af verifikationssystemet i statsskove og privatejede skove/områder er beskrevet i bilag II.
 Verifikationssystemet dækker træ og træprodukter i alle tilladelsesgrupper samt alle tømmerhandleres, downstream-forarbejdningsenheders og eksportørers aktiviteter.
 I henhold til verifikationssystemet skal importeret træ og importerede træprodukter toldbehandles og overholde Indonesiens importbestemmelser. Importeret træ og importerede træprodukter skal ledsages af dokumenter, der garanterer lovligheden af træet i hugstlandet. Importeret træ og importerede træprodukter skal indgå i en kontrolleret forsyningskæde, der overholder indonesisk lovgivning. Indonesien beskriver, hvordan ovennævnte gennemføres.
 Nogle træprodukter kan indeholde genanvendte materialer. Indonesien beskriver, hvordan genanvendte materialer håndteres i forbindelse med verifikationssystemet.
 Beslaglagt træ er ikke omfattet af verifikationssystemet og kan derfor ikke være omfattet af en FLEGT-licens.
 Verifikationssystemet dækker træprodukter, der er bestemt til hjemmemarkedet og de internationale markeder. Alle indonesiske producenter, forarbejdningsenheder og handlende (operatører) kontrolleres med hensyn til lovlighed, og det gælder også virksomheder, der forsyner hjemmemarkedet.
 2.1. Verifikationssystemets lovlighedsstandarder
 Verifikationssystemet indeholder fem lovlighedsstandarder for træ. Disse standarder og deres verifikationsretningslinjer er beskrevet i bilag II.
 Verifikationssystemet omfatter også standarder og retningslinjer for vurdering af gennemførelsen af bæredygtig skovforvaltning (SFM). Ved vurderingen af bæredygtig skovforvaltning ved hjælp af SFM-standarden bekræftes det også, at den reviderede overholder de relevante lovlighedskriterier. SFM-certificerede organisationer med aktiviteter i produktionsområder i statsejede områder (permanent skovdomæne) overholder både relevante lovligheds- og SFM-standarder.
 3. KONTROL MED TRÆFORSYNINGSKÆDEN


text:
Indehaveren af tilladelsen (for koncessioner), jordejeren (for privatejede områder) eller virksomheden (for handlende, forarbejdningsenheder og eksportører) skal dokumentere, at alle led i deres forsyningskæde kontrolleres og dokumenteres i henhold til skovbrugsministerens forskrift P.55/Menhut-II/2006 og P.30/Menhut-II/2012 (i det følgende benævnt forskrifterne). I henhold til disse forskrifter skal provins- og distriktsskovinspektører gennemføre verifikation på stedet og validere de dokumenter, der indgives af indehavere af tilladelser, jordejere eller forarbejdningsenheder i hvert led af forsyningskæden.
 De operationelle kontroller i hvert led i forsyningskæden er angivet i figur 1. Retningslinjer for import er under udarbejdelse.
 Alle forsendelser i forsyningskæden skal være ledsaget af relevante transportdokumenter. Virksomheder skal anvende hensigtsmæssige systemer til at adskille træ og træprodukter fra verificerede kilder fra træ og træprodukter fra andre kilder, og de skal føre fortegnelser, som skelner mellem disse to kilder. Virksomheder skal i hvert led i forsyningskæden registrere, om de anvendte tømmerstokke, produkter eller forsendelser er blevet verificeret i henhold til verifikationssystemet.
 Operatører i forsyningskæden skal føre fortegnelser over træ og træprodukter, de har modtaget, lagret, forarbejdet og leveret, med henblik på efterfølgende afstemning af kvantitative data mellem og inden for de forskellige led i forsyningskæden. Sådanne data skal udleveres til provins- og distriktsskovinspektører, som kontrollerer afstemningen. De primære aktiviteter og procedurer, herunder afstemning, for hvert trin i forsyningskæden er yderligere beskrevet i tillægget til dette bilag.
 Figur 1: Oversigt over forsyningskæde med de centrale dokumenter, der kræves i hvert led.
 4. INSTITUTIONEL STRUKTUR FOR VERIFIKATION AF LOVLIGHED OG UDSTEDELSE AF EKSPORTLICENSER
 4.1. Indledning
 Det indonesiske verifikationssystem anvender en tilgang, der betegnes som »operatørbaseret licensudstedelse«, der har meget til fælles med produkt- eller skovforvaltningscertificeringssystemer. Det indonesiske skovbrugsministerium udpeger en række overensstemmelsesvurderingsorganer (LP og LV), som det giver bemyndigelse til at revidere aktiviteter, der gennemføres af træproducenter, handlende, forarbejdningsenheder og eksportører (»operatører«).
 Overensstemmelsesvurderingsorganerne (CAB) er akkrediteret af det indonesiske nationale akkrediteringsorgan (KAN). CAB hyres af operatører, der ønsker at få deres aktiviteter certificeret som lovlige, og skal handle i overensstemmelse med de relevante ISO-retningslinjer. De rapporterer resultatet af revisionen til den reviderede og skovbrugsministeriet.
 CAB sikrer, at de reviderede handler i overensstemmelse med den indonesiske definition af lovlighed, jf. bilag II. Dette omfatter kontroller, der har til formål at forhindre at materiale fra ukendte kilder tilføres deres forsyningskæder. Når det konstateres, at en revideret operatør overholder kravene, udstedes et lovlighedscertifikat, der er gyldigt i 3 (tre) år.
 LV'er udsteder også eksportlicenser og kontrollerer de kontrolsystemer, som de verificerede eksportører anvender i forsyningskæden. Hvis de overholder kravene, udstedes eksportlicenser i form af V-Legal-dokumenter. Eksport uden eksporttilladelser er således forbudt.
 Indonesien har vedtaget en forskrift, der giver civilsamfundsgrupper mulighed for at gøre indsigelse mod CAB's verifikation af en operatørs lovlighed eller i tilfælde af ulovlige aktiviteter, der løbende konstateres. Civilsamfundsgrupper kan indgive klager over et CAB's arbejde til KAN.
 Forholdet mellem de forskellige enheder, der er involveret i gennemførelsen af verifikationssystemet, fremgår af figur 2:
 4.2. Overensstemmelsesvurderingsorganer
 Overensstemmelsesvurderingsorganer (CAB'er) spiller en vigtig rolle i det indonesiske system. De hyres til at verificere lovligheden af individuelle virksomheders produktions-, forarbejdnings- og handelsaktiviteter i


text:
forsyningskæden, herunder forsyningskædens integritet. LV udsteder også V-Legal-dokumenter for individuelle forsendelser af eksporteret træ.
 Der er to typer CAB'er: i) vurderingsorganer (Lembaga Penilai/LP), som reviderer skovforvaltningsenheders aktiviteter i forhold til bæredygtighedsstandarden, og ii) verifikationsorganer (Lembaga Verifikasi/LV), der reviderer skovforvaltningsenheder og skovbaserede industrier i forhold til lovlighedsstandarderne.
 For at sikre, at de revisioner, der foretages for at verificere lovlighedsstandarderne, jf. bilag II, er af højeste kvalitet, skal LP og LV udvikle de fornødne forvaltningssystemer, som omfatter krav vedrørende kompetencer, konsistens, uvildighed, gennemsigtighed og selve vurderingsprocessen, jf. ISO/IEC 17021 (SFM-standard for LP'er) og/eller ISO/IEC-vejledning 65 (lovlighedsstandarder for LV'er). Disse krav er anført i retningslinjerne for verifikationssystemet.
 LV'er kan også udstede licenser. I så fald udsteder LV'erne eksportlicenser for træprodukter, der er bestemt for internationale markeder. For markeder uden for Unionen udsteder de licensudstedende myndigheder V-Legal-dokumenter, og FLEGT-licenser udstedes som for markedet i Unionen i overensstemmelse med kravene i bilag IV. Indonesien er i gang med at udarbejde detaljerede procedurer for V-Legal-dokumentet og udstedelse af FLEGT-licenser for eksportforsendelser.
 LV'erne hyres af de reviderede til at gennemføre lovlighedsrevisioner og udsteder lovlighedscertifikater i henhold til verifikationssystemet samt V-Legal-dokumenter eller FLEGT-licenser for eksport til internationale markeder. LP'er reviderer træproduktionskoncessioner i forhold til SFM-standarden. LP'er udsteder ikke eksportlicenser.
 4.3. Akkrediteringsorgan
 Det indonesiske nationale akkrediteringsorgan (Komite Akreditasi Nasional - KAN) er ansvarligt for akkrediteringen af CAB'er. Hvis der opstår problemer med et LP eller LV, kan klager indgives til KAN.
 Den 14. juli 2009 indgik KAN en aftale med skovbrugsministeriet om leveringen af akkrediteringstjenester i forbindelse med verifikationssystemet. KAN er et uafhængigt akkrediteringsorgan, der er oprettet via regeringsforskrift (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 vedrørende national standardisering og præsidentens dekret (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 vedrørende det nationale akkrediteringsudvalg.
 KAN arbejder i henhold til ISO/IEC 17011 (Generelle krav til akkrediteringsorganer, der akkrediterer virksomheder, som foretager overensstemmelsesvurdering). Det har udarbejdet interne arbejdsdokumenter specifikt for verifikationssystemet til akkreditering af LP'er (DPLS 13) og LV'er (DPLS 14). KAN vil desuden udvikle krav til og retningslinjer for akkreditering af LV'er med henblik på udstedelse af eksportlicenser.
 KAN er internationalt anerkendt af »Pacific Accreditation Cooperation« (PAC) og International Accreditation Forum (IAF) til akkreditering af certificeringsorganer, for så vidt angår kvalitetsstyringssystemer, miljøstyringssystemer og produktcertificering. KAN er også anerkendt af Asia Pacific Laboratory Accreditation Cooperation (APLAC) og International Laboratory Accreditation Cooperation (ILAC).
 4.4. De reviderede
 De reviderede er operatører, der er underlagt krav om verifikation af lovlighed. De omfatter skovforvaltningsenheder (koncessionshavere, indehavere af skovhugsttilladelser, indehavere af fælles tilladelser eller private skov-/jordejere) og skovbaserede industrier. Skovforvaltningsenhederne og de skovbaserede industrier skal overholde verifikationssystemets gældende standard. Med hensyn til eksport skal skovforvaltningsenhederne og de skovbaserede industrier overholde eksportlicenskravene. Systemet giver de reviderede mulighed for at klage over gennemførelsen eller resultaterne af revisioner til LP'et eller LV'et.
 4.5. Uafhængig inspektør
 Civilsamfundet spiller en vigtig rolle for den uafhængige kontrol med verifikationssystemet. Den uafhængige inspektørs observationer kan også anvendes i forbindelse med den periodiske evaluering, der kræves i henhold til denne aftale.
 I tilfælde af uregelmæssigheder i forbindelse med en vurdering skal civilsamfundet indgive klager direkte til det berørte LP eller LV. Hvis klagerne


text:
ikke modtager et relevant svar, kan de forelægge sagen for KAN. I tilfælde af uregelmæssigheder i forbindelse med akkreditering indgives klager direkte til KAN. Hvis civilsamfundsgrupper konstaterer uregelmæssigheder hos operatører, kan de klage til det relevante LP eller LV.
 4.6. Regeringen
 Skovbrugsministeriet fastlægger regler for verifikationssystemet og bemyndiger de akkrediterede LP'er til at gennemføre SFM-vurdering og LV'er til at gennemføre verifikation af lovlighed og udstede V-Legal-dokumenter.
 Skovbrugsministeriet fastlægger desuden regler for licensoplysningskontoret, som er ansvarligt for udveksling af oplysninger, og som modtager og arkiverer relevante data og oplysninger om udstedelse af V-Legal-dokumenter. Det besvarer endvidere forespørgsler fra kompetente myndigheder og berørte parter.
 5. VERIFIKATION AF LOVLIGHED
 5.1. Indledning
 Indonesisk tømmer vurderes at være lovligt, når det er verificeret, at dets oprindelse og produktionsproces samt efterfølgende aktiviteter i forbindelse med forarbejdning, transport og handel er i overensstemmelse med alle gældende indonesiske love og forskrifter, jf. bilag II. LV'er udfører overensstemmelsesvurderinger for at verificere overholdelsen.
 5.2. Proces for verifikation af lovlighed
 I overensstemmelse med ISO/IEC-vejledning 65 og retningslinjerne for verifikationssystemet består processen for verifikation af lovlighed af følgende:
 Ansøgning og kontrakt: Indehaveren af tilladelsen indgiver til LV'et en ansøgning, som definerer omfanget af verifikation, profilen for indehaveren af tilladelsen og andre nødvendige oplysninger. Der kræves en kontrakt mellem indehaveren af tilladelsen og LV'et, som fastlægger betingelserne for verifikation, inden verifikationsaktiviteterne påbegyndes.
 Verifikationsplan: Når verifikationskontrakten er indgået, udarbejdet LV'et en verifikationsplan, som omfatter udpegelse af revisionsteamet, verifikationsprogram og tidsplan. Planen meddeles til den reviderede, og datoerne for verifikationsaktiviteterne aftales. Disse oplysninger stilles på forhånd til rådighed for de uafhængige inspektører via webstederne for LV'et og skovbrugsministeriet eller via medierne.
 Verifikationsaktiviteter: Verifikationen består af tre trin: i) indledende revisionsmøde, ii) verifikation af dokumenter og kontrol på stedet og iii) afsluttende revisionsmøde.
 —
 Indledende revisionsmøde: Revisionens formål, omfang, tidsplan og metode drøftes med den reviderede, så denne kan få besvaret evt. spørgsmål om metoderne og gennemførelsen af verifikationsaktiviteter.
 —
 Verifikation af dokumenter og kontrol på stedet: For at dokumentere, at den reviderede overholder kravene i det indonesiske verifikationssystem, kontrollerer LV'et den revideredes systemer og procedurer, relevante dokumenter og fortegnelser. LV'et udfører feltkontrol for at kontrollere overholdelse, herunder krydskontrol af observationerne i de officielle inspektionsrapporter. LV'et kontrollerer også den revideredes system til sporing af tømmer med henblik på at sikre, at alt tømmer opfylder lovlighedskravene med den nødvendige dokumentation.
 —
 Afsluttende revisionsmøde: Verifikationsresultaterne, navnlig evt. tilfælde af manglende overholdelse, fremlægges for den reviderede. Den reviderede kan fremsætte spørgsmål om verifikationsresultaterne og præcisere den dokumentation, som LV'et fremlægger.
 Rapportering og beslutningstagning: Revisionsteamet udarbejder en verifikationsrapport i det format, som skovbrugsministeriet foreskriver. Rapporten fremsendes til den reviderede senest 14 kalenderdage efter det afsluttende revisionsmøde. En kopi af rapporten, som indeholder en beskrivelse af evt. tilfælde af manglende overholdelse, fremsendes til skovbrugsministeriet.
 LV'et bruger primært rapporten til at træffe beslutning om resultatet af verifikationen. LV'et afgør, om der skal udstedes et lovlighedscertifikat på grundlag af den verifikationsrapport, som revisionsteamet har udarbejdet.
 I tilfælde af manglende overholdelse udsteder LV'et ikke et lovlighedscertifikat. Det betyder, at tømmeret ikke kan indgå i


text:
forsyningskæden for verificeret lovligt tømmer. Når den manglende overholdelse er afhjulpet, kan operatøren indsende en ny anmodning om verifikation.
 Overtrædelser, som LV'et konstaterer under verifikationen og rapporterer til skovbrugsministeriet, håndteres af de ansvarlige i overensstemmelse med administrative eller retslige procedurer. Hvis en operatør mistænkes for at overtræde forskrifterne, kan de nationale myndigheder eller provins- eller distriktsmyndighederne beslutte at standse operatørens aktiviteter.
 Udstedelse af lovlighedscertifikat og fornyelse af certifikat: LV'et udsteder et lovlighedscertifikat, hvis det vurderes, at den reviderede overholder alle indikatorer i lovlighedsstandarden, herunder reglerne om kontrol af tømmeret i forsyningskæden.
 LV'et kan til enhver tid aflægge rapport om udstedte, ændrede, suspenderede og annullerede certifikater for skovbrugsministeriet, dog mindst hver tredje måned. Skovbrugsministeriet offentliggør derefter disse rapporter på sit websted.
 Et lovlighedscertifikat er gyldigt i en periode på tre år, hvorefter operatøren skal gennemgå en revision med henblik på fornyelse af certifikatet. Certifikatet skal fornys inden dets udløbsdato.
 Inspektion: Der foretages hvert år inspektion hos operatører med et lovlighedscertifikat i overensstemmelse med den verifikationsprocedure, som er beskrevet ovenfor. LV'et kan også gennemføre en inspektion på et tidligere tidspunkt, inden den årlige revision, hvis omfanget af verifikationen er blevet udvidet.
 Inspektionsteamet udarbejder en inspektionsrapport. En kopi af rapporten, som indeholder en beskrivelse af evt. tilfælde af manglende overholdelse, fremsendes til skovbrugsministeriet. Når inspektionsteamet konstaterer tilfælde af manglende overholdelse, suspenderes eller annulleres lovlighedscertifikatet.
 Overtrædelser, som LV'et konstaterer under inspektionen og rapporterer til skovbrugsministeriet, håndteres af de ansvarlige i overensstemmelse med administrative eller retslige procedurer.
 Særlig revision: Operatører med et lovlighedscertifikat skal til LV'et indberette evt. væsentlige ændringer i operatørens ejerskab, struktur, ledelse eller drift, som påvirker kvaliteten af vedkommendes lovlighedskontrol i certifikatets gyldighedsperiode. LV'et kan foretage særlig revision med henblik på at undersøge evt. klager eller tvister indgivet af uafhængige inspektører, offentlige institutioner eller andre interessenter eller efter modtagelse af operatørens indberetning af ændringer, som påvirker kvaliteten af vedkommendes lovlighedskontrol.
 5.3. Regeringens ansvar for håndhævelse
 Skovbrugsministeriet samt provins- eller distriktsskovkontorerne er ansvarlige for at kontrollere træforsyningskæderne og de tilknyttede dokumenter (f.eks. årlige driftsplaner, skovhugstrapporter, skovhugstopgørelser, transportdokumenter, opgørelser over tømmerstokke/ubearbejdet træ/forarbejdede produkter og produktionsopgørelser). I tilfælde af uoverensstemmelser kan skovinspektører undlade at godkende kontroldokumenterne, hvilket fører til suspension af operatørernes drift.
 Overtrædelser, der konstateres af skovinspektører eller uafhængige inspektører, meddeles LV'et, som efter verifikation kan suspendere eller annullere det udstedte lovlighedscertifikat. Skovinspektører kan træffe hensigtsmæssige foranstaltninger i overensstemmelse med de fastlagte procedurer.
 Skovbrugsministeriet modtager også kopi af alle verifikationsrapporter, inspektionsrapporter og rapporter fra særlige revisioner udstedt af LV'erne. Overtrædelser, der konstateres af LV'er, skovinspektører eller uafhængige inspektører, håndteres i overensstemmelse med administrative eller retslige procedurer. Hvis en operatør mistænkes for at overtræde forskrifterne, kan de nationale myndigheder eller provins- eller distriktsmyndighederne beslutte at suspendere eller standse operatørens aktiviteter.
 6. UDSTEDELSE AF FLEGT-LICENS
 Den indonesiske FLEGT-licens kaldes »V-Legal-dokumentet«. Dette er en eksportlicens, der dokumenterer, at de eksporterede træprodukter opfylder Indonesiens lovlighedsstandard, jf. bilag II, og stammer fra en forsyningskæde underlagt tilstrækkelig kontrol mod tilførsel af træ fra ukendte kilder. V-Legal-dokumentet udstedes af LV'er, der handler som udstedende myndigheder, og bruges som FLEGT-licens ved forsendelser


text:
til Unionen, når parterne efter aftale iværksætter FLEGT-licensordningen.
 Indonesien fastlægger tydelige procedurer for udstedelse af V-Legal-dokumenter og meddeler disse procedurer til eksportører og andre berørte parter via de licensudstedende myndigheder (LV'erne) og på skovbrugsministeriets websted.
 Skovbrugsministeriet har oprettet et licensoplysningskontor, som vedligeholder en database med kopier af alle V-Legal-dokumenter og LV-rapporter om manglende overholdelse. I tilfælde af tvivl om ægtheden, udførligheden eller gyldigheden af et V-Legal-dokument eller en FLEGT-licens skal de kompetente myndigheder i Unionen kontakte licensoplysningskontoret under skovbrugsministeriet med henblik på afklaring. Kontoret retter henvendelse til det relevante LV. Licensoplysningskontoret besvarer de kompetente myndigheders forespørgsel, når det har modtaget oplysningerne fra LV'et.
 V-Legal-dokumentet udstedes på det sted, hvor eksportforsendelsen forefindes inden transport til eksportstedet. Proceduren er som følger:
 6.1.
 V-Legal-dokumentet udstedes af det LV, der har indgået kontrakt med eksportøren, for den forsendelse af træprodukter, der skal eksporteres.
 6.2.
 Eksportørens interne sporingssystem skal dokumentere lovligheden af det tømmer, der udstedes eksportlicens for. Dette system skal som minimum dække alle forsyningskædekontroller fra det trin, hvor det ubearbejdede træ (f.eks. tømmerstokke eller halvfabrikata) afsendes fra savværket, inden for selve savværket og fra savværket til eksportstedet.
 6.2.1.
 Med hensyn til den primære industri skal eksportørens sporingssystem som minimum dække transporten fra opsamlingsstedet eller råtrælageret og alle efterfølgende trin indtil eksportstedet.
 6.2.2.
 Med hensyn til den sekundære industri skal eksportørens sporingssystem som minimum dække transporten fra den primære industri og alle efterfølgende trin indtil eksportstedet.
 6.2.3.
 Hvis et senere trin i forsyningskæden håndteres af eksportøren som nævnt i 6.2.1 og 6.2.2, skal dette trin også være omfattet af eksportørens interne sporingssystem.
 6.2.4.
 Hvis et trin håndteres af en anden juridisk enhed end eksportøren, skal LV'et verificere, at de tidligere trin i forsyningskæden som nævnt i 6.2.1 og 6.2.2 er blevet kontrolleret af eksportørens leverandør(er), og at det i transportdokumenterne angives, om tømmeret stammer fra et område uden lovlighedscertifikat.
 6.2.5.
 For at et V-Legal-dokument kan udstedes, skal alle leverandører i eksportørens forsyningskæde, der bidrager til forsendelsen, være omfattet af et gyldigt lovligheds- eller SFM-certifikat og dokumentere, at lovligt verificeret træ i alle trin i forsyningskæden er blevet holdt adskilt fra træ, der ikke er omfattet af et gyldigt lovligheds- eller SFM-certifikat.
 6.3.
 For at få et V-Legal-dokument skal en virksomhed være registreret eksportør (ETPIK-indehaver) med et gyldigt lovlighedscertifikat. ETPIK-indehaveren indgiver en ansøgning til LV'et vedlagt følgende dokumenter for at dokumentere, at det ubearbejdede træ i produktet alene stammer fra verificerede og lovlige kilder:
 6.3.1.
 en sammenfatning af transportdokumenterne for alt tømmer og alt ubearbejdet træ, som virksomheden har modtaget siden sidste revision (for op til højst 12 måneder)
 6.3.2.
 sammenfatninger af opgørelser over tømmer/ubearbejdet træ og opgørelser over forarbejdede produkter (for op til højst 12 måneder).
 6.4.
 LV'et udfører derefter følgende verifikationstrin:
 6.4.1.
 afstemning af data baseret på sammenfatningerne af transportdokumenter, opgørelser over tømmer/ubearbejdet træ og opgørelser over forarbejdede produkter
 6.4.2.
 kontrol af anvendelsesprocent for hver produkttype ud fra en analyse af opgørelser over tømmer/ubearbejdet træ og opgørelser over forarbejdede produkter.
 6.4.3.
 Om nødvendigt gennemføres der et kontrolbesøg efter dataafstemningen for at sikre overensstemmelse


text:
med de oplysninger, der skal angives i V-Legal-dokumentet. Dette kan ske via stikprøvekontrol af eksportforsendelser og kontrol af fabrikkens drift og bogføring.
 6.5.
 Resultat af verifikation:
 6.5.1.
 Hvis en ETPIK-indehaver overholder lovligheds- og forsyningskædekravene, udsteder LV'et et V-Legal-dokument i det format, der er anført i bilag IV.
 6.5.2.
 En ETPIK-indehaver, der overholder ovennævnte krav, kan anvende overensstemmelsesmærkning på sine produkter og/eller emballage. Retningslinjer for anvendelse af overensstemmelsesmærkning er under udarbejdelse (ada berapa-retningslinjer).
 6.5.3.
 Hvis en ETPIK-indehaver ikke overholder lovligheds- og forsyningskædekravene, udsteder LV'et en rapport om manglende overholdelse i stedet for et V-Legal-dokument.
 6.6.
 LV'et skal:
 6.6.1.
 fremsende en kopi af V-Legal-dokumentet eller rapporten om manglende overholdelse til skovbrugsministeriet senest 24 timer efter afgørelsen
 6.6.2.
 fremsende en fyldestgørende rapport og en offentlig sammenfattende rapport, som beskriver antallet af udstedte V-Legal-dokumenter samt antallet og typen af tilfælde af manglende overholdelse, til skovbrugsministeriet hver tredje måned med kopi til KAN, handelsministeriet og industriministeriet.
 7. KONTROL
 Det indonesiske verifikationssystem omfatter civilsamfundskontrol (uafhængig kontrol) og omfattende evaluering. For at gøre systemet endnu mere effektivt i forbindelse med FLEGT-partnerskabsaftalen tilføjes periodisk evaluering.
 Uafhængig kontrol udføres af civilsamfundet med henblik på at vurdere, om operatører, LP'er og LV'er overholder kravene i det indonesiske verifikationssystem, herunder akkrediteringsstandarder og -retningslinjer. Civilsamfundet defineres i denne sammenhæng som indonesiske juridiske enheder, herunder skov-ngo'er, lokalsamfund i og omkring skovene samt individuelle indonesiske borgere.
 Omfattende evaluering udføres af et team med flere interessenter, der reviderer det indonesiske verifikationssystem og udpeger mangler og evt. systemforbedringer i overensstemmelse med mandat fra skovbrugsministeriet.
 Periodisk evaluering har til formål at tilvejebringe uafhængig garanti for, at det indonesiske verifikationssystem fungerer som beskrevet, og således styrke troværdigheden af de udstedte FLEGT-licenser. Ved periodisk evaluering anvendes resultaterne og anbefalingerne fra den uafhængige kontrol og den omfattende evaluering. Kommissoriet for periodisk evaluering fremgår af bilag VI.
 Tillæg
 KONTROL AF FORSYNINGSKÆDEN
 1. BESKRIVELSE AF DEN OPERATIONELLE KONTROL AF FORSYNINGSKÆDEN FOR TØMMER FRA STATSEJEDE SKOVE
 1.1. Fældningssted
 a)
 Hovedaktiviteter:
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en driftsopgørelse (optælling af træer).
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en driftsopgørelsesrapport.
 —
 En distriktsskovinspektør verificerer og godkender driftsopgørelsesrapporten.
 —
 Indehaveren af tilladelsen indsender forslag til årlig driftsplan.
 —
 Den årlige driftsplan godkendes af provinsskovinspektøren.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udfører hugstaktiviteter, herunder transport af træ til opsamlingsstedet.
 b)
 Procedurer:
 —
 Driftsopgørelse (opgørelse af træer) foretages af indehaveren af tilladelsen ved hjælp af mærker. Disse mærker består af tre aftagelige dele, der påsættes træstubben, tømmerstokken og driftsrapporten. Hver del indeholder de oplysninger, der skal bruges til sporing af træet, herunder nummeret på træet og det placering.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en træopgørelsesrapport, som indeholder oplysninger om antal, anslået mængde, foreløbig artsidentifikation og placering af træer, der skal fældes, og en sammenfatning, i en formular udleveret af skovbrugsministeriet.
 —
 Indehaveren af tilladelsen indsender driftsopgørelsesrapporten til distriktsskovinspektøren. Inspektøren udfører både stikprøvevis administrativ verifikation og verifikation på stedet af driftsopgørelsesrapporten. Inspektøren godkender rapporten, hvis alt er tilfredsstillende.
 —
 Driftsopgørelsesrapporten er udgangspunktet for forslaget til den årlige driftsplan, som udarbejdes af indehaveren af tilladelsen og indsendes til provinsskovinspektøren til gennemgang og godkendelse.


text:
Inspektøren gennemgår og kontrollerer den foreslåede årlige driftsplan i forhold til den godkendte driftsopgørelsesrapport og godkender den årlige driftsplan, hvis alt er tilfredsstillende.
 —
 Når den årlige driftsplan er godkendt af inspektøren, kan indehaveren af tilladelsen påbegynde hugstarbejdet.
 —
 Under hugsten bruges mærker til at sikre, at træet kommer fra et godkendt fældningssted, som beskrevet ovenfor.
 1.2. Opsamlingssted
 a)
 Hovedaktiviteter:
 —
 Indehaveren af tilladelsen opskærer evt. tømmerstokkene og mærker dem for at sikre overensstemmelse med træproduktionsrapporten.
 —
 Indehaveren af tilladelsen opmåler og klassificerer tømmerstokke.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en liste over tømmerstokkene.
 —
 Indehaveren af tilladelsen indsender et forslag til træproduktionsrapport.
 —
 En distriktsskovinspektør godkender træproduktionsrapporten.
 b)
 Procedurer:
 —
 Indehaveren af tilladelsen afmærker alle opskårne tømmerstokke.
 —
 Den permanente fysiske mærkning af tømmerstokke består af træets oprindelige id-nummer og andre mærker, der gør det muligt at forbinde stokken med det godkendte fældningssted.
 —
 Indehaveren af tilladelsen opmåler og klassificerer alle stokke og registrerer disse oplysninger i en liste over tømmerstokke i en formular udleveret af skovbrugsministeriet.
 —
 Ud fra listen over tømmerstokke udarbejder indehaveren af tilladelsen en periodisk træproduktionsrapport og en sammenfattende rapport i en formular udleveret af skovbrugsministeriet.
 —
 Indehaveren af tilladelsen indsender regelmæssigt træproduktionsrapporten og sammenfatningen til distriktsskovinspektøren med henblik på godkendelse.
 —
 Distriktsskovinspektøren foretager stikprøvebaseret fysisk verifikation af rapporterne. Resultatet af den fysiske verifikation opsummeres i en verifikationsliste i en formular udleveret af skovbrugsministeriet.
 —
 Hvis resultatet af den fysiske verifikation er tilfredsstillende, godkender skovinspektøren træproduktionsrapporten.
 —
 Når tømmerstokkene er blevet verificeret af skovinspektøren, skal de holdes adskilt fra ikke-verificerede tømmerstokke.
 —
 Træproduktionsrapporten bruges til at beregne det beløb, der skal betales til skovgenplantningsfonden og som skovressourceafgift.
 c)
 Afstemning af data:
 For naturskovbrugskoncessioner:
 Distriktsskovinspektøren kontrollerer antallet af tømmerstokke, mærkerne og den samlede mængde træer, der er fældet og angivet i træproduktionsrapporten, i forhold til de mængder, der er godkendt i den årlige driftsplan.
 For kulturskovbrugskoncessioner:
 Distriktsskovinspektøren kontrollerer den samlede mængde træer, der er fældet og angivet i træproduktionsrapporten, i forhold til de mængder, der er godkendt i den årlige driftsplan.
 1.3. Råtrælager
 Tømmerstokke transporteres fra opsamlingsstedet til råtrælageret, hvorfra de transporteres direkte til et savværk eller et mellemlager.
 a)
 Hovedaktiviteter:
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en liste over tømmerstokkene.
 —
 Distriktsskovkontoret udfærdiger faktura over de beløb, der skal betales til skovgenplantningsfonden og som skovressourceafgift, og indehaveren af tilladelsen betaler herfor. Ud fra listen over tømmerstokke foretager distriktsskovinspektøren en inspektion på stedet.
 —
 Hvis resultatet af inspektionen på stedet er tilfredsstillende, udsteder inspektøren et transportdokument for træ vedlagt en liste over tømmerstokke.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en opgørelse over tømmerstokke.
 b)
 Procedurer:
 —
 Indehaveren af tilladelsen indsender en anmodning om opgørelse af relevante gebyrer til distriktsskovinspektøren, som er ansvarlig for faktureringen, ud fra listen over tømmerstokke, som vedlægges anmodningen.
 —
 Ud fra ovennævnte anmodning udsteder distriktsskovinspektøren en eller flere fakturaer til indehaveren af tilladelsen.
 —
 Indehaveren af tilladelsen betaler det beløb, der er anført i fakturaerne for skovgenplantningsfonden og/eller betaling af skovressourceafgift, og distriktsskovinspektøren kvitterer for betalingen.
 —
 Indehaveren af tilladelsen indsender en anmodning om udstedelse


text:
af transportdokumenter for træ vedlagt kvittering for betaling, liste over tømmerstokke og opgørelse over tømmerstokke.
 —
 Distriktsskovinspektøren foretager administrativ og fysisk verifikation af de tømmerstokke, der skal transporteres, og udarbejder en verifikationsrapport.
 —
 Hvis resultatet af verifikationen er tilfredsstillende, godkender distriktsskovinspektøren transportdokumenterne for træ.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder/opdaterer opgørelsen over tømmerstokke med henblik på at registrere antallet af indgående, lagrede og udgående tømmerstokke på råtrælageret.
 c)
 Afstemning af data:
 Distriktsskovinspektøren kontrollerer opgørelsen over tømmerstokke og sammenligner antallet af indgående, udgående og lagrede tømmerstokke på råtrælageret ud fra træproduktionsrapporter og relevante transportdokumenter for træ.
 1.4. Mellemlager
 Et mellemlager bruges, hvis tømmerstokke ikke transporteres direkte fra koncessionsområdet til savværket. Mellemlagre bruges især ved transport af tømmerstokke mellem øer eller ved skift af transportform.
 Tilladelsen til etablering af et mellemlager gives af skovinspektøren efter ansøgning fra indehaveren af tilladelsen. Tilladelsen til et mellemlager gælder i fem år, men kan forlænges, når skovinspektøren har gennemgået og godkendt lageret.
 a)
 Hovedaktiviteter:
 —
 Skovinspektøren annullerer gyldigheden af transportdokumentet for træet.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en opgørelse over tømmerstokke.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en liste over tømmerstokkene.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udfylder transportdokumentet for træ ved hjælp af skovbrugsministeriets formular.
 b)
 Procedurer
 —
 Distriktsskovinspektøren verificerer antallet, arten og dimensionerne af indgående tømmerstokke ved at tælle dem eller ved hjælp af stikprøver, hvis antallet af tømmerstokke overstiger 100.
 —
 Hvis resultatet af verifikationen er tilfredsstillende, annullerer distriktsskovinspektøren transportdokumenterne for de indgående tømmerstokke.
 —
 Indehaveren af tilladelsen udarbejder en opgørelse over tømmerstokke med henblik på at kontrollere tilførslen og udtaget af tømmerstokke på mellemlageret.
 —
 For udgående tømmerstokke udarbejder indehaveren af tilladelsen en liste over tømmerstokke, som vedlægges de tidligere transportdokumenter for træ.
 —
 Transportdokumentet for transport af tømmerstokke fra mellemlageret udfyldes af indehaveren af tilladelsen.
 c)
 Afstemning af data:
 Distriktsskovinspektøren kontrollerer, at der er overensstemmelse mellem de tømmerstokke, der transporteres fra råtrælageret, og de tømmerstokke, der tilføres råtrælageret.
 Indehaveren af tilladelsen opdaterer opgørelsen over tømmerstokke, som registrerer indgående, udgående og lagrede tømmerstokke på mellemlageret ud fra relevante transportdokumenter for træ.
 2. BESKRIVELSE AF DEN OPERATIONELLE KONTROL AF FORSYNINGSKÆDEN FOR TØMMER FRA PRIVATEJEDE SKOVE/OMRÅDER
 Skovhugst i privatejede skove/områder er reguleret af skovbrugsministerens forskrift P.30/Menhut-II/2012 (i det følgende benævnt forskriften).
 Lovgivningen indeholder ingen krav om, at private ejere af skove/områder skal afmærke træer til hugst eller tømmerstokke. Råtrælagre og mellemlagre bruges generelt ikke til tømmer fra privatejede skove/områder.
 Kontrolprocedurerne for træ fra privatejede skove/områder varierer, afhængigt af om tømmerstokke kommer fra træer, der var på stedet, da jorden blev erhvervet, eller om tømmerstokkene kommer fra træer, der er plantet, siden jorden blev erhvervet. De afhænger også af arten af det fældede træ. Der betales et beløb til skovgenplantningsfonden og en skovressourceafgift for tømmerstokke fra træer, der var på stedet, da jorden blev erhvervet, men ikke for træer, der er plantet, siden jorden blev erhvervet.
 For tømmerstokke fra træer, der er plantet, siden jorden blev erhvervet, gælder der to scenarier:
 —
 For arter, der er anført i artikel 5.1 i forskriften, skal ejeren udarbejde en faktura, der samtidig


text:
er transportdokument.
 —
 For andre arter udsteder landsbylederen eller en anden udnævnt embedsmand transportdokumentet.
 For tømmerstokke fra træer, der var på stedet, da jorden blev erhvervet, udsteder distriktsskovinspektøren transportdokumentet.
 Fældnings-/opsamlingssted
 a)
 Hovedaktiviteter:
 —
 Ejendomsretten anerkendes.
 —
 Tømmerstokkene opskæres efter behov.
 —
 Tømmerstokkene opmåles.
 —
 En liste over tømmerstokke udarbejdes.
 —
 Distriktsskovkontoret udfærdiger faktura over de beløb, der skal betales til skovgenplantningsfonden og/eller som skovressourceafgift, og der betales herfor.
 —
 Transportdokumentet udstedes eller udarbejdes.
 b)
 Procedurer:
 —
 Den private ejer anmoder om anerkendelse af sin ejendomsret.
 —
 Når ejendomsretten til skoven/området er anerkendt, udarbejder ejeren en liste over tømmerstokke efter opmåling af tømmerstokkene.
 For tømmerstokke fra træer, der var på stedet, da jorden blev erhvervet:
 —
 Ejeren indsender en liste over tømmerstokke og en anmodning om opgørelse af de beløb, der skal betales til skovgenplantningsfonden og/eller som skovressourceafgift, til distriktsskovinspektøren.
 —
 Skovinspektøren foretager administrativ og fysisk verifikation af tømmerstokkene (dimensioner, art og antal tømmerstokke).
 —
 Hvis resultatet af den administrative og fysiske verifikation er tilfredsstillende, udsteder distriktsskovinspektøren en faktura for skovgenplantningsfonden og/ skovressourceafgiften, som betales af ejeren.
 —
 Ejeren indsender kvitteringen for betaling til skovgenplantningsfonden og af skovressourceafgift til landsbylederen sammen med en anmodning om udstedelse af et transportdokument for træ.
 —
 Landsbylederen foretager administrativ og fysisk verifikation af tømmerstokkene (dimensioner, art og antal tømmerstokke).
 —
 På den baggrund udsteder landsbylederen et transportdokument for træ.
 For tømmerstokke fra træer, der er plantet, siden jorden blev erhvervet:
 Arter anført i forskriftens artikel 5.1:
 —
 Ejeren afmærker tømmerstokkene og angiver arten.
 —
 Ejeren udarbejder en liste over tømmerstokke.
 —
 På den baggrund udarbejder ejeren en faktura i det format, der er fastlagt af skovbrugsministeriet. Fakturaen er samtidig transportdokument.
 Andre arter, som ikke er opført i forskriftens artikel 5.1:
 —
 Ejeren afmærker tømmerstokkene og angiver arten.
 —
 Ejeren udarbejder en liste over tømmerstokke.
 —
 Ejeren indsender listen og en anmodning om udstedelse af et transportdokument til landsbylederen eller en udnævnt embedsmand.
 —
 Landsbylederen eller den udnævnte embedsmand foretager administrativ og fysisk verifikation af tømmerstokkene (art, antal tømmerstokke og fældningssted).
 —
 På den baggrund udsteder landsbylederen eller den udnævnte embedsmand transportdokumentet for træ i det format, der er fastlagt af skovbrugsministeriet.
 c)
 Afstemning af data:
 Landsbylederen, den udnævnte embedsmand eller distriktsskovinspektøren sammenlignet antallet af fældede tømmerstokke med listen over tømmerstokke.
 3. BESKRIVELSE AF DEN OPERATIONELLE KONTROL AF TRÆFORSYNINGSKÆDEN FOR INDUSTRI OG EKSPORT
 3.1. Primær/integreret industri
 a)
 Hovedaktiviteter:
 —
 Savværket udarbejder en opgørelse over tømmerstokke.
 —
 En distriktsskovinspektør foretager fysisk verifikation af tømmerstokkene.
 —
 Skovinspektøren annullerer gyldigheden af transportdokumentet for træet.
 —
 Savværket udarbejder en opgørelse over ubearbejdet træ og produkter.
 —
 Savværket udarbejder en opgørelse over forarbejdet træ.
 —
 Savværket udfylder transportdokumentet for træprodukter i det format, som skovbrugsministeriet har fastlagt.
 —
 Savværket udarbejder en salgsrapport.
 b)
 Procedurer:
 —
 Savværket udarbejder en opgørelse over tømmerstokke med henblik på at kontrollere tilførslen og udtaget af tømmerstokke på savværket.
 —
 Savværket fremsender kopier af transportdokumenterne for træ for hver modtaget sending af tømmerstokke til distriktsskovinspektøren.
 —
 Skovinspektøren verificerer oplysningerne i rapporterne ved at sammenligne med de fysiske


text:
produkter. Dette kan ske ved hjælp af stikprøver, hvis antallet af produkter overstiger 100.
 —
 Hvis resultatet af verifikationen er tilfredsstillende, annullerer skovinspektøren gyldigheden af transportdokumenterne for træ.
 —
 Skovinspektøren arkiverer en transportdokumenterne for træ og udarbejder en sammenfattende liste over transportdokumenterne for træ i det format, som skovbrugsministeriet har fastlagt.
 —
 Kopier af transportdokumenterne for træ, hvis gyldighed er blevet annulleret af en skovinspektør, fremsendes til virksomheden til arkivering.
 —
 En sammenfatning af transportdokumenterne for træ fremsendes til distriktsskovkontoret ved udgangen af måneden.
 —
 Savværket udarbejder opgørelser over ubearbejdet træ og produkter efter produktionslinje med henblik på at kontrollere tilførslen og udtaget af træprodukter og beregne anvendelsesprocenten.
 —
 Savværket udarbejder en opgørelse over forarbejdet træ med henblik på at indberette tilførslen, udtaget og beholdningen af træprodukter på savværket.
 —
 Virksomheden eller savværket sender regelmæssigt savværkets salgsrapporter til distriktsskovkontoret.
 c)
 Afstemning af data:
 Virksomheden kontrollerer opgørelsen over tømmerstokke og sammenligner antallet af indgående, udgående og lagrede tømmerstokke med angivelserne i transportdokumenterne for træ.
 Produktionsopgørelsen bruges til at afstemme input- og outputmængderne for produktionslinjer, og anvendelsesprocenten sammenlignes med den offentliggjorte gennemsnitsprocent.
 Virksomheden kontrollerer opgørelsen over forarbejdede produkter og sammenligner antallet af indgående, udgående og lagrede produkter med angivelserne i transportdokumenterne for træprodukter.
 Distriktsskovinspektøren kontrollerer virksomhedens afstemning.
 3.2. Sekundær industri
 a)
 Hovedaktiviteter:
 —
 Fabrikken udarbejder en opgørelse over forarbejdet træ (halvfabrikata) og forarbejdede træprodukter.
 —
 Fabrikken udarbejder fakturaer, der også er transportdokumenter for de forarbejdede træprodukter.
 —
 Fabrikken udarbejder en opgørelse over forarbejdet træ.
 —
 Virksomheden eller fabrikken udarbejder en salgsrapport.
 b)
 Procedurer:
 —
 Fabrikken arkiverer transportdokumenterne for de forarbejdede træprodukter (for indgående materiale) og udarbejder en sammenfatning af disse dokumenter, som fremsendes til distriktsskovinspektøren.
 —
 Fabrikken brugeropgørelsen over træ og forarbejdede træprodukter efter produktionslinje til at indberette tilførslen af materialer til fabrikken og produktionen af produkter og til at beregne anvendelsesprocenten for ubearbejdet træ.
 —
 Fabrikken udarbejder en opgørelse over forarbejdet træ med henblik på at indberette tilførslen af materialer til fabrikken, produktionen af træprodukter og lageret. Virksomheden eller fabrikken udarbejder fakturaer for forarbejdede produkter, der også fungerer som transportdokument, og arkiverer kopier af fakturaerne. En liste over træprodukter vedlægges hver faktura.
 —
 Virksomheden eller fabrikken sender regelmæssigt salgsrapporter til distriktsskovkontoret.
 c)
 Afstemning af data:
 Fabrikken kontrollerer opgørelsen over forarbejdede træprodukter og sammenligner de indgående, udgående og lagrede materialer med angivelserne i transportdokumenterne for forarbejdede træprodukter og opgørelsen over forarbejdede træprodukter.
 Produktionsopgørelsen bruges til at afstemme input- og outputmængderne for produktionslinjer og vurdere anvendelsesprocenten.
 Virksomheden kontrollerer opgørelsen over forarbejdede produkter og sammenligner antallet af indgående, udgående og lagrede produkter ved hjælp af fakturaer.
 Ovennævnte er underlagt kontrol i henhold til skovdirektoratets forskrift P.8/2011.
 4. EKSPORT
 Procedurerne og afstemningsprocesser for eksport af træ fra statsejede skove og privatejede skove/områder er identiske.
 a)
 Hovedaktiviteter:
 —
 Handelsministeriet udsteder et ETPIK-certifikat til eksportøren.
 —
 Eksportøren anmoder om at få udstedt et V-Legal-dokument/en FLEGT-licens for hver eksportforsendelse.
 —
 LV'et verificerer, at de gældende betingelser er opfyldt, og udsteder V-Legal-dokumentet/FLEGT-licensen.
 —
 Eksportøren udarbejder en eksportangivelse, der indgives til toldmyndighederne.
 —
 Toldmyndighederne udsteder eksportgodkendelsesdokument til toldbehandling.
 b)
 Procedurer:


text:
—
 Eksportøren anmoder LV'et om at udstede et V-Legal-dokument/en FLEGT-licens.
 —
 LV'et udsteder et V-Legal-dokument/en FLEGT-licens efter administrativ og fysisk verifikation, så det sikres, at træet eller træprodukterne kommer fra lovligt verificerede kilder og dermed er produceret i overensstemmelse med lovlighedsdefinitionen, som er beskrevet i bilag II.
 —
 Eksportøren indgiver en eksportangivelse, som ledsages af faktura, forsendelsesliste, kvittering for eksportafgift/Bukti Setor Bea Keluar (hvis påkrævet), ETPIK-certifikat, V-Legal-dokument/FLEGT-licens, eksporttilladelse/Surat Persetujuan Ekspor (hvis påkrævet), inspektionsrapport (hvis påkrævet) og evt. CITES-dokument til toldmyndighederne med henblik på godkendelse.
 —
 Hvis resultatet af verifikationen af eksportangivelsen er tilfredsstillende, udsteder toldmyndighederne en eksportgodkendelse/Nota Pelayanan Ekspor.
 BILAG VI
 KOMMISSORIUM FOR PERIODISK EVALUERING
 1. FORMÅL
 Periodisk evaluering (PE) er en uafhængig evaluering, der foretages af en uvildig tredjemand, en såkaldt »evaluator«. Periodisk evaluering har til formål at tilvejebringe garanti for, at det indonesiske verifikationssystem fungerer som beskrevet, og således styrke troværdigheden af FLEGT-licenser, der er udstedt i medfør af denne aftale.
 2. OMFANG
 Uafhængig markedsovervågning skal omfatte:
 1.
 gennemførelsen af kontrolforanstaltninger fra produktionsstedet i skoven til eksportstedet for træprodukter
 2.
 datastyrings- og træsporingssystemer, som understøtter verifikationssystemet, udstedelsen af FLEGT-licenser samt produktions-, licensudstedelses- og handelsstatistikker, der er relevante for denne aftale.
 3. RESULTAT
 Resultatet af PE omfatter regelmæssige rapporter, der præsenterer evalueringsresultater og henstillinger til foranstaltninger, der skal gennemføres med henblik på at afhjælpe mangler og svagheder i systemet, som er konstateret under evalueringen.
 4. HOVEDAKTIVITETER:
 PE-aktiviteter omfatter bl.a.:
 a)
 overensstemmelseskontrol af alle organer, der varetager kontrolfunktioner i henhold til bestemmelserne i verifikationssystemet
 b)
 evaluering af effektiviteten af forsyningskædekontroller fra produktionsstedet i skoven til eksportstedet i Indonesien
 c)
 vurdering af effektiviteten af datastyrings- og træsporingssystemer, som understøtter verifikationssystemet og udstedelsen af FLEGT-licenser
 d)
 identifikation og registrering af tilfælde af manglende overholdelse og systemsvigt og fastlæggelse af de nødvendige korrigerende handlinger
 e)
 vurdering af den effektive gennemførelse af korrigerende handlinger, der tidligere er identificeret og anbefalet og
 f)
 rapportering af resultater til det fælles udvalg for gennemførelse.
 5. EVALUERINGSMETODE
 5.1.
 Evaluator skal anvende en dokumenteret og evidensbaseret metode, der opfylder kravene i ISO/IEC 19011 eller tilsvarende. Den skal omfatte tilstrækkelig kontrol af relevant dokumentation, driftsprocedurer og fortegnelser over aktiviteter, der er udført af de organisationer, der er ansvarlige for gennemførelsen af verifikationssystemet, identifikation af tilfælde af manglende overholdelse og systemsvigt og udstedelse af anmodninger om tilsvarende korrigerende handlinger.
 5.2.
 Evaluatoren skal bl.a.:
 a)
 revidere processen for akkreditering af uafhængige vurderings- og verifikationsorganer (LP og LV)
 b)
 revidere dokumenterede procedurer for alle organer, der deltager i gennemførelseskontrol under verifikationssystemet, med henblik på udførlighed og sammenhæng
 c)
 undersøge gennemførelsen af dokumenterede procedurer og fortegnelser, herunder arbejdspraksis, ved besøg på kontorer, skovhugstområder, råtrælagre/opsamlingssteder, kontrolstationer, savværker samt eksport- og importsteder
 d)
 undersøge oplysninger indsamlet af regulerende og håndhævende myndigheder, LP'er, LV'er og andre organer, der skal verificere overholdelse i henhold til verifikationssystemet
 e)
 undersøge data indsamlet af private sektororganisationer, der deltager i gennemførelsen af verifikationssystemet
 f)
 vurdere tilgængeligheden af offentlige oplysninger, jf. bilag IX, herunder effektiviteten af mekanismer for offentliggørelse af information
 g)
 anvende resultaterne og henstillingerne i rapporterne fra uafhængig kontrol og omfattende


text:
evaluering og rapporterne fra den uafhængige markedsinspektør
 h)
 høre interessenter og bruge oplysninger fra interessenter, der er direkte eller indirekte involveret i gennemførelsen af verifikationssystemet og
 i)
 anvende hensigtsmæssige stikprøvemetoder og metoder til kontrol på stedet til at evaluere det arbejde, som skovinspektører, LP'er, LV'er, industrien og andre relevante aktører udfører på alle niveauer i forbindelse med skovaktiviteter, forsyningskædekontrol, forarbejdning af træ og udstedelse af eksportlicenser, herunder krydskontrol i forhold til oplysninger om import af træ fra Indonesien, der udleveres af Unionen.
 6. EVALUATORENS KVALIFIKATIONER
 Evaluatoren skal være en kompetent, uafhængig og uvildig tredjepart, som opfylder følgende krav:
 a)
 Evaluatoren skal være kvalificeret og opfylde kravene i ISO/IEC-vejledning 65 og ISO/IEC 17021 eller tilsvarende, herunder kvalificeret til at tilbyde vurderingstjenester vedrørende skovsektoren og forsyningskæden for træprodukter.
 b)
 Evaluatoren må ikke være direkte involveret i skovforvaltning, træforarbejdning, handel med træ eller kontrol med skovsektoren i Indonesien eller Unionen.
 c)
 Evaluatoren skal være uafhængig af andre elementer i verifikationssystemet og Indonesien skovmyndigheder og skal have indført foranstaltninger, der forhindrer interessekonflikter. Evaluator skal fremlægge oplysninger om enhver mulig interessekonflikt, der måtte opstå, og træffe effektive foranstaltninger for at afhjælpe en sådan.
 d)
 Evaluator og dennes medarbejdere, som gennemfører evaluering, skal have dokumenteret erfaring med revision af forvaltning af tropiske skove, træforarbejdningsindustrier og kontrol med tilknyttede forsyningskæder.
 e)
 Evaluator skal have indført en mekanisme for modtagelse og behandling af klager, der måtte opstå i forbindelse med vedkommendes aktiviteter og resultater.
 7. RAPPORTERING
 7.1.
 PE-rapporten skal omfatte: i) en udførlig rapport med alle relevante oplysninger om evalueringen samt dens resultater (herunder tilfælde af manglende overholdelse og systemfejl) og henstillinger, og ii) en offentligt tilgængelig sammenfattende rapport over de centrale resultater og henstillinger baseret på den udførlige rapport.
 7.2.
 Den udførlige rapport og den offentligt tilgængelige sammenfattende rapport indgives til det fælles udvalg med henblik på gennemgang og godkendelse inden offentliggørelse.
 7.3.
 Efter anmodning fra det fælles udvalg fremlægger evaluator yderligere oplysninger for at underbygge eller præcisere sine observationer.
 7.4.
 Evaluator underretter det fælles udvalg om alle modtagne klager og foranstaltninger, der er iværksat for at behandle dem.
 8. FORTROLIGHED
 Evaluatoren behandler alle oplysninger, denne modtager under udførelsen af sine aktiviteter, fortroligt.
 9. UDNÆVNELSE, EMBEDSPERIODE OG FINANSIERING
 9.1.
 Evaluatoren udnævnes af Indonesien efter høring af Unionen i det fælles udvalg.
 9.2.
 PE gennemføres med højst 12 måneders mellemrum fra den dato, som det fælles udvalg fastsætter, jf. punkt 14, nr. 5e i denne aftale.
 9.3.
 PE finansieres som fastsat af det fælles udvalg.
 BILAG VII
 KOMMISSORIUM FOR UAFHÆNGIG MARKEDSOVERVÅGNING
 1. FORMÅL MED UAFHÆNGIG MARKEDSOVERVÅGNING
 Uafhængig markedsovervågning er markedsovervågning, der foretages af en uvildig tredjemand, en såkaldt »inspektør«. Formålet med uafhængig markedsovervågning er at indsamle og analysere oplysninger om accepten af indonesisk træ med FLEGT-licens på markedet i Unionen og revidere indvirkningen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 af 20. oktober 2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning og af tilknyttede initiativer, som f.eks. offentlige og private indkøbspolitikker.
 2. OMFANG
 Uafhængig markedsovervågning skal omfatte:
 2.1.
 overgangen til fri


text:
omsætning i Unionen af indonesiske træprodukter med FLEGT-licens
 2.2.
 salget af indonesiske træprodukter med FLEGT-licens på markedet i Unionen og indvirkningen af markedsrelaterede foranstaltninger, der træffes i Unionen, for så vidt angår efterspørgslen efter indonesiske træprodukter med FLEGT-licens
 2.3.
 salget af indonesiske træprodukter uden FLEGT-licens på markedet i Unionen og indvirkningen af markedsrelaterede foranstaltninger, der træffes i Unionen, for så vidt angår efterspørgslen efter indonesiske træprodukter uden FLEGT-licens
 2.4.
 undersøgelse af indvirkningen af andre markedsrelaterede foranstaltninger, der er iværksat i Unionen, som f.eks. offentlige indkøbspolitikker, miljøvenlige byggeforskrifter og tiltag i den private sektor, f.eks. branchekodekser og virksomhedernes sociale ansvar.
 3. RESULTAT
 Resultatet af uafhængig markedsovervågning omfatter regelmæssige rapporter til det fælles udvalg, som beskriver resultater og henstillinger til foranstaltninger, som kan styrke positionen for indonesiske træprodukter med FLEGT-licens på markedet i Unionen og forbedre gennemførelsen af markedsrelaterede foranstaltninger, der har til formål at forhindre, at ulovligt fældet træ bringes i omsætning i Unionen.
 4. HOVEDAKTIVITETER
 Uafhængig markedsovervågning omfatter bl.a.:
 4.1.
 Evaluering af:
 a)
 fremskridtet for og indvirkningen af gennemførelsen af politiske foranstaltninger, der har til formål at bekæmpe handelen med ulovligt fældet træ i Unionen
 b)
 udviklingen i Unionens import af træ og træprodukter fra Indonesien og andre træeksporterende APV- og ikke-APV-lande
 c)
 aktioner, der gennemføres af pressionsgrupper, der kan påvirke efterspørgslen efter træ og træprodukter eller markedet for Indonesiens træprodukter
 4.2.
 rapportering af resultater og henstillinger til det fælles udvalg.
 5. OVERVÅGNINGSMETODE
 5.1.
 Inspektøren skal have fastlagt en dokumenteret og evidensbaseret metode. Den skal omfatte hensigtsmæssig analyse af relevant dokumentation, identifikation af alle uoverensstemmelser i de tilgængelige handelsdata og informationer og dybdegående interview med relevante aktører om nøgleindikatorer for virkningerne og effektiviteten af markedsrelaterede foranstaltninger.
 5.2.
 Inspektøren skal bl.a. observere og analysere følgende:
 a)
 den nuværende markedssituation og -udvikling i Unionen for træ og træprodukter
 b)
 offentlige indkøbspolitikker og deres behandling af træ og træprodukter med og uden FLEGT-licens i Unionen
 c)
 lovgivning, der påvirker træindustrien, handelen med træ og træprodukter i Unionen samt import af træ og træprodukter til Unionen
 d)
 prisforskelle mellem træ og træprodukter med og uden FLEGT-licens i Unionen
 e)
 markedsaccept, opfattelse og markedsandel for træ og træprodukter med og uden FLEGT-licens i Unionen
 f)
 statistikker og udviklingen i mængden og værdien af import ved forskellige EU-havne af træ og træprodukter med og uden FLEGT-licens fra Indonesien og fra andre træeksporterende APV- og ikke-APV-lande
 g)
 beskrivelser af de lovgivningsinstrumenter og processer (herunder evt. ændringer heraf), som de kompetente myndigheder og grænsekontrolmyndigheder i Unionen benytter til at validere FLEGT-licenser og frigive forsendelser til fri omsætning samt sanktioner, der pålægges ved manglende overholdelse
 h)
 evt. vanskeligheder og begrænsninger, som eksportører og importører oplever ved indførslen af træ med FLEGT-licens til Unionen
 i)
 effektiviteten af kampagner til fremme af træ med FLEGT-licens i Unionen.
 5.3.
 Inspektøren skal foreslå markedsføringsaktiviteter med henblik på yderligere at forbedre markedets accept af indonesisk træ med FLEGT-licens.
 6. DEN UAFHÆNGIGE MARKEDSINSPEKTØRS KVALIFIKATIONER
 Inspektøren skal:
 a)
 være en uafhængig tredjepart med dokumenteret erfaring og integritet i forbindelse med overvågning af markederne for træ og


text:
træprodukter i Unionen og relaterede spørgsmål
 b)
 have kendskab til handelen med og markederne for træ og træprodukter fra Indonesien, herunder især af hårdt træ, og fra de lande i Unionen, der producerer tilsvarende produkter
 c)
 have indført foranstaltninger, der forhindrer interessekonflikter. Inspektøren skal fremlægge oplysninger om enhver mulig interessekonflikt, der måtte opstå, og træffe effektive foranstaltninger for at afhjælpe en sådan.
 7. RAPPORTERING
 7.1.
 Rapporter skal indsendes to gange om året og omfatte: i) en udførlig rapport med alle relevante oplysninger og henstillinger og ii) en sammenfattende rapport baseret på den udførlige rapport.
 7.2.
 Den udførlige rapport og den offentligt tilgængelige sammenfattende rapport indgives til det fælles udvalg med henblik på gennemgang og godkendelse inden offentliggørelse.
 7.3.
 Efter anmodning fra fællesudvalget fremlægger inspektøren yderligere oplysninger for at underbygge eller præcisere sine observationer.
 8. FORTROLIGHED
 Inspektøren behandler alle oplysninger, denne modtager under udførelsen af sine aktiviteter, fortroligt.
 9. UDNÆVNELSE, EMBEDSPERIODE OG FINANSIERING
 9.1.
 Inspektøren udnævnes af Unionen efter høring af Indonesien i det fælles udvalg.
 9.2.
 IMM gennemføres med højst 12 måneders mellemrum fra den dato, som det fælles udvalg fastsætter, jf. punkt 14, nr. 5e i denne aftale.
 9.3.
 Uafhængig markedsovervågning finansieres som fastsat af det fælles udvalg.
 BILAG VIII
 KRITERIER FOR VURDERING AF EFFEKTIVITETEN AF INDONESIENS SYSTEM TIL VERIFIKATION AF LOVLIGHED FOR TRÆPRODUKTER
 BAGGRUND:
 Der udføres en uafhængig teknisk evaluering af Indonesiens verifikation, inden der åbnes for eksport af træ med FLEGT-licens til Unionen. Denne tekniske evaluering har til formål at: i) undersøge, hvordan verifikationssystemet fungerer i praksis, med henblik på at afgøre, om det sikrer det ønskede resultater, og ii) undersøge evt. ændringer af verifikationssystemet efter indgåelsen af denne aftale.
 Kriterierne for denne evaluering er følgende:
 1.
 definition af lovlighed
 2.
 kontrol af forsyningskæde
 3.
 verifikationsprocedurer
 4.
 udstedelse af eksportlicenser
 5.
 uafhængig kontrol.
 1. DEFINITION AF LOVLIGHED
 Træ af lovlig oprindelse skal defineres på grundlag af gældende lov i Indonesien. Den anvendte definition skal være utvetydig, objektivt verificerbar og anvendelig på operationelt plan, og den skal som minimum indeholde en angivelse af de love, der gælder på følgende områder:
 —
 Fældningsrettigheder: tildeling af lovfæstet ret til hugst af træ i områder, der ifølge loven er udlagt til formålet.
 —
 Skovdrift: overholdelse af lovkrav vedrørende skovforvaltning, navnlig overholdelse af den tilsvarende lovgivning om miljø og arbejdsforhold.
 —
 Skatter og afgifter: overholdelse af lovkrav vedrørende skatter, gebyrer og afgifter, der er direkte forbundet med træhugst og hugstrettigheder.
 —
 Andre brugere: i givet fald overholdelse af ejendomsret eller brugsret til andre parters jord og ressourcer, som kan blive berørt af retten til træhugst.
 —
 Handel og told: overholdelse af lovkravene vedrørende handels- og toldprocedurer.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Er definitionen af lovlighed og standarderne for verifikation af lovlighed blevet ændret efter indgåelsen af APV-FLEGT?
 —
 Er de relevante arbejdsmarkedslove og -forskrifter blevet medtaget i lovlighedsdefinitioner i overensstemmelse med bilag II?
 Hvis lovlighedsdefinitionen er ændret, stilles følgende vigtige spørgsmål:
 —
 Er alle relevante interessenter blevet hørt om disse ændringer og evt. efterfølgende ændringer af systemet for verifikation af lovlighed via en proces,


text:
der i tilstrækkelig grad har taget hensyn til deres synspunkter?
 —
 Er det klart, hvilken retsakt der underbygger hvert nyt element i definitionen? Er der anført kriterier og indikatorer, der kan bruges til at teste overholdelse af hvert element i definitionen? Er kriterierne/indikatorerne klare, objektive og anvendelige i praksis?
 —
 Identificerer indikatorerne og kriterierne klart rollerne og ansvaret for alle relevante parter, og vurderes deres effektivitet under verifikationen?
 —
 Omfatter definitionen af lovlighed de vigtigste områder af de eksisterende love og forskrifter, der er anført ovenfor? Hvis ikke, hvorfor er bestemte lovgivningsområder udeladt af definitionen?
 2. KONTROL AF FORSYNINGSKÆDE
 Systemer til kontrol med forsyningskæden skal garantere en troværdig sporbarhed for træprodukterne i hele forsyningskæden fra hugst- eller importsted til eksportsted. Det er ikke altid nødvendigt at opretholde den fysiske sporbarhed for heltømmer, en ladning heltømmer eller et træprodukt fra eksportstedet tilbage til oprindelsesskoven, men det skal altid kunne garanteres, at træet kan spores fra skoven til det første sted, hvor der sker en blanding (f.eks. en tømmerterminal eller forarbejdningsenhed).
 2.1. Driftsrettigheder
 De områder, hvor rettighederne til skovressourcerne er blevet tildelt, og indehaverne af disse rettigheder er klart identificeret.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Garanterer kontrolsystemet, at kun det træ, der hidrører fra et skovområde med gyldige og acceptable driftsrettigheder, indgår i forsyningskæden?
 —
 Garanterer kontrolsystemet, at de virksomheder, der foretager hugsten, faktisk har fået de korrekte driftsrettigheder til de pågældende skovområder?
 —
 Er procedurerne for tildeling af driftsrettigheder og oplysningerne om de tildelte driftsrettigheder og indehaverne heraf offentliggjort?
 2.2. Metoder til kontrol med forsyningskæden
 Der findes effektive sporbarhedsmekanismer for træ gennem hele forsyningskæden fra hugst- til eksportsted. Den anvendte tilgang til identificering af træ kan variere fra anvendelsen af etiketter på de enkelte varer til henvisning til den dokumentation, der ledsager en ladning eller et parti varer. Den valgte metode skal tage højde for træets type og værdi og risikoen for kontaminering med ukendt eller ulovligt træ.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Er alle mulige forsyningskæder, herunder forskellige kilder til træ, identificeret og beskrevet i kontrolsystemet?
 —
 Er alle trin i forsyningskæden identificeret og beskrevet i kontrolsystemet?
 —
 Er metoderne defineret og dokumenteret med henblik på a) at identificere produktets oprindelse og b) at undgå blanding med træ af ukendt oprindelse i de følgende trin af forsyningskæden?
 —
 stående træmasse
 —
 tømmerstokke i skoven
 —
 transport og midlertidig opbevaring (råtrælagre/opsamlingssteder og mellemlagre)
 —
 ankomst til forarbejdningsenhed og materialelager
 —
 indkørsel i og udkørsel fra produktionslinjer på forarbejdningsenhed
 —
 lagring af forarbejdede produkter på forarbejdningsenhed
 —
 udkørsel fra forarbejdningsenhed og transport
 —
 ankomst til eksportstedet.
 —
 Hvilke organisationer har ansvaret for at indføre mængdedata i kontrolsystemet? Har de tilstrækkelige menneskelige og andre ressourcer til at udføre kontrolaktiviteterne?
 —
 Udpeges eventuelle svagheder i kontrolsystemet, f.eks. manglende opgørelse af stående træmasse inden skovhugst i private skove/områder, hvis det konkret konstateres, at uverificeret træ tilføres forsyningskæden?
 —
 Er genanvendte materialer omfattet af Indonesiens verifikationssystem? Er der i så fald udviklet retningslinjer for, hvordan genanvendte materialer angives?
 2.3. Styring af mængdedata:
 Der findes solide og effektive mekanismer til at


text:
måle og registrere mængderne af træ eller træprodukter på hvert trin af forsyningskæden, navnlig de pålidelige og præcise skøn, der forud for hugsten foretages af mængden af stående træmasse på hver hugstflade.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Kan kontrolsystemet frembringe mængdedata for indførsel og udførsel, herunder evt. omregningsforhold, på følgende trin i forsyningskæden:
 —
 stående træmasse
 —
 tømmerstokke i skoven (på opsamlingssteder)
 —
 transporteret og oplagret træ (råtrælagre/opsamlingssteder og mellemlagre)
 —
 ankomst til forarbejdningsenhed og materialelager
 —
 indkørsel i og udkørsel fra produktionslinjer
 —
 lagring af forarbejdede produkter på forarbejdningsenhed
 —
 udkørsel fra forarbejdningsenhed og transport
 —
 ankomst til eksportstedet.
 —
 Hvilke organisationer har ansvaret for at indføre mængdedata i kontrolsystemet? Har de tilstrækkelige ressourcer med hensyn til personale og udstyr?
 —
 Hvilken kvalitet har de kontrollerede data?
 —
 Er mængdedataene alle registreret, så de umiddelbart kan afstemmes med dataene i de forudgående og efterfølgende led i kæde?
 —
 Hvilke oplysninger om kontrollen med forsyningskæden offentliggøres? Hvordan kan de berørte parter få adgang til oplysningerne?
 2.4. Adskillelse af lovligt verificeret træ fra træ fra ukendte kilder
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Foretages der et tilstrækkeligt antal kontroller for at udelukke træ af ukendt oprindelse eller træ fra hugst uden lovlige driftsrettigheder?
 —
 Hvilke kontrolforanstaltninger anvendes der for at sikre, at verificerede og uverificerede materialer holdes adskilte gennem hele forsyningskæden?
 2.5. Importerede træprodukter
 Der udføres egnede kontroller for at sørge for, at importeret træ og importerede træprodukter også er blevet kontrolleret.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Hvordan bevises lovligheden af importeret træ og importerede træprodukter?
 —
 Hvilke dokumenter kræves der for at identificere hugstlandet og garantere, at importerede produkter kommer fra lovligt fældet træ, som beskrevet i bilag V?
 —
 Identificerer verifikationssystemet importeret træ og importerede træprodukter i hele forsyningskæden, indtil de blandes ved fremstilling af forarbejdede produkter?
 —
 Er det muligt, når man anvender importeret træ, på FLEGT-licensen at identificere træets oprindelsesland (kan udelades for rekonstituerede produkter)?
 3. VERIFIKATIONSPROCEDURER
 Verifikationen består i at foretage kontroller for at garantere træets lovlighed. Den skal være tilstrækkelig streng og effektiv til, at enhver manglende opfyldelse af kravene, enten i skoven eller i forsyningskæden, kan påvises, og foranstaltninger straks kan iværksættes.
 3.1. Organisation
 Verifikationen udføres af en tredjepartsorganisation, der råder over tilstrækkelige ressourcer, forvaltningssystemer og kvalificeret og uddannet personale samt solide og effektive mekanismer til at kontrollere interessekonflikter.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Har det nationale akkrediteringsorgan (KAN) udstedt gyldige akkrediteringscertifikater til verifikationsorganerne?
 —
 Udpeger regeringen organisationer til at udføre verifikationsopgaverne? Er mandatet (og det tilhørende ansvar) klart og offentliggjort?
 —
 Er ansvarsfordelingen og de institutionelle roller klart defineret og anvendt?
 —
 Har verifikationsorganerne tilstrækkelige ressourcer til at gennemføre verifikationen i forhold til lovlighedsdefinitionen og systemerne til kontrol med træforsyningskæden?
 —
 Har verifikationsorganer et veldokumenteret forvaltningssystem, som:
 —
 garanterer, at deres personale besidder de rette kompetencer og den nødvendige erfaring til at foretage en effektiv verifikation?
 —
 omfatter intern kontrol/observation?
 —
 omfatter mekanismer til at kontrollere interessekonflikter?
 —
 garanterer systemets gennemsigtighed?
 —
 definerer og anvender en verifikationsmetodologi?
 3.2. Verifikation i forhold til lovlighedsdefinitionen
 Der findes en klar definition af det, der skal


text:
verificeres. Verifikationsmetodologien er dokumenteret og har til formål at sikre, at processen er systematisk, åben, bygger på beviser, foretages med regelmæssige mellemrum, og at den dækker alt, hvad der indgår i definitionen.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Dækker den verifikationsmetodologi, som verifikationsorganerne anvender, alle elementer i lovlighedsdefinitionen, og omfatter den også kontroller af overensstemmelsen med alle indikatorer?
 —
 Foretager verifikationsorganerne:
 —
 kontrol af dokumenter, driftsregistre og registre over aktiviteter på stedet (også uanmeldte)?
 —
 indsamling af oplysninger fra eksterne interessenter?
 —
 registrering af deres egne verifikationsaktiviteter?
 —
 Offentliggøres verifikationsresultaterne? Hvordan kan de berørte parter få adgang til oplysningerne?
 3.3. Verifikation af systemer til kontrol med forsyningskæden
 Der findes en klar serie af kriterier og indikatorer, som skal verificeres, og som gælder hele forsyningskæden. Verifikationsmetodologien er dokumenteret og har til formål at sikre, at processen er systematisk, åben, bygger på beviser, foretages med regelmæssige mellemrum, og at den dækker alle kriterier og indikatorer inden for anvendelsesområdet samt tillader, at oplysningerne for hvert led i kæden jævnligt og umiddelbart kan sammenholdes.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Dækker verifikationsmetodologien fuldt ud verifikationerne af kontrollerne med forsyningskæden? Er dette præciseret ordentligt i verifikationsmetodologien?
 —
 Hvordan dokumenteres det, at verifikationen af kontrollerne med forsyningskæden faktisk er blevet udført?
 —
 Hvilke organisationer har ansvaret for dataverifikation? Har de tilstrækkelige menneskelige og andre ressourcer til at udføre datastyringsaktiviteterne?
 —
 Findes der metoder til at vurdere sammenhængen mellem stående træmasse, fældede træer og træ kørt ind i forarbejdningsenheden eller eksportstedet?
 —
 Findes der metoder til at vurdere sammenhængen mellem indkørsel af ubearbejdet træ og udkørsel af forarbejdede træprodukter fra savværker og andre anlæg? Omfatter disse metoder specifikation og regelmæssig opdatering af omregningsforhold?
 —
 Hvilke informationssystemer og -teknikker bruges til lagring, verifikation og registrering af data? Findes der effektive systemer til sikring af data?
 —
 Bliver resultaterne af verifikationen af kontrollen med forsyningskæden offentliggjort? Hvordan kan de berørte parter få adgang til oplysningerne?
 3.4. Mekanismer for behandling af klager
 Der findes effektive mekanismer for behandling af klager og konflikter, der måtte opstå som følge af verifikationsprocessen.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Har verifikationsorganerne fastlagt en mekanisme for behandling af klager, der er til rådighed for alle berørte parter?
 —
 Har verifikationsorganerne fastlagt en mekanisme for, hvordan indvendinger fra de uafhængige inspektører modtages og følges op?
 —
 Har verifikationsorganerne fastlagt mekanismer for, hvordan overtrædelser, der påpeges af embedsmænd, modtages og følges op?
 —
 Vides det klart, hvordan klager modtages, dokumenteres, videregives til en højere instans (i givet fald), og hvilken opfølgning de får?
 3.5. Mekanismer til behandling af manglende overholdelse
 Der findes effektive mekanismer for behandling af tilfælde af manglende overholdelse, der påvises under verifikationsprocessen eller via klager og uafhængig kontrol.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Findes der en operationel og effektiv mekanisme for udformning og iværksættelse af egnede korrigerende foranstaltninger, når der påvises overtrædelser?
 —
 Definerer verifikationssystemet dette krav?
 —
 Er der udformet mekanismer til at afhjælpe manglende overholdelse? Anvendes de i praksis?
 —
 Registreres tilfældene af manglende overholdelse og de trufne korrigerende foranstaltninger i tilstrækkeligt omfang? Evalueres effektiviteten af sådanne foranstaltninger?
 —
 Findes der en mekanisme


text:
til at rapportere verifikationsorganernes verifikationsresultater til regeringen?
 —
 Hvilke oplysninger om de påviste tilfælde af manglende overholdelse offentliggøres?
 4. UDSTEDELSE AF EKSPORTLICENSER
 Indonesien har overdraget ansvaret for udstedelse af V-Legal-dokumenter/FLEGT-licenser til licensudstedende myndigheder. FLEGT-licenser udstedes for individuelle forsendelser til Unionen.
 4.1. Organisation
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Hvilke organer har fået pålagt udstedelsen af FLEGT-licenser?
 —
 Har KAN udstedt gyldige akkrediteringscertifikater til den licensudstedende myndighed?
 —
 Er de roller, som den licensudstedende myndighed og dens personale skal varetage med hensyn til udstedelse af FLEGT-licenser klart defineret og offentliggjort?
 —
 Er kompetencekravene defineret, og er der indført interne kontroller for personalet hos den licensudstedende myndighed?
 —
 Har den licensudstedende myndighed fået de ressourcer, der skal til, for at den kan varetage sin opgave?
 4.2. Udstedelse af V-Legal-dokumenter og deres anvendelse ved udstedelse af FLEGT-licenser
 Der er indført hensigtsmæssige procedurer for anvendelsen af V-Legal-dokumenter ved udstedelse af FLEGT-licenser.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Har den licensudstedende myndighed offentligt tilgængelige og dokumenterede procedurer for udstedelse af V-Legal-dokumenter?
 —
 Hvordan dokumenteres det, at procedurerne anvendes korrekt i praksis?
 —
 Registreres de udstedte og de afviste V-Legal-dokumenter i tilstrækkeligt omfang? Angiver registreringerne klart den dokumentation, der danner grundlag for udstedelse af V-Legal-dokumenterne?
 —
 Følger den licensudstedende myndighed hensigtsmæssige procedurer for at sikre, at hver forsendelse af træ opfylder kravene i lovlighedsdefinitionen og forsyningskædekontrollen?
 —
 Er kravene til udstedelse af licenser blev klart defineret og formidlet til eksportører og andre berørte parter?
 —
 Hvilke oplysninger om udstedte licenser offentliggøres?
 —
 Overholder FLEGT-licenserne de tekniske specifikationer i bilag IV?
 —
 Har Indonesien udviklet et nummereringssystem for FLEGT-licenser, der gør det muligt at skelne mellem FLEGT-licenser for produkter til markedet i Unionen og V-Legal-dokumenter for produkter til tredjelande?
 4.3. Forespørgsler om udstedte FLEGT-licenser
 Der er fastlagt en hensigtsmæssig mekanisme til behandling af forespørgsler fra kompetent myndighed vedrørende FLEGT-licenser som beskrevet i bilag III.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Er der oprettet et licensoplysningskontor, som bl.a. skal modtage og besvare forespørgsler fra kompetente myndigheder?
 —
 Er der fastlagt klare kommunikationsprocedurer mellem licensoplysningskontoret og de kompetente myndigheder?
 —
 Er der fastlagt klare kommunikationsprocedurer mellem licensoplysningskontoret og de licensudstedende myndigheder?
 —
 Er der kanaler, som indonesiske eller internationale interessenter kan benytte til at forespørge om udstedte FLEGT-licenser?
 4.4. Mekanisme for behandling af klager
 Der findes en effektiv mekanisme for behandling af klager og konflikter, der måtte opstå som følge af licensudstedelsen. Denne mekanisme gør det muligt at behandle enhver klage over licensordningens funktion.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Findes der en dokumenteret procedure for behandling af klager, der er til rådighed for alle berørte parter?
 —
 Vides det klart, hvordan klager modtages, dokumenteres, videregives til en højere instans (i givet fald), og hvilken opfølgning de får?
 5. UAFHÆNGIG KONTROL
 Uafhængig kontrol foretages af civilsamfundet i Indonesien og er uafhængig af andre dele af verifikationssystemet (de parter, der er involveret i forvaltningen og reguleringen af skovressourcer, og de parter, der er involveret i den uafhængige revision). Et af hovedmålene er at opretholde troværdigheden af verifikationssystemet ved at kontrollere, hvordan verifikationen gennemføres.
 Indonesien har formelt anerkendt den uafhængige kontrolfunktion og giver


text:
civilsamfundet mh1 for at indgive klager, når der konstateres uregelmæssigheder i akkrediterings-, vurderings- og licensudstedelsesprocesserne.
 Vigtige spørgsmål:
 —
 Har regeringen offentliggjort retningslinjerne for uafhængig kontrol?
 —
 Indeholder retningslinjerne klare krav med hensyn til de organisationer, der har ret til at varetage kontrolfunktioner med henblik på at sikre uvildighed og undgå interessekonflikter?
 —
 Omfatter retningslinjerne procedurer for vurdering af oplysningerne i bilag IX?
 —
 Kan civilsamfundet i praksis få adgang til oplysningerne i bilag IX?
 —
 Omfatter retningslinjerne procedurer for indgivelse af klager? Er disse procedurer offentligt tilgængelige?
 —
 Er der fastlagt og offentliggjort bestemmelser om rapportering og offentliggørelse, for så vidt angår verifikationsorganer?
 BILAG IX
 OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER
 1. INDLEDNING
 Parterne ønsker at sikre, at vigtige oplysninger om skovsektoren gøres offentligt tilgængelige.
 Dette bilag opfylder dette mål ved at beskrive i) de oplysninger om skovsektoren, der skal gøres offentligt tilgængelige, ii) de organer, der er ansvarlige for offentliggørelse af disse oplysninger, og iii) de mekanismer, der kan bruges til at få adgang til oplysningerne.
 Formålet er at sikre, at 1) arbejdet i det fælles udvalg under gennemførelsen af APV-aftalen er gennemsigtige og klare, 2) der findes em mekanisme, som giver parterne og relevante interessenter adgang til vigtige oplysninger om skovsektoren, 3) funktionen af verifikationssystemet styrkes via tilgængeligheden af oplysninger til uafhængig kontrol, og 4) overordnede APV-målsætninger opfyldes. Information af offentligheden er et af vigtigt bidrag til indsatsen for at fremme Indonesiens skovforvaltningspraksis.
 2. MEKANISMER, DER GIVER ADGANG TIL OPLYSNINGER
 Dette bilag er i overensstemmelse med den indonesiske lov om informationsfrihed nr. 14/2008. I henhold til denne lov skal alle offentlige institutioner udarbejde forskrifter om offentlighedens adgang til oplysninger. I loven skelnes der mellem fire kategorier af oplysninger: 1) oplysninger, der jævnligt gøres tilgængelige og formidles aktivt, 2) oplysninger, der skal offentliggøres omgående, 3) oplysninger, der altid er tilgængelige, og som fremlægges efter anmodning, og 4) oplysninger, der er begrænsede eller fortrolige.
 Skovbrugsministeriet, provins- og distriktskontorer, det nationale akkrediteringsorgan (KAN), overensstemmelsesvurderingsorganet (CAB) og de licensudstedende myndigheder er alle vigtige institutioner for gennemførelsen af verifikationssystemet og har derfor pligt til at fremlægge oplysninger om skovsektoren for offentligheden.
 For at gennemføre ovennævnte lov har skovbrugsministeriet, provins- og distriktskontorer samt alle andre offentlige organer, herunder KAN, udviklet eller er i gang med at udvikle procedurer for offentliggørelse af oplysninger.
 KAN skal også stille oplysninger til rådighed for offentligheden i henhold til ISO/IEC 17011:2004, bestemmelse 8.2 om akkrediteringsorganers forpligtelser. Verifikationsorganer og licensudstedende myndigheder skal stille oplysninger til rådighed for offentligheden i henhold til skovbrugsministerens forskrifter og ISO/IEC 17021:2006 bestemmelse 8.1 om offentligt tilgængelige oplysninger og ISO/IEC-vejledning 65:1996, bestemmelse 4.8 om dokumentation.
 Civilsamfundsorganisationer er en af kilderne til oplysninger om skovsektoren i henhold til skovbrugsministerens forskrifter.
 Skovbrugsministeren har udstedt forskrift nr. P.7/Menhut-II/2011 af 2. februar 2011, som fastlægger, at anmodninger om oplysninger, som skovbrugsministeriet er i besiddelse af, skal rettes til direktøren for skovbrugsministeriets afdeling for offentlige anliggender i overensstemmelse med politikken om ét fælles kontaktpunkt. Yderligere vejledning om gennemførelse udvikles af skovbrugsministeriet. Der er direkte adgang til oplysninger, der findes hos regions- provins- og distriktsskovkontorer.


text:
For at dette bilag kan træde i kraft, skal procedurer/retningslinjer/anvisninger for, hvordan de nævnte institutioner skal besvare anmodninger om oplysninger, udarbejdes og godkendes. De bestemmelser om rapportering og offentliggørelse, der gælder for verifikationsorganer og licensudstedende myndigheder, skal desuden præciseres.
 3. KATEGORIER AF OPLYSNINGER, DER BRUGES TIL AT STØTTE KONTROL OG VURDERING AF VERIFIKATIONSSYSTEMETS FUNKTION
 Love og forskrifter: Alle lover, forskrifter, standarder og retningslinjer, der er nævnt i lovlighedsstandarderne.
 Jord- og skovtildeling: kort over jordtildeling og fysiske planer for provinser, procedurer for jordtildeling, skovkoncession eller skovhugstrettigheder, andre udnyttelses- og bearbejdningsrettigheder og tilhørende dokumenter, som f.eks. koncessionskort, tilladelse til frigivelse af skovområde, skøder og matrikelkort.
 Skovbrugsforvaltning: planer for skovanvendelse, årlige driftsplaner, herunder kort og tilladelse for udstyr, referater af høring af lokalsamfund omkring tilladelsesområdet, som kræves for udarbejdelsen af årlige driftsplaner, driftsplan for skovhugst, inkl. bilag, dokumenter vedrørende miljøvurdering og referater af offentlige høringer, der kræves for udarbejdelsen af rapporter om miljøvurdering, træproduktionsrapporter og mængdedata for stående træmasse i statsejede skovområder.
 Oplysninger om transport og forsyningskæde: transportdokumenter for tømmerstokke og træprodukter, inkl. bilag, afstemningsrapporter, registreringsdokumenter ved transport mellem øer og fartøjsdokumenter mv.
 Oplysninger om forarbejdning og industri: stiftelsesdokument for selskab, erhvervstilladelse og virksomhedsregistreringsnummer, miljøvurderingsrapport, industriel erhvervstilladelse eller industriregistreringsnumre, planer for forsyning af ubearbejdet træ for primære træproduktindustrier, registrering af eksportør af træindustriprodukter, rapporter om ubearbejdet træ og forarbejdede produkter, liste over indehavere af forarbejdningsrettigheder og oplysninger om virksomheder inden for sekundær bearbejdning mv.
 Gebyrer i forbindelse med skovdrift: arealbaserede gebyrer og fakturaer med kvitteringer, betalingsordrer og fakturaer vedrørende skovgenplantningsfonden og skovressourcefonden mv.
 Oplysninger om verifikation og licensudstedelse: kvalitetsvejledning og standardprocedurer for akkreditering; navn og adresse på hvert krediteret CAB; datoer for bevilling og udløb af akkreditering; omfang af akkreditering; liste over CAB-personale (revisorer og beslutningstagere) tilknyttet hvert certifikat; beskrivelse af, hvad der betragtes som fortrolige oplysninger; revisionsplan, som oplyser tidspunkterne for offentlige høringer; annoncering af CAB-revision; referat af offentlige høringer med CAB, herunder deltagerliste; offentlig sammenfatning af revisionsresultat; sammenfattende rapporter udarbejdet af revisionsorganet for udstedelsen af certifikater; statusrapporter for alle revisioner, dvs. certifikater, der er godkendt, afvist, under behandling, bevilget, suspenderet og annulleret, og alle ændringer af ovennævnte; tilfælde af manglende overholdelse med relevans for revision og udstedelse af licenser og alle afhjælpende foranstaltninger; udstede eksportlicenser; regelmæssige sammenfattende rapporter fra licensudstedende myndigheder.
 Kontrol- og klageprocedurer: standard procedurer for behandling af klager til KAN, verifikationsorganer og licensudstedende myndigheder, herunder procedurer for overvågning af udarbejdelsen af klagerapporter og afslutning af klagerapporter.
 Liste over nøgledokumenter, der er relevante for skovkontrol, organer, som er i besiddelse af disse dokumenter, og proceduren for indhentning af sådanne oplysninger findes i tillægget til dette bilag.
 4. KATEGORIER AF OPLYSNINGER, DER STØTTER OVERORDNEDE APV-MÅLSÆTNINGER
 1.
 Protokol over drøftelser i det fælles udvalg
 2.
 Det fælles udvalgs årsrapport, som skitserer:
 a)
 mængden af træprodukter, der er eksporteret fra Indonesien til Unionen i henhold til FLEGT-licensordningen, efter relevant HS-kode og den EU-medlemsstat, hvor importen har fundet sted
 b)
 antallet af FLEGT-licenser, som Indonesien har udstedt
 c)
 status for opfyldelsen af denne aftales formål og anliggender vedrørende dens gennemførelse
 d)
 foranstaltninger, der skal


text:
forhindre, at ulovligt fremstillede træprodukter eksporteres, importeres, bringes i omsætning eller handles på hjemmemarkedet
 e)
 mængden af træ og træprodukter, som er importeret til Indonesien, og tiltag, der er iværksat for at forhindre import af ulovligt fremstillede træprodukter og for at opretholde FLEGT-licensordningens integritet
 f)
 tilfælde af manglende overholdelse af FLEGT-licensordningen og indsatsen for at afhjælpe dem
 g)
 mængden af træprodukter, der er importeret til EU i henhold til FLEGT-licensordningen, efter relevant HS-kode og den EU-medlemsstat, hvor importen har fundet sted
 h)
 antallet af FLEGT-licenser fra Indonesien, som Unionen har modtaget
 i)
 antallet af tilfælde og mængder af træprodukter, for hvilke der er gennemført høringer mellem de kompetente myndigheder og det indonesiske licensoplysningskontor.
 3.
 Fyldestgørende og sammenfattende rapport fra periodisk evaluering
 4.
 Fyldestgørende og sammenfattende rapport fra uafhængig markedsovervågning
 5.
 Klager over periodisk evaluering og uafhængig markedsovervågning og den måde, de er blevet behandlet på
 6.
 Tidsplan for gennemførelse af denne aftale og oversigt over iværksatte foranstaltninger
 7.
 Andre data og oplysninger, der er relevante for denne aftales gennemførelse og funktion, herunder: Der er bl.a. tale om:
 Oplysninger af lovgivningsmæssig karakter
 —
 Aftalens tekst, bilag og evt. ændringer
 —
 Teksten i alle love og forskrifter, der er nævnt i bilag II
 —
 Gennemførelsesbestemmelser og -procedurer
 Oplysninger om produktion:
 —
 Samlet årlig træproduktion i Indonesien
 —
 Årlig eksport af træprodukter (i alt og til Unionen)
 Oplysninger om tildeling af koncessioner:
 —
 Samlet areal af tildelte skovbrugskoncessioner
 —
 Liste over koncessioner, navnene på de virksomheder, de er blevet tildelt, og navnene på de virksomheder, der forvalter dem
 —
 Kort over alle skovhugstkoncessioner
 —
 Liste over registrerede skovbrugsvirksomheder (produktion, forarbejdning, handel og eksport)
 —
 Liste over SVLK-certificerede skovbrugsvirksomheder (produktion, forarbejdning, handel og eksport)
 Oplysninger om forvaltning
 —
 Liste over forvaltede koncessioner efter type
 —
 Liste over certificerede skovbrugskoncessioner og den certifikattype, de forvaltes under
 Oplysninger om myndigheder:
 —
 Liste over licensudstedende myndigheder i Indonesien, herunder adresse og kontaktoplysninger
 —
 Adresse og kontaktoplysninger for licensoplysningskontoret
 —
 Liste over kompetente myndigheder i Unionen, herunder adresse og kontaktoplysninger
 Disse oplysninger stilles til rådighed via parternes websteder.
 5. GENNEMFØRELSE AF BESTEMMELSER OM OFFENTLIGGØRELSE
 Som en del af gennemførelsen af dette bilag vurderer parterne:
 —
 behovet for kapacitetsopbygning med hensyn til anvendelsen af offentlige oplysninger til uafhængig kontrol
 —
 behovet for at øge den offentlige sektors og interessenters kendskab til aftalens bestemmelser om offentliggørelse.
 Tillæg
 OPLYSNINGER, DER BRUGES TIL AT STØTTE VERIFIKATION, KONTROL OG VURDERING AF VERIFIKATIONSSYSTEMETS FUNKTION
 Nr.
 Dokument, der skal offentliggøres
 Organ, som er i besiddelse af dokument
 Oplysningskategori
 TRÆ FRA SKOVE PÅ STATSEJET JORD (IUPHHK-HA/HPH, IUPHHK-HTI/HPHTI,IUPHHK RE) og TRÆ FRA SKOVE PÅ STATSEJET JORD FORVALTET AF LOKALSAMFUND (IUPHHK-HTR, IUPHHK-HKM)
 1
 Skovbrugskoncessioner
 (SK IUPHHK-HA/HPH, IUPHHK- HTI/HPHTI, IUPHHK RE)
 Skovbrugsministeriet (BUK); kopier på distrikts- og provinskontorer
 3
 2
 Koncessionskort
 Skovbrugsministeriet (BAPLAN); kopier på distrikts- og provinskontorer
 3
 3
 Tilladelser til udnyttelse af træ:
 SK IUPHHK-HTR, IUPHHK- HKm
 Skovbrugsministeriet (BUK); kopier på distrikts- og provinskontorer
 3
 4
 Kort over udnyttelse af træ
 Skovbrugsministeriet (BAPLAN); kopier på distrikts- og provinskontorer
 3
 5
 Plan for skovanvendelse (TGHK)
 Skovbrugsministeriet (BAPLAN); kopier