text:
1.
 For Amerikas Forenede Stater:
 Federal Aviation Administration
 Office of International Affairs
 Africa, Europe & Middle East Office, AEU
 Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East
 600 Independence Avenue, S.W.
 Washington, D.C. 20591 — USA
 Tlf. + 1 2022671000
 Fax +1 2022677198
 2.
 For Den Europæiske Union:
 Kontoret for det fælles europæiske luftrum
 Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport
 Direktoratet for Lufttransport
 Europa-Kommissionen
 Rue de Mot 24
 1040 Bruxelles — Belgien
 Tlf. +32 22991915
 Artikel IX
 Opsigelse
 Opsigelse af dette bilag gælder også som opsigelse af alle tillæg og undertillæg, der er vedtaget i medfør af dette bilag.
 Tillæg 1 til bilag 1
 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union
 Samarbejde mellem SESAR og NextGen om forskning, udvikling, validering og global interoperabilitet
 Artikel I
 Formål
 Formålet med dette tillæg er at gennemføre bilag 1 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union (»memorandummet«) ved at fastsætte vilkårene og betingelserne for parternes etablering af samarbejde inden for forskning, udvikling og validering med det formål at sikre global interoperabilitet mellem deres respektive moderniseringsprogrammer for lufttrafikstyringen (ATM), NextGen og SESAR, under hensyntagen til civile og militære luftrumsbrugeres interesser.
 Artikel II
 Definitioner
 I dette tillæg forstås ved »validering«: bekræftelse gennem hele udviklingscyklussen af, at den foreslåede løsning, herunder konceptet, systemet og procedurerne, opfylder interessenternes behov.
 Artikel III
 Principper
 Samarbejdsaktiviteter i medfør af dette tillæg gennemføres på grundlag af gensidighed efter principperne i memorandummets artikel I, litra C.
 A. Samordningsudvalget (CCOM), som er nedsat i medfør af artikel V i dette tillæg, fører tilsyn med dette tillægs gennemførelse og udpeger de områder, hvor der er specifikke muligheder for deltagelse i hver parts rådgivende organer, initiativer og forsknings-, udviklings- og valideringsaktiviteter, herunder især områder, hvor der kan ydes bidrag til systemdefinition på højt niveau som f.eks. interoperabilitet, fastlæggelse af arkitektur og teknisk basisniveau. CCOM kan i medfør af artikel V i dette tillæg foreslå undertillæg, som omhandler de udpegede områder.
 Artikel IV
 Arbejdsområde
 A.
 Arbejdet omfatter bidrag til forskning, udvikling og validering inden for ATM med henblik på global interoperabilitet. Det kan bl.a. omfatte de aktiviteter, der er anført i nr. 1 til 5 i denne artikel.
 1. Tværgående aktiviteter
 Tværgående aktiviteter omfatter de opgaver, der ikke er specifikke for nogen enkelt operationel eller teknisk udvikling, men omfatter afhængighedsforhold på tværs af SESAR- og NextGen-programmerne. Disse aktiviteter har særlig stor betydning for samarbejdet, da enhver afvigende fremgangsmåde har potentielt vidtrækkende og væsentlige implikationer for harmonisering og interoperabilitet. På dette område er det parternes hensigt at tage følgende forhold op:
 a)
 driftskoncept og planlægning af arbejdet
 b)
 sikring af separation
 c)
 arbejdsplanlægning, herunder planer for standardisering og regulering med det formål at lette synkronisering af gennemførelsen
 d)
 forretningsgrundlag og investeringsplanlægning
 e)
 miljø
 f)
 samordning af den tekniske indsats til støtte for standardiseringsarbejde inden for modernisering af ATM på globalt plan og i ICAO
 g)
 synkronisering og sammenhængende udformning af arbejdsplaner på området luftfartselektronik for at sikre luftrumsbrugerne den bedst mulige økonomiske effektivitet, og
 h)
 samordnet tilvejebringelse af tekniske og operationelle ændringer, der


text:
medfører eller opretholder driftskontinuitet ud fra luftrumsbrugernes synsvinkel.
 2. Informationshåndtering
 Informationshåndteringen sigter primært mod at sikre tidsmæssigt relevant distribution af korrekte og relevante ATM-relaterede oplysninger til alle interessenter på en sømløs (interoperabel) og sikker måde, der fremmer samarbejdet i beslutningsprocessen. På dette område er det parternes hensigt at tage følgende forhold op:
 a)
 interoperabilitet i informationshåndteringen gennem hele systemet (System Wide Information Management, SWIM)
 b)
 interoperabilitet i håndteringen af luftfartsinformation (Aeronautical Information Management, AIM), og
 c)
 udveksling af meteorologisk information.
 3. Flyvevejsstyring
 Flyvevejsstyring omfatter udveksling af firedimensionale flyveveje mellem fly indbyrdes og mellem fly og jordstationer, hvad der kræver ensartethed inden for terminologi, definition og udveksling af informationer om flyvninger på ethvert tidspunkt og i alle faser af en flyvning. På dette område er det parternes hensigt at tage følgende forhold op:
 a)
 fælles fastlæggelse og udveksling af flyveveje
 b)
 flyveplanlægning og dynamisk ajourføring af flyveplaner
 c)
 trafikstyring (herunder integration af flyveveje og flyvevejsprognoser)
 d)
 integration af systemer for ubemandede fly (Unmanned Aircraft Systems, UAS) i ATM, og
 e)
 konvergens mellem driftskoncepterne i SESAR og NextGen, definitioner af ydelserne og deres anvendelser, herunder firedimensional fastlæggelse af flyvevej og udvekslingsformater.
 4. Interoperabilitet mellem kommunikations-, navigations- og overvågningssystemer og mellem luftbårne systemer
 Interoperabilitet mellem kommunikations-, navigations- og overvågningssystemer og mellem luftbårne systemer indebærer planlægning af flyudrustning og udvikling af indbyrdes interoperable luft/luft- og luft/jord-applikationer og -systemer. På dette område er det parternes hensigt at tage følgende forhold op:
 a)
 Interoperabilitet mellem luftbåren udrustning, herunder:
 i)
 luftbåret kollisionsforebyggende system (Airborne Collision Avoidance System, ACAS)
 ii)
 arbejdsplan for luftfartselektronik, og
 iii)
 luftbårne separationsstøttesystemer (Airborne Separation Assistance Systems, ASAS) til brug for luft/luft- og luft/jord-støtte til separation fra omgivende trafik.
 b)
 Kommunikation, herunder:
 i)
 datalinktjenester og -teknologi, og
 ii)
 fleksibel kommunikationsarkitektur.
 c)
 Navigation, herunder:
 i)
 performancebaseret navigation, og
 ii)
 anvendelser af globale satellitnavigationssystemer (GNSS) til en route-flyvning og indflyvning, herunder indflyvning med information om vertikale afvigelser.
 d)
 Overvågning, herunder:
 i)
 ADS-tjenester og -teknologi (ADS: Automatic Dependent Surveillance, afhængig, automatisk overvågning), og
 ii)
 jordbaseret overvågning.
 5. Samarbejdsprojekter
 Samarbejdsprojekter omfatter ad hoc-projekter, for hvilke parterne er enige om, at der er behov for fokuseret samordning og samarbejde.
 B.
 Efter behov skal parterne på gensidigt grundlag enten hver for sig eller i fællesskab med henblik på indbyrdes udveksling udarbejde rapporter, der beskriver koncepter for anvendelse, modeller, prototyper, evalueringer, valideringer og sammenlignende undersøgelser af de tekniske og driftsmæssige aspekter af ATM. Evalueringer og valideringer kan udføres med forskellige midler som f.eks. simuleringer og praktiske forsøg.
 Artikel V
 Forvaltning
 I det omfang der er finansieringsmidler til rådighed, iværksætter og forvalter parterne projekter og aktiviteter og sørger for, at det igangværende arbejde forbliver resultatorienteret, pragmatisk og tidsmæssigt relevant, og skaber synergier samtidigt med at overlapninger undgås. Til dette formål nedsættes der et samordningsudvalg (CCOM), som:
 A.
 Har et formandskab, der udgøres af en repræsentant for Federal Aviation Administration (FAA) og en repræsentant for Europa-Kommissionen eller deres respektive stedfortrædere
 B.
 Består af et lige antal deltagere udpeget af FAA og Europa-Kommissionen
 C.
 Mødes mindst to gange om året for at:
 1.
 føre

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
tilsyn med og gennemgå, hvordan igangværende fælles projekter og aktiviteter, som er defineret i undertillæggene, og som gennemføres af arbejdsgrupper nedsat i henhold til denne artikels litra F, skrider frem
 2.
 vurdere de opnåede resultater
 3.
 foreslå iværksættelsen af nye projekter og aktiviteter, hvis relevant
 4.
 udarbejde forslag til undertillæg eller ændringer af undertillæg til dette tillæg, som CCOM forelægger forvaltningsudvalget til vedtagelse, og
 5.
 overvåge og sikre en effektiv gennemførelse af dette tillæg og efter behov drøfte mekanismer for industriens deltagelse eller henvise spørgsmål til drøftelse i forvaltningsudvalget
 D.
 Fastsætter sin egen forretningsorden. Alle beslutninger træffes ved konsensus i formandskabet. Beslutningerne nedfældes skriftligt og underskrives af formandskabet eller dets respektive stedfortrædere
 E.
 Rapporterer til det forvaltningsudvalg, som er nedsat i medfør af artikel IV i bilag 1 til dette memorandum
 F.
 Nedsætter arbejdsgrupper for enkeltprojekter eller -aktiviteter i medfør af tillægget, hvis relevant. Hver arbejdsgruppe består af et passende og begrænset antal deltagere fra parterne. Arbejdsgrupperne mødes efter behov, udfører de instrukser, CCOM giver dem, og aflægger med jævne mellemrum rapport til udvalget.
 Artikel VI
 Immunitet og ansvar
 Parterne kan behandle spørgsmål om immunitet og ansvar i forbindelse med aktiviteter i medfør af dette undertillæg i det relevante tillæg efter omstændighederne.
 Artikel VII
 Gennemførelse
 A.
 Alt arbejde, der udføres i medfør af dette tillæg, skal beskrives i undertillæg, som bliver en del af dette tillæg i det øjeblik, de træder i kraft.
 B.
 Hvert undertillæg beskriver det arbejde, der skal udføres af parterne eller de arbejdsgrupper, de udpeger til at udføre arbejdet, herunder hvor det skal udføres, og hvor længe det er planlagt til at vare, hvilket personale og andre ressourcer der er nødvendige til gennemførelsen af arbejdet, de anslåede omkostninger og alle andre relevante oplysninger om arbejdet.
 Artikel VIII
 Finansielle bestemmelser
 Medmindre andet er fastsat i et undertillæg til dette tillæg, bærer hver part omkostningerne ved sine aktiviteter.
 Artikel IX
 Kontaktorganer
 A.
 Følgende kontorer udpeges til samordning og forvaltning af dette tillæg:
 1.
 For Amerikas Forenede Stater:
 Federal Aviation Administration
 Office of International Affairs
 Africa, Europe & Middle East Office, AEU
 Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East
 600 Independence Avenue, S.W.
 Washington, D.C. 20591 — USA
 Tlf. +1 2022671000
 Fax +1 2022677198
 2.
 For Den Europæiske Union:
 Kontoret for det fælles europæiske luftrum
 Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport
 Direktoratet for Lufttransport
 Europa-Kommissionen
 Rue de Mot 24
 1040 Bruxelles — Belgien
 Tlf. +32 22968430
 B.
 Tekniske kontakter mellem programmerne for specifikke aktiviteter etableres som anført i undertillæggene til dette tillæg.
 Artikel X
 Opsigelse
 Opsigelse af dette tillæg gælder også som opsigelse af alle undertillæg, som parterne har vedtaget i medfør af dette tillæg.
 Undertillæg 1 til tillæg 1 til bilag 1
 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union
 Samarbejde mellem SESAR og NextGen om tværgående aktiviteter for global interoperabilitet
 Artikel I
 Formål
 A.
 Dette undertillæg 1 til tillæg 1 til bilag 1 (»bilag 1«) til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A (»memorandummet«) mellem Amerikas Forenede Stater (»USA«) og Den Europæiske Union (»EU«) fastsætter vilkårene og betingelserne for samarbejdet om


text:
aktiviteter af tværgående karakter (»tværgående aktiviteter«) for global interoperabilitet i NextGen- og SESAR-programmerne.
 B.
 Dette undertillæg:
 1.
 beskriver det arbejde, der skal udføres, og
 2.
 fastlægger eventuelle undtagelser til bestemmelserne om immaterielle ejendomsrettigheder i memorandummets artikel VIII.
 Artikel II
 Arbejdsområde
 A.
 USA og EU (»parterne«) er nået til enighed om efter behov at samordne en række tværgående aktiviteter, navnlig med hensyn til de nedenfor beskrevne aktiviteter. Federal Aviation Administration (»FAA«) gennemfører dette undertillæg på vegne af USA. Europa-Kommissionen gennemfører dette tillæg på vegne af EU og kan til dette formål udpege fællesforetagendet SESAR til at udføre samarbejdsaktiviteter i medfør af dette undertillæg.
 B.
 Parterne arbejder hen imod fastlæggelsen af en fælles definition af operationskonceptet på de områder, hvor dette er påkrævet for at sikre optimal performance og interoperabilitet for luftrumsbrugere, og bestræber sig på at blive enige om en fælles tidsplan for gennemførelse. Dette arbejde inkluderer specifikke samordningsaktiviteter, som omfatter separationsmetoder, og fastlæggelsen af relaterede lufttrafikstyringstjenester (ATM). Når parterne udfører disse samordningsaktiviteter, tager de følgende i betragtning:
 1.
 den vigtige rolle, som aktiviteterne vil spille, når det gælder støtte til andre samordningsaktiviteter omhandlet i dette tillæg og i andre undertillæg til tillæg 1, og
 2.
 behovet for at: i) fastlægge en samordnet holdning og nå frem til en fælles forståelse af de grundlæggende elementer i SESAR og NextGen, navnlig med hensyn til at opnå passende operationelle, miljømæssige og sikkerhedsmæssige målsætninger, ii) udarbejde supplerende forskrifter og iii) fastsætte metoderne til opnåelse og bevarelse af interoperabilitet under planlagte implementeringer.
 C.
 Parterne samordner deres respektive planer for standardisering og regulering i forbindelse med de tværgående aktiviteter, der er beskrevet i tillæg 1, for at undgå større interoperabilitetsproblemer som følge af manglende synkronisering af vedtagelsen af nye standarder og forskrifter på globalt plan. Af samme grund bestræber parterne sig på at fastlægge og fremme en harmoniseret tilgang til internationale forskrifter og standarder om fremtidige operationelle og tekniske kapaciteter i Organisationen for International Civil Luftfart.
 D.
 Parterne samordner deres tilgang til implementeringsforanstaltninger, -metoder og -planlægning for at fremme en sømløs overgang for tekniske og operationelle ændringer til USA's og EU's ATM-systemer og for at opnå en ensretning af tidsfrister og datoer for den operationelle implementering, hvor interoperabilitetsbehovene er af afgørende vigtighed.
 E.
 Parterne samordner deres tilgang til operationelle ændringer for at opnå den bedste performance inden for sikkerhed, miljø, menneskelige faktorer og forretningsgrundlag. På dette område skal bedste modelpraksis og forbedringsmetoder tilstræbes og samordnes, navnlig når det gælder om at opnå supplerende mål og forståelse af de underliggende begrundelser for at kunne foretage korrekte sammenligninger af SESAR's og NextGens performanceelementer og indvirkninger.
 Artikel III
 Forvaltning og gennemførelse
 A.
 Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, forvaltes på vilkårene og betingelserne i artikel V i tillæg 1. Parterne fastlægger den nærmere forvaltning af de tværgående aktiviteter i et fælles forvaltningsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i henhold til tillæg 1. Dette dokument beskriver metoderne, rollerne, ansvarsområderne og deltagerne for hvert enkelt foretagende samt arbejdsprocesserne for de tværgående aktiviteter.
 B.
 Arbejde, der udføres


text:
i medfør af dette undertillæg, opdeles yderligere i enkelte tværgående aktiviteter eller grupper af relaterede tværgående aktiviteter. I et arbejdsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i medfør af tillæg 1, defineres arbejdsområdet for hver enkelt tværgående aktivitet eller hver gruppe af tværgående aktiviteter, udpeges de tekniske kontakter mellem programmerne for begge parter, og beskrives den enkelte aktivitets sammenhæng med de andre aktiviteter.
 Artikel IV
 Finansiering
 Hver part påtager sig omkostningerne ved det arbejde, som den udfører i medfør af dette undertillæg.
 Artikel V
 Immaterielle rettigheder
 De vilkårog betingelser, der er fastlagt i artikel VIII (immaterielle rettigheder), i dette memorandum er gældende. Hvis en part har brug for adgang til immateriel ejendom, som ejes af den anden part, for at kunne bruge immateriel ejendom, som parterne har udviklet i fællesskab i henhold til dette undertillæg, skal en sådan adgang dog gives af indehaveren på de betingelser, som er anført i memorandummets artikel VIII, litra B, medmindre strengere betingelser for sådanne adgangsrettigheder undtagelsesvis er aftalt mellem parterne.
 Artikel VI
 Kontaktorganer
 Parterne informerer hinanden om deres respektive kontaktorganer for teknisk samordning og forvaltning af de tværgående aktiviteter, der skal udføres i medfør af dette undertillæg.
 Undertillæg 2 til tillæg 1 til bilag 1
 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union
 Samarbejde mellem SESAR og NextGen om informationshåndtering for global interoperabilitet
 Artikel I
 Formål
 A.
 Dette undertillæg 2 til tillæg 1 til bilag 1 (»tillæg 1«) til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A (»memorandummet«) mellem Amerikas Forenede Stater (»USA«) og Den Europæiske Union (»EU«) fastsætter vilkårene og betingelserne og betingelserne for samarbejdet om informationshåndtering for global interoperabilitet i NextGen- og SESAR-programmerne.
 B.
 Dette undertillæg:
 1.
 beskriver det arbejde, der skal udføres, og
 2.
 fastlægger eventuelle undtagelser til bestemmelserne om immaterielle ejendomsrettigheder i memorandummets artikel VIII.
 Artikel II
 Arbejdsområde
 A.
 USA og EU (»parterne«) er nået til enighed om efter behov at samordne en række aktiviteter inden for informationshåndtering, navnlig med hensyn til udveksling af oplysninger, der støtter en netcentrisk interoperabel lufttrafikstyringskapacitet (»ATM«), som er baseret på SWIM-konceptet (System-Wide Information Management), tilsammen kaldet »informationshåndteringsaktiviteterne«, som er beskrevet nærmere i afsnittene nedenfor. Federal Aviation Administration (»FAA«) gennemfører dette undertillæg på vegne af USA. Europa-Kommissionen gennemfører dette tillæg på vegne af EU og kan til dette formål udpege fællesforetagendet SESAR til at udføre samarbejdsaktiviteter i medfør af dette undertillæg.
 B.
 Parterne samarbejder om at fastlægge og gennemføre en interoperabel teknisk SWIM-infrastruktur. Dette arbejde omfatter fastlæggelsen af kernekapaciteter for en interoperabel teknisk SWIM-infrastruktur. De inkluderer, men er ikke begrænset til: mønstre for udveksling af fælles meddelelser, registreringstjenester (herunder kartotek og sagsoplysninger), sikkerhedstjenester, ensartet udformning af de vigtige oplysninger, der udveksles, herunder deres attributter, og muliggørelse af optimal ATM-driftsperformance i alle SESAR- og NextGen-regioner. Der fastlægges fælles informationshåndteringsfunktioner efter behov. Parterne overvejer integrationen af fly og lufthavne som en del af den tekniske SWIM-infrastruktur.
 C.
 Parterne udvikler en ensartet terminologi for rettidig, præcis og sikker formidling af oplysninger til støtte for ATM-samarbejdsbaseret beslutningstagning for både jord- og flyveoperationer, hvis en sådan terminologi vil forbedre og/eller opretholde


text:
interoperabiliteten til støtte for operationer med høj performance. I forbindelse med udarbejdelsen af en ensartet terminologi overvejer parterne, hvordan denne terminologi kan støtte de andre samordningsaktiviteter, der er omfattet af dette undertillæg og andre undertillæg. Parterne fremmer også en fælles forståelse af de grundlæggende elementer i en af de centrale kapaciteter i både SESAR's og NextGens operationelle koncept, nemlig at bidrage til leveringen af de rette oplysninger til de rette mennesker på det rette tidspunkt for at gøre det lettere at træffe de rette operationelle beslutninger.
 D.
 Parterne samordner deres respektive informationshåndteringsaktiviteter for at opnå en ensartet håndtering af information inden for og på tværs af Aeronautical Information Management (»AIM«), udveksling af meteorologisk information og flyveplanlægning, som fastsat i undertillæg 3 til tillæg 1, idet der tages hensyn til fælles operationelle scenarier, som kræver information: i) at yde støtte ved strategisk planlægning og gennemførelse og i faserne efter flyvningen, og ii) at opnå interoperable og fælles krav til informationsperformance.
 E.
 Parterne udvider efter behov informationshåndteringens omfang til andre informationsudvekslingsområder for at forbedre SESAR's og NextGens performanceelementer og indvirkninger.
 Artikel III
 Forvaltning og gennemførelse
 A.
 Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, forvaltes på vilkårene i artikel V i tillæg 1. Parterne fastlægger den nærmere forvaltning af informationshåndteringsaktiviteterne i et fælles forvaltningsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i medfør af tillæg 1. Dette dokument beskriver metoderne, rollerne, ansvarsområderne og deltagerne for hvert enkelt foretagende samt arbejdsprocesserne for informationshåndteringsaktiviteterne.
 B.
 Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, opdeles yderligere i enkelte informationshåndteringsaktiviteter eller grupper af relaterede informationshåndteringsaktiviteter. I et arbejdsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i medfør af tillæg 1, defineres arbejdsområdet for hver enkelt informationshåndteringsaktivitet eller hver gruppe af informationshåndteringsaktiviteter, udpeges de tekniske kontakter mellem programmerne for begge parter, og beskrives den enkelte aktivitets sammenhæng med de andre aktiviteter.
 Artikel IV
 Finansiering
 Hver part påtager sig omkostningerne ved det arbejde, som den udfører i medfør af dette undertillæg.
 Artikel V
 Immaterielle rettigheder
 De vilkår og betingelser, der er fastlagt i artikel VIII (immaterielle rettigheder), i dette memorandum er gældende. Hvis en part har brug for adgang til immateriel ejendom, som ejes af den anden part, for at kunne bruge immateriel ejendom, som parterne har udviklet i fællesskab i henhold til dette undertillæg, skal en sådan adgang dog gives af indehaveren på de betingelser, som er anført i memorandummets artikel VIII, litra B, medmindre strengere betingelser for sådanne adgangsrettigheder undtagelsesvis er aftalt mellem parterne.
 Artikel VI
 Kontaktorganer
 Parterne informerer hinanden om deres respektive kontaktorganer for teknisk samordning og forvaltning af de informationshåndteringsaktiviteter, der skal udføres i medfør af dette undertillæg.
 Undertillæg 3 til tillæg 1 til bilag 1
 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union
 Samarbejde mellem SESAR og NextGen om flyvevejsstyring for global interoperabilitet
 Artikel I
 Formål
 A.
 Dette undertillæg 3 til tillæg 1 til bilag 1 (»bilag 1«) til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A (»memorandummet«) mellem Amerikas Forenede Stater (»USA«) og Den Europæiske Union (»EU«) fastsætter vilkårene og betingelserne for samarbejdet


text:
om aktiviteter indenfor flyvevejsstyring(»flyvevejsstyringsaktiviteter«) for global interoperabilitet i NextGen- og SESAR-programmerne.
 B.
 Dette undertillæg:
 1.
 beskriver det arbejde, der skal udføres, og
 2.
 fastlægger eventuelle undtagelser til bestemmelserne om immaterielle ejendomsrettigheder i memorandummets artikel VIII.
 Artikel II
 Arbejdsområde
 A.
 USA og EU (»parterne«) er nået til enighed om efter behov at samordne en række flyvevejsstyringsaktiviteter. Dette område er en af de centrale kapaciteter i SESAR's og NextGens operationelle koncept, og det er nødvendigt med samordning for at sikre, at der er en fælles forståelse af flyvevejene, forbindelsen til flyveplanlægning, strategisk planlægning, gennemførelse og faserne efter flyvningen samt med hensyn til alle luftrumsbrugere, herunder ubemandede fly (Unmanned Aircraft Systems, »UAS«). Disse aktiviteter er beskrevet nærmere i afsnittene nedenfor. Federal Aviation Administration (»FAA«) gennemfører dette undertillæg på vegne af USA. Europa-Kommissionen gennemfører dette tillæg på vegne af EU og kan til dette formål udpege fællesforetagendet SESAR til at udføre samarbejdsaktiviteter i medfør af dette undertillæg.
 B.
 Parterne samarbejder om udviklingen af en fælles definition af firedimensionale (4-D) flyveveje med henblik på forskellige operationelle scenarier, der beskriver det kommende lufttrafikstyringsmiljø, samt et udvekslingsformat (som støtter luft/jord-, luft/luft- og jord/jord-dataudveksling og overgangen til SWIM-formater (informationshåndtering gennem hele systemet)), der fører til en interoperabel og performanceorienteret løsning, som kan formaliseres gennem relevante standardiseringsaktiviteter i EUROCAE, RTCA og Organisationen for International Civil Luftfart, som omhandlet i undertillæg 1 til tillæg 1.
 C.
 I forbindelse med firedimensionale flyvevejsoperationer samordner parterne udviklingen af koncepter for: flyveplanlægning og operationel strategisk planlægning, planlægning under flyvningens gennemførelse, dynamisk ajourføring af flyveveje under flyvningen samt analyse og arkivering efter flyvningen. Formålet med en sådan samordning er globalt interoperable og fælles performancekrav.
 D.
 Parterne samordner koncepterne for afbalancering af efterspørgsel og kapacitet, trafiksynkronisering og konfliktstyringsapplikationer. Denne samordning omfatter udveksling af oplysninger om underliggende luft- og jordbaserede flyvevejsprognoser og deres integration i systemer og operationelle procedurer, som fører til globalt interoperable og fælles performanceløsninger.
 E.
 Parterne samordner udviklingen af operationelle metoder, procedurer og teknologiske krav for at integrere UAS-operationer i det civile luftrums instrumentflyveregler med henblik på globalt interoperable og fælles performanceløsninger. Formålet med en sådan samordning er at sørge for en sikker integration af UAS-operationer i luftrum, hvor der finder bemandede civile operationer sted.
 Artikel III
 Forvaltning og gennemførelse
 A.
 Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, forvaltes på vilkårene og betingelserne i artikel V i tillæg 1. Parterne fastlægger den nærmere forvaltning af flyvevejsstyringsaktiviteterne i et fælles forvaltningsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i medfør af tillæg 1. Dette dokument beskriver metoderne, rollerne, ansvarsområderne og deltagerne for hvert enkelt foretagende samt arbejdsprocesserne for flyvevejsstyringsaktiviteterne.
 B.
 Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, opdeles yderligere i enkelte flyvevejsstyringsaktiviteter eller grupper af relaterede flyvevejsstyringsaktiviteter. I et arbejdsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i medfør af tillæg 1, medtages de nærmere bestemmelser om arbejdsområdet for hver enkelt flyvevejsstyringsaktivitet eller hver gruppe af flyvevejsstyringsaktiviteter, udpeges de tekniske kontakter mellem programmerne for begge parter, og beskrives den enkelte aktivitets sammenhæng med de andre aktiviteter.
 Artikel IV
 Finansiering
 Hver part


text:
påtager sig omkostningerne ved det arbejde, som den udfører i medfør af dette undertillæg.
 Artikel V
 Immaterielle rettigheder
 De vilkårog betingelser, der er fastlagt i artikel VIII (immaterielle rettigheder), i dette memorandum er gældende. Hvis en part har brug for adgang til immateriel ejendom, som ejes af den anden part, for at kunne bruge immateriel ejendom, som parterne har udviklet i fællesskab i henhold til dette undertillæg, skal en sådan adgang dog gives af indehaveren på de betingelser, som er anført i memorandummets artikel VIII, litra B, medmindre strengere betingelser for sådanne adgangsrettigheder undtagelsesvis er aftalt mellem parterne.
 Artikel VI
 Kontaktorganer
 Parterne informerer hinanden om deres respektive kontaktorganer for teknisk samordning og forvaltning af de flyvevejsstyringsaktiviteter, der skal udføres i medfør af dette undertillæg.
 Undertillæg 4 til tillæg 1 til bilag 1
 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union
 Samarbejde mellem SESAR og NextGen om CNS og interoperabilitet mellem luftbårne systemer for global interoperabilitet
 Artikel I
 Formål
 A. Dette undertillæg 4 til tillæg 1 til bilag 1 (»bilag 1«) til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A (»memorandummet«) mellem Amerikas Forenede Stater (»USA«) og Den Europæiske Union (»EU«) fastsætter vilkårene og betingelserne for samarbejdet om kommunikations-, navigations- og overvågningssystemer (»CNS«) og aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer (»CNS & aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer« for global interoperabilitet i NextGen- og SESAR-programmerne.
 B. Dette undertillæg:
 1.
 beskriver det arbejde, der skal udføres, og
 2.
 fastlægger eventuelle undtagelser til bestemmelserne om immaterielle ejendomsrettigheder i memorandummets artikel VIII.
 Artikel II
 Arbejdsområde
 USA og EU (»parterne«) er nået til enighed om efter behov at samordne aktiviteter inden for CNS »CNS & og aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer, navnlig med hensyn til de nedenfor beskrevne aktiviteter. Federal Aviation Administration (»FAA«) gennemfører dette undertillæg på vegne af USA. Europa-Kommissionen gennemfører dette tillæg på vegne af EU og kan til dette formål udpege fællesforetagendet SESAR til at udføre samarbejdsaktiviteter i medfør af dette undertillæg.
 A. Kommunikation
 1.
 Parterne arbejder på at sikre interoperabilitet mellem fremtidige kommunikationsteknologier, herunder:
 a)
 luft/jord- og luft/luft-datalinktjenester
 b)
 delnet, herunder et jordbaseret system (f.eks. det digitale luftfartskommunikationssystem på L-båndet), et lufthavnscentreret system med kort rækkevidde og høj båndbredde (dvs. det mobile lufthavnskommunikationssystem), fremtidige satellitkommunikationsløsninger og forvaltningsfunktioner for kommunikationssystemet (f.eks. multilinkforvaltning, forvaltning af tjenestekvalitet og sikkerhed), og
 c)
 en mulig forbindelse mellem militære luftfartøjer og lufttrafikstyringssystemet via et militært datalink.
 2.
 Parterne sørger for samordning for at sikre en effektiv udnyttelse af radiofrekvenserne, og at de nye teknologier er fri for skadelig interferens.
 3.
 Parterne samordner ligeledes deres tilgang til udvikling af luftfartselektronik, navnlig udviklingen af en fleksibel kommunikationsarkitektur, hvor der f.eks. bruges softwaredefinerede radioer om bord på fly.
 B. Navigation
 Parterne arbejder på at sikre interoperable navigationsinfrastrukturer til støtte for performancebaserede navigationsprocedurer ved en route-flyvning og på terminalmanøvreringsområdet, idet der tages hensyn til mulighederne for at rationalisere jordbaseret navigationsinfrastruktur (f.eks. VOR). Parternes samordning af interoperabiliteten mellem navigationsinfrastrukturer:
 1.
 baserer løsningerne på det globale satellitnavigationssystems konstellation
 2.
 sørger for fælles løsninger med hensyn til præcisionsindflyvning og ikkepræcisionsindflyvning ved hjælp af jordbaserede eller satellitbaserede


text:
forstærkningssystemer, og
 3.
 omfatter samordning af tilgangene til udviklingen af flyelektronik med multimodale modtagere.
 C. Overvågning
 1.
 Parterne arbejder på at sikre, at deres respektive automatiske positionsovervågningsplaner (Automatic Dependent Surveillance-Broadcast, »ADS-B«) er konsekvente, og de støtter samtidig behovet for både applikationer til jordbaseret overvågning og luftbårne separationsstøttesystemer (Airborne Separation Assistance Systems, »ASAS«) gennem udviklingen af »ADS-B Out/In«-kapacitet.
 2.
 Parterne kan overveje mulighederne for i) at udvide brugstiden for 1090 ADS-B-støttesystemet og ii) at indføre et nyt system for ADS-B.
 D. Interoperabilitet mellem luftbårne systemer
 1.
 Parterne arbejder på at sikre harmonisering af planlægningsaktiviteter for flyelektronik i SESAR og NextGen med det formål at fastsætte ensartede flyelektronikstandarder, der opfylder behovene både i SESAR og NextGen.
 2.
 Parterne samordner oprettelsen af en funktionel arkitektur, der støtter både SESAR's og NextGens konceptelementer (f.eks. firedimensionale operationer, et luftbåret kollisionsforebyggende system (»ACAS«) og ASAS-funktioner) samt deres støttesystemer (f.eks. CNS), og som kan instantieres på flere fysiske flyplatforme (f.eks. fjerntrafik, regionalflyvning, almenflyvning og militærflyvning) under hensyntagen til både fremtidige aspekter og retrofitaspekter.
 E. Frekvenser
 Parterne:
 1.
 samordner udviklingen af frekvenseffektive CNS-systemer, og
 2.
 samarbejder om at holde radiofrekvenserne for luftfart fri for skadelig interferens og sikrer tilgængeligheden af de nødvendige frekvenser til driften af nuværende og kommende CNS-systemer.
 Artikel III
 Forvaltning og gennemførelse
 A. Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, forvaltes på vilkårene og betingelserne i artikel V i tillæg 1. Parterne fastlægger den nærmere forvaltning af CNS-aktiviteter og aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer i et fælles forvaltningsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i medfør af tillæg 1. Dette dokument beskriver metoderne, rollerne, ansvarsområderne og deltagerne for hvert enkelt foretagende samt arbejdsprocesserne for CNS-aktiviteter og aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer.
 B. Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, opdeles yderligere i enkelte CNS-aktiviteter og aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer eller grupper af relaterede CNS-aktiviteter og aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer. I et arbejdsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i medfør af tillæg 1, medtages de nærmere bestemmelser om arbejdsområdet for hver enkelt CNS-aktivitet og aktivitet vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer eller hver gruppe af CNS-aktiviteter og aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer, udpeges de tekniske kontakter mellem programmerne for begge parter, og beskrives den enkelte aktivitets sammenhæng med de andre aktiviteter.
 Artikel IV
 Finansiering
 Hver part påtager sig omkostningerne ved det arbejde, som den udfører i medfør af dette undertillæg.
 Artikel V
 Immaterielle rettigheder
 De vilkårog betingleser, der er fastlagt i artikel VIII (immaterielle rettigheder) i dette memorandum er gældende. Hvis en part har brug for adgang til immateriel ejendom, som ejes af den anden part, for at kunne bruge immateriel ejendom, som parterne har udviklet i fællesskab i henhold til dette undertillæg, skal en sådan adgang dog gives af indehaveren på de betingelser, som er anført i memorandummets artikel VIII, litra B, medmindre strengere betingelser for sådanne adgangsrettigheder undtagelsesvis er aftalt mellem parterne.
 Artikel VI
 Kontaktorganer
 Parterne informerer hinanden om deres respektive kontaktorganer for teknisk samordning og forvaltning af de CNS-aktiviteter og


text:
aktiviteter vedrørende interoperabilitet mellem luftbårne systemer, der skal udføres i medfør af dette undertillæg.
 Undertillæg 5 til tillæg 1 til bilag 1
 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union
 Samarbejde mellem SESAR og NextGen om samarbejdsprojekter for global interoperabilitet
 Artikel I
 Formål
 A. Dette undertillæg 5 til tillæg 1 til bilag 1 (»bilag 1«) til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A (»memorandummet«) mellem Amerikas Forenede Stater (»USA«) og Den Europæiske Union (»EU«) fastsætter vilkårene og betingelserne for samarbejdsprojekter for global interoperabilitet i NextGen- og SESAR-programmerne.
 B. Dette undertillæg:
 1.
 beskriver det arbejde, der skal udføres, og
 2.
 fastlægger eventuelle undtagelser til bestemmelserne om immaterielle ejendomsrettigheder i memorandummets artikel VIII.
 Artikel II
 Arbejdsområde
 USA og EU (»parterne«) er nået til enighed om efter behov at samordne en række samarbejdsprojekter, navnlig, men ikke begrænset til, de nedenfor beskrevne aktiviteter. Federal Aviation Administration (»FAA«) gennemfører dette undertillæg på vegne af USA. Europa-Kommissionen gennemfører dette tillæg på vegne af EU og kan til dette formål udpege fællesforetagendet SESAR til at udføre samarbejdsaktiviteter i medfør af dette undertillæg.
 A. Parterne er enige om, at formålet med samarbejdsprojekter i medfør af dette undertillæg er at forbedre de transatlantiske flyvningers performance, med fokus på implementeringen af teknologier og procedurer for luftfartsbrugere. Dette samarbejde vil også give mulighed for dataindsamling, som muliggør en standardisering af analyser og målemetoder.
 B. Parterne samarbejder om initiativet vedrørende atlantisk interoperabilitet med henblik på reducerede emissioner (AIRE-aftalen) for at fremskynde implementeringen af miljøvenlige lufttrafikstyringsløsninger. Samarbejdet kan omfatte, men er ikke begrænset til, udveksling af oplysninger om bedste praksis, fælles programplanlægning og, hvor det er muligt, gennemførelse af fælles eller samordnede præoperationelle valideringsprojekter.
 Artikel III
 Forvaltning og gennemførelse
 A. Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, forvaltes på vilkårene og betingelserne i artikel V i tillæg 1. Parterne fastlægger den nærmere forvaltning af samarbejdsprojekterne i et fælles forvaltningsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i henhold til tillæg 1. Dette dokument beskriver metoderne, rollerne, ansvarsområderne og deltagerne for hvert enkelt foretagende samt arbejdsprocesserne for samarbejdsprojekterne.
 B. Arbejde, der udføres i medfør af dette undertillæg, opdeles yderligere i enkelte samarbejdsprojekter eller grupper af relaterede samarbejdsprojekter. I et arbejdsdokument, som vedtages af det samordningsudvalg, der er nedsat i medfør af tillæg 1, medtages de nærmere bestemmelser om arbejdsområdet for hvert enkelt samarbejdsprojekt eller hver gruppe af samarbejdsprojekter, udpeges de tekniske kontakter mellem programmerne for begge parter, og beskrives den enkelte aktivitets sammenhæng med de andre aktiviteter.
 Artikel IV
 Finansiering
 Hver part påtager sig omkostningerne ved det arbejde, som den udfører i medfør af dette undertillæg.
 Artikel V
 Immaterielle rettigheder
 De vilkårog betingelser, der er fastsat i artikel VIII (immaterielle rettigheder) i dette memorandum er gældende. Hvis en part har brug for adgang til immateriel ejendom, som ejes af den anden part, for at kunne bruge immateriel ejendom, som parterne har udviklet i fællesskab i henhold til dette undertillæg, skal en sådan adgang dog gives af indehaveren på de betingelser, som er anført i memorandummets artikel VIII, litra B, medmindre strengere betingelser for sådanne


text:
adgangsrettigheder undtagelsesvis er aftalt mellem parterne.
 Artikel VI
 Kontaktorganer
 Parterne informerer hinanden om deres respektive kontaktorganer for teknisk samordning og forvaltning af de samarbejdsprojekter, der skal udføres i medfør af dette undertillæg.
 Tillæg 2 til bilag 1
 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union
 Samarbejde om måling af lufttrafikstyringsperformance
 Artikel I
 Formål
 Formålet med dette tillæg er at gennemføre bilag 1 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union (»memorandummet«) ved at fastsætte vilkårene og betingelserne for samarbejdet om at udvikle sammenlignelige måleenheder for driftsperformance, herunder måleenheder, som vedrører gate-to-gate-driftsperformance og omkostningseffektivitet, samt lufttrafikstyringssystemets (ATM's) indflydelse på brændstofeffektiviteten. Sammenlignelige måleenheder og metoder er en central del af industriens konsensus og samarbejde. Dette arbejde er en fortsættelse af USA's og Europas sammenligning af ATM-relaterede driftsperformancerapporter udarbejdet af Federal Aviation Administration (FAA) og Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), offentliggjort første gang i 2009.
 Artikel II
 Principper
 Samarbejdsaktiviteter i medfør af dette tillæg gennemføres på grundlag af gensidighed efter principperne i memorandummets artikel I, litra C.
 Et udvalg for gennemgang af performanceanalyser (PARC), som er nedsat i medfør af artikel IV i dette tillæg, fører tilsyn med gennemførelsen af dette tillæg. PARC kan i medfør af artikel IV i dette tillæg foreslå undertillæg, som omhandler de udpegede områder.
 Artikel III
 Arbejdsområde
 A.
 Arbejdet omfatter bidrag til en fælles ramme for performancemåling for ATM. Det kan bl.a. omfatte, men er ikke begrænset til, de aktiviteter, der er anført i litra A, nr. 1, og litra A, nr. 2, i denne artikel:
 1.
 Udarbejdelse af fælles definitioner og data for at fremme en uddannelsesmæssig udveksling af oplysninger om udfordringer og resultater af hver parts ATM-performancemålinger
 2.
 Indførelse af en standardmetode til vurdering af driftsperformance, som støtter fælles fokusområder. De nuværende performancerammer, der anvendes i Den Europæiske Union og USA, skal være et input til denne udvikling.
 B.
 Efter behov skal parterne på gensidigt grundlag, enten hver for sig eller i fællesskab med henblik på indbyrdes udveksling, udarbejde analyser og rapporter, hvor der er fokus på fælles metoder, for at frembringe sammenlignelige resultater i henhold til nedenstående retningslinjer:
 1.
 resultaterne skal bygge på den fælles rapport fra FAA og Eurocontrol fra 2009, hvor man sammenligner driftsperformance
 2.
 analyserne skal omfatte detaljerede oversigter over forsinkelser og brændstofeffektivitet opdelt efter flyvningsfase (gate-to-gate, taxi, afgang, flyvning ved marchhøjde og nedstigning)
 3.
 resultaterne skal, i den udstrækning begge parter finder det hensigtsmæssigt, omfatte performance på facilitetsniveau i overensstemmelse med nuværende FAA- og Eurocontrol-rapporter
 4.
 under analysens gennemførelsesproces skal data og detaljerede metoder deles mellem parterne for at sikre, at metoderne er ensartede, og
 5.
 analyserne skal identificere de faktorer, der alt efter omstændighederne er årsag til performanceforskelle, herunder vejrforhold, planlægningspraksis og ATM-teknologier og -procedurer.
 C.
 Parterne er enige om, at kommende samarbejdsområder kan omfatte en opdeling af omkostningerne ved flynavigationstjenester og relaterede omkostningseffektivitetsmål.
 D.
 Parterne forventer, at gennemførelsen af fælles analyser eller udarbejdelsen af periodiske rapporter om den opnåede performance bliver en løbende proces. Parterne er enige om at gøre resultaterne


text:
af dette arbejde offentligt tilgængelige, medmindre andet besluttes af parterne i fællesskab, i det omfang det er foreneligt med gældende ret.
 Artikel IV
 Forvaltning
 I det omfang der er finansieringsmidler til rådighed, iværksætter og forvalter parterne projekter og aktiviteter og sørger for, at det igangværende arbejde forbliver resultatorienteret, pragmatisk og tidsmæssigt relevant, og skaber synergier samtidigt med at overlapninger undgås. Til dette formål nedsættes der et udvalg for gennemgang af performanceanalyser (PARC), som:
 A.
 har et formandskab, der udgøres af en repræsentant for FAA og en repræsentant for Europa-Kommissionen eller deres respektive stedfortrædere
 B.
 består af et lige antal deltagere udpeget af FAA og Europa-Kommissionen
 C.
 mødes mindst én gang om året for at:
 1.
 føre tilsyn med aktiviteterne i artikel III i dette tillæg
 2.
 vurdere de opnåede resultater
 3.
 udarbejde forslag til nye projekter eller fælles aktiviteter, der vedtages som undertillæg til dette tillæg eller som ændringer til undertillæggene, og som PARC forelægger det forvaltningsudvalg, der er nedsat i medfør af artikel IV i bilag 1 til memorandummet, til vedtagelse
 4.
 efter behov drøfte mekanismer for industriens deltagelse eller henvise spørgsmål vedrørende aktiviteter i medfør af dette tillæg til det forvaltningsudvalg, der er nedsat i medfør af artikel IV i bilag 1 til memorandummet, og
 5.
 vedtage periodiske analyser og rapporter, som omhandlet i artikel III i dette tillæg, inden offentliggørelse eller distribution.
 D.
 fastsætter sin egen forretningsorden. Alle beslutninger træffes ved konsensus i formandskabet. Beslutningerne nedfældes skriftligt og underskrives af formandskabet eller dets respektive stedfortrædere
 E.
 rapporterer til forvaltningsudvalget
 F.
 nedsætter arbejdsgrupper for enkeltprojekter eller -aktiviteter i medfør af tillægget, hvis relevant. Hver arbejdsgruppe består af et passende og begrænset antal deltagere fra parterne. Arbejdsgrupperne mødes efter behov, udfører de instrukser, PARC giver dem, og aflægger med jævne mellemrum rapport til udvalget.
 Artikel V
 Immunitet og ansvar
 Parterne kan behandle spørgsmål om immunitet og ansvar i forbindelse med aktiviteter i medfør af dette tillæg i det relevante undertillæg efter omstændighederne.
 Artikel VI
 Gennemførelse
 A.
 Alt arbejde, der udføres i medfør af dette tillæg, skal efter behov beskrives i undertillæg, som bliver en del af dette tillæg i det øjeblik, de træder i kraft.
 B.
 Hvert undertillæg beskriver det arbejde, der skal udføres, herunder hvor det skal udføres, og hvor længe det er planlagt til at vare, hvilket personale og andre ressourcer der er nødvendige til gennemførelsen af arbejdet, de anslåede omkostninger og alle andre relevante oplysninger om arbejdet.
 Artikel VII
 Finansielle bestemmelser
 Medmindre andet er fastsat i et undertillæg til dette tillæg, bærer hver part omkostningerne ved sine aktiviteter.
 Artikel VIII
 Kontaktorganer
 Følgende kontorer udpeges til samordning og forvaltning af dette tillæg:
 A.
 For Amerikas Forenede Stater:
 Federal Aviation Administration
 Office of International Affairs
 Africa, Europe & Middle East Office, AEU-10
 Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East
 600 Independence Avenue, S.W.
 Washington, D.C. 20591 — USA
 Tlf. +1 2022671000
 Fax +1 2022677198
 B.
 For Den Europæiske Union:
 Direktoratet for Luftfart og Internationale Transportanliggender
 Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport
 Europa-Kommissionen
 Rue de Mot 24
 1040 Bruxelles — Belgien


text:
Tlf. +32 22968430
 Artikel IX
 Opsigelse
 Opsigelse af dette tillæg gælder også som opsigelse af alle undertillæg, som parterne har vedtaget i medfør af dette tillæg.
 Tillæg 3 til bilag 1
 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union
 Samarbejde mellem SESAR og NextGen om implementeringsaktiviteter og global interoperabilitet
 Artikel I
 Formål
 Formålet med dette tillæg er at gennemføre bilag 1 til samarbejdsmemorandum NAT-I-9406A mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union (»memorandummet«) ved at fastsætte vilkårene og betingelserne for parternes etablering af samarbejde med det formål at sikre global interoperabilitet i implementeringsprogrammer og -projekter mellem deres respektive moderniseringsprogrammer for lufttrafikstyringen (ATM), NextGen og SESAR, under hensyntagen til civile og militære luftrumsbrugeres interesser.
 Artikel II
 Principper
 Samarbejdsaktiviteter i medfør af dette tillæg gennemføres på grundlag af gensidighed efter principperne i memorandummets artikel I, litra C. Et samordningsudvalg for implementering (DCOM) nedsat i medfør af artikel IV i dette tillæg fører tilsyn med gennemførelsen af dette tillæg og udpeger de områder, hvor der er specifikke muligheder for deltagelse i hver parts rådgivende organer, initiativer og implementeringsprogrammer og -projekter. DCOM kan i medfør af artikel IV i dette tillæg foreslå undertillæg, som omhandler de udpegede områder.
 Artikel III
 Arbejdsområde
 A.
 Arbejdet omfatter bidrag til at fremme global interoperabilitet med hensyn til parternes ATM-implementeringsaktiviteter. Det kan bl.a. omfatte, men er ikke begrænset til, de aktiviteter, der er anført i litra A, nr.1, til litra A, nr. 3, i denne artikel.
 1. Brede samarbejdsområder:
 a)
 udveksling af oplysninger og synspunkter med hensyn til den globale harmonisering af de standarder og procedurer, der er nødvendige for ATM-implementering
 b)
 udveksling af oplysninger om NextGens og SESAR's gennemførelsesplaner med sigte på at identificere gennemførelsesprioriteringer og -synergier
 c)
 harmonisering af operationelle procedurer, operationel uddannelse og tekniske krav
 d)
 harmonisering af standardernes gennemførelse
 e)
 synkronisering af de gennemførelsesaktiviteter, der er relevante for interoperabiliteten, når dette kan lade sig gøre
 f)
 identifikation af potentielle mangler og behov i forhold til industriens standarder
 g)
 identifikation af potentielle mangler, risici, problemer og muligheder med hensyn til interoperabilitet og global harmonisering samt udveksling af oplysninger om potentielle anbefalede afhjælpende foranstaltninger
 h)
 identifikation af risici, problemer, prioriteringer og muligheder med henblik på en rettidig programgennemførelse og udveksling af potentielle afhjælpende strategier
 i)
 overvågning af risici, problemer og muligheder samt en efterfølgende udveksling af resultaterne fra de respektive foranstaltninger mellem parterne
 j)
 fastlæggelse af, hvad der udgør en succes inden for ATM-modernisering og -harmonisering, og overvågning af aktiviteternes status for at sikre denne succes
 k)
 udveksling af bedste praksis og erfaringer, både med hensyn til drift og projektstyring, når gennemførelsesaktiviteterne finder sted
 l)
 forretningsgrundlag og investeringsbeslutninger
 m)
 udveksling af oplysninger om tværgående spørgsmål, som vedrører relevante implementeringsforhold, herunder, men ikke begrænset til, implementeringsspørgsmål i forbindelse med Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO), samordning af den tekniske indsats til støtte for forsynings- og gennemførelsesaktiviteter inden for ATM på globalt plan og i ICAO, og
 n)
 vurdering af hele livscyklussen og udvikling af strategier for hele livscyklussen set ud fra et implementeringsperspektiv.
 2. programfokusområder


text:
for samarbejdet:
 a)
 kommunikation, navigation og overvågning (CNS), herunder datakommunikations- (USA) og datalinktjenester (EU)
 b)
 informationshåndtering, herunder informationshåndtering gennem hele systemet (System Wide Information Management, SWIM) (USA)/(EU), som omfatter:
 —
 SWIM-styring
 —
 brug af SWIM-standarder
 —
 brug af SWIM-tjenester
 c)
 styring af indkommende trafik, herunder tidsbaseret lufttrafikregulering (TBFM — USA)/styring af indkommende trafik (AMAN — EU)
 d)
 vurdering af programperformance, og tilskyndelsesmekanismer til støtte for gennemførelsen.
 For hvert af programfokusområderne skal harmoniseringsrisici, problemer og muligheder identificeres og rapporteres, og hvor det er muligt, skal der udarbejdes forslag til, hvordan disse områder tackles. DCOM kan identificere nye områder for fremtidigt samarbejde i medfør af artikel IV i dette tillæg.
 3. Samarbejdsprojekter
 Samarbejdsprojekter omfatter de områder, der anses for nødvendige for at afhjælpe interoperabilitets- og harmoniseringsrisici ved gennemførelsen. Samarbejdsprojekter kan omfatte ad hoc-projekter, for hvilke parterne beslutter, at der er behov for fokuseret samordning eller synkronisering.
 B.
 Efter behov skal parterne på gensidigt grundlag, enten hver for sig eller i fællesskab med henblik på indbyrdes udveksling, dele eller udarbejde analyser og rapporter, der beskriver deres implementeringsprogrammer, -projekter og -aktiviteter i forbindelse med de tekniske og driftsmæssige aspekter af ATM.
 Artikel IV
 Forvaltning
 I det omfang der er finansieringsmidler til rådighed, iværksætter og forvalter parterne projekter og aktiviteter og sørger for, at det igangværende arbejde forbliver resultatorienteret, pragmatisk og tidsmæssigt relevant, og skaber synergier samtidigt med at overlapninger undgås. Til dette formål nedsættes der et samordningsudvalg for implementering (DCOM), som:
 A.
 har et formandskab, der udgøres af en repræsentant for Federal Aviation Administration (FAA) og en repræsentant for Europa-Kommissionen eller deres respektive stedfortrædere
 B.
 består af et passende antal deltagere udpeget af FAA og Europa-Kommissionen
 C.
 mødes mindst to gange om året for at:
 1.
 føre tilsyn med aktiviteterne i artikel III i dette tillæg
 2.
 vurdere de opnåede resultater
 3.
 foreslå iværksættelsen af nye projekter og aktiviteter, hvis relevant
 4.
 udarbejde forslag til undertillæg eller ændringer af undertillæg til dette tillæg, som DCOM forelægger det forvaltningsudvalg, der er nedsat i medfør af artikel IV i bilag 1 til dette memorandum, til vedtagelse, og
 5.
 overvåge og sikre en effektiv gennemførelse af dette tillæg og efter behov drøfte mekanismer for industriens deltagelse eller henvise spørgsmål til drøftelse i forvaltningsudvalget.
 D.
 fastsætter sin egen forretningsorden. Alle beslutninger træffes ved konsensus i formandskabet. Beslutningerne nedfældes skriftligt og underskrives af formandskabet eller dets respektive stedfortrædere
 E.
 rapporterer til forvaltningsudvalget
 F.
 nedsætter arbejdsgrupper for enkeltprojekter eller -aktiviteter i medfør af tillægget, hvis relevant. Hver arbejdsgruppe består af et passende og begrænset antal deltagere fra parterne. Arbejdsgrupperne mødes efter behov, udfører de instrukser, DCOM giver dem, og aflægger med jævne mellemrum rapport til udvalget.
 Artikel V
 Immunitet og ansvar
 Parterne kan behandle spørgsmål om immunitet og ansvar i forbindelse med aktiviteter i medfør af dette undertillæg i det relevante tillæg efter omstændighederne.
 Artikel VI
 Gennemførelse
 A.
 Alt arbejde, der udføres i medfør af dette tillæg, skal beskrives i undertillæg, som bliver en del af dette tillæg i det øjeblik, de træder i kraft.
 B.
 Hvert undertillæg beskriver det


text:
arbejde, der skal udføres af parterne eller de arbejdsgrupper, de udpeger til at udføre arbejdet, herunder hvor arbejdet skal udføres, og hvor længe det er planlagt til at vare, hvilket personale og andre ressourcer der er nødvendige til gennemførelsen af arbejdet, de anslåede omkostninger og alle andre relevante oplysninger om arbejdet.
 Artikel VII
 Finansielle bestemmelser
 Medmindre andet er fastsat i et undertillæg til dette tillæg, bærer hver part omkostningerne ved sine aktiviteter.
 Artikel VIII
 Kontaktorganer
 A.
 Følgende kontorer udpeges til samordning og forvaltning af dette tillæg:
 1.
 For Amerikas Forenede Stater:
 Federal Aviation Administration
 Office of International Affairs
 Africa, Europe & Middle East Office, AEU
 Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East
 600 Independence Avenue, S.W.
 Washington, D.C. 20591 — USA
 Tlf. +1 2022671000
 Fax +1 2022677198
 2.
 For Den Europæiske Union:
 Europa-Kommissionen
 Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport
 Direktoratet for Lufttransport
 Kontoret for det fælles europæiske luftrum
 Rue de Mot 24
 1040 Bruxelles — Belgien
 Tlf. +32 22968430
 B.
 Tekniske kontakter mellem programmerne for specifikke aktiviteter etableres som anført i undertillæggene til dette tillæg.
 Artikel IX
 Opsigelse
 Opsigelse af dette tillæg gælder også som opsigelse af alle undertillæg, som parterne har vedtaget i medfør af dette tillæg.


text:
Nr. L 370 / 76 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 80
 AFTALE
 I form af brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den Tunesiske
 Republik vedrørende fastsættelse for perioden fra den 1 . november 1980 til den
 31 . oktober 1981 af det tillægsbeløb, som skal fratrækkes den afgift, der anvendes ved
 indførsel til Fællesskabet af ikke behandlet olivenolie med oprindelse i Tunesien
 Brev nr. 1
 Hr
 I bilag B til samarbejdsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den
 tunesiske Republik bestemmes det med hensyn til ikke behandlet olivenolie henhørende
 under pos. 15.07 AI i den fælles toldtarif, af det beløb, der skal fratrækkes afgiften i
 henhold til artikel 16, stk. 1 , litra b), i samarbejdsaftalen, forhøjes med et tillægsbeløb
 for at tage hensyn til visse faktorer og afhængigt af betingelserne på olivenoliemarkedet;
 forhøjelsen sker på samme vilkår og efter samme retningslinjer som dem, der er fastsat
 for anvendelsen af ovennævnte bestemmelser.
 For så vidt angår perioden fra den 1 . november 1980 til den 31 . oktober 1981 , kan jeg
 meddele Dem, at Fællesskabet på baggrund af kriterierne i ovennævnte bilag, vil træffe
 de nødvendige foranstaltninger for, at tillægsbeløbet udgør 12,09 ECU pr. 100 kg.
 Jeg beder Dem venligst anerkende modtagelsen af dette brev og over for mig bekræfte
 Deres regerings tiltrædelse af dets indhold.
 Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 På Rådet for
 De europæiske Fællesskabers vegne
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 80 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 370 / 77
 Brev nr. 2
 Hr
 Jeg anerkender herved modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd :
 »I bilag B til samarbejdsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
 Den tunesiske Republik bestemmes det med hensyn til ikke behandlet olivenolie
 henhørende under pos. 15.07 AI i den fælles toldtarif, at det beløb, der skal
 fratrækkes afgiften i henhold til artikel 16, stk. 1 , litra b), i samarbejdsaftalen,
 forhøjes med et tillægsbeløb for at tage hensyn til visse faktorer og afhængigt af
 betingelserne på olivenoliemarkedet ; forhøjelsen sker på samme vilkår og efter
 samme retningslinjer som dem, der er fastsat for anvendelsen af ovennævnte bestem
 melser.
 For så vidt angår perioden fra den 1 . november 1980 til den 31 . oktober 1981 , kan
 jeg meddele Dem, at Fællesskabet på baggrund af kriterierne i ovennævnte bilag, vil
 træffe de nødvendige foranstaltninger for, at tillægsbeløbet udgår 12,09 ECU pr.
 100 kg .
 Jeg beder Dem venligst anerkende modtagelsen af dette brev og over for mig
 bekræfte Deres regerings tiltrædelse af dets indhold.«.
 Jeg bekræfter, at min regering kan tiltræde det foregående.
 Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 For regeringen for
 Den tunesiske Republik


text:
 6.12.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 323/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 3 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil
 omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 12 til ændringsserie 02 — ikrafttrædelsesdato: 23. juni 2011
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Almindelige forskrifter
 7.
 Særlige forskrifter (prøvninger)
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenerester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder
 12.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 Bilag 1 —
 Refleksanordninger, symboler, enheder
 Bilag 2 —
 Meddelelse vedrørende godkendelse (eller nægtelse af godkendelse, inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen) af en type refleksanordning i henhold til regulativ nr. 3
 Bilag 3 —
 Eksempler på godkendelsesmærker
 Bilag 4 —
 Prøvningsmetode — klasse IA og klasse IIIA
 Bilag 5 —
 Forskrifter med hensyn til form og dimensioner
 Tillæg
 Refleksanordninger for påhængskøretøjer — klasse IIIA og IIIB
 Bilag 6 —
 Kolorimetriske forskrifter
 Bilag 7 —
 Fotometriske forskrifter
 Bilag 8 —
 Modstandsdygtighed over for ydre påvirkninger
 Bilag 9 —
 Tidsmæssig stabilitet af refleksanordningernes optiske egenskaber
 Bilag 10 —
 Varmebestandighed
 Bilag 11 —
 Farvebestandighed
 Bilag 12 —
 Kronologisk rækkefølge af prøvningerne
 Bilag 13 —
 Stødmodstandsdygtighed — klasse IVA
 Bilag 14 —
 Prøvningsmetode — klasse
 Bilag 15 —
 Kronologisk rækkefølge af prøvninger for klasse IVA
 Bilag 16 —
 Prøvningsmetode for anordninger i klasse IB og IIIB
 Bilag 17 —
 Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse
 Bilag 18 —
 Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på refleksanordninger (1) til køretøjer i klasse L, M, N, O, and T (2).
 2. DEFINITIONER (3)
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ.
 2.2.
 »Retrorefleksion«: en refleksion, som kendetegnes ved tilbagekastning af lyset i retninger nær den, det kommer fra. Denne egenskab bevares ved betydelige ændringer af indfaldsvinklen.
 2.3.
 »Refleksoptik«: en kombination af optiske komponenter, som gør det muligt at opnå retrorefleksion.
 2.4.
 »Refleksanordning«: (1) en brugsklar kombination med en eller flere refleksoptikker.
 2.5.
 »Observationsvinkel«: vinklen imellem de rette linjer fra referencecentret til henholdsvis modtagerens centrum og lyskildens centrum.
 2.6.
 »Indfaldsvinkel«: vinklen imellem referenceaksen og en ret linje fra referencecentret til lyskildens centrum.
 2.7.
 »Drejningsvinkel«: den vinkel refleksanordningen er drejet omkring referenceaksen ud fra en bestemt stilling.
 2.8.
 »Refleksanordningens åbningsvinkel«: den vinkel, hvorunder den største dimension af den synlige overflade af den reflekterende flade ses, hvad enten det er ud fra lyskilden eller modtagerens centrum.
 2.9.
 »Belysning af refleksanordningen«: sædvanligt udtryk for den lysstyrke, der måles i et plan, som er vinkelret på de indfaldende stråler og


text:
går gennem referencecentret.
 2.10.
 »Reflekskoefficient (CIL)«: forholdet mellem styrken af det tilbagekastede lys i den betragtede retning og belysningen af refleksanordningen ved givne indfalds-, observations- og drejningsvinkler.
 2.11.
 De symboler og enheder, der anvendes i dette regulativ, er anført i bilag 1.
 2.12.
 En type »refleksanordning« er bestemt ved de skemaer og beskrivende dokumenter, som forelægges ved ansøgningen om godkendelse. Refleksanordninger kan anses som værende af samme type, hvis de har en eller flere »refleksoptikker«, der er identiske med standardtypens, eller, hvis de ikke er identiske, er symmetriske og beregnet til montering på henholdsvis venstre og højre side af køretøjet, og hvis de øvrige dele, der indgår i dem, kun udviser sådanne afvigelser fra standardtypen, at de ikke har nogen indflydelse på de egenskaber, der omhandles i dette regulativ.
 2.13.
 Refleksanordninger opdeles efter deres fotometriske kendetegn i tre klasser: Klasse IA eller IB, klasse IIIA eller IIIB og klasse IVA.
 2.14.
 Refleksanordninger i klasse IB og IIIB er anordninger, der er kombineret med andre signallamper, som ikke er vandtætte i henhold til bilag 8, punkt 1.1, og som er integreret i køretøjets karrosseri.
 2.15.
 »Farven på anordningens reflekterede lys«: definitionerne på farven af det reflekterede lys findes i punkt 2.30 i regulativ nr. 48.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller firmamærket eller om nødvendigt af dennes bemyndigede repræsentant.
 Efter ansøgerens valg specificeres det i ansøgning, at anordningen kan monteres på et køretøj, hvor referenceaksen har forskellige hældninger med hensyn til køretøjets referenceplaner og jorden, eller, hvis der er tale om refleksanordninger i klasse IA, IB og IVA, roterer om dens egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen. Ansøgningen ledsages af:
 3.1.1.
 tegninger i tre eksemplarer, der skal være tilstrækkelig detaljerede til, at typen kan identificeres, og indeholde angivelse af de(n) geometriske placering(er) på køretøjet, samt, hvis der tale om refleksanordninger i klasse IB eller IIIB, monteringsdetaljer. Tegningerne skal vise den påtænkte placering af godkendelsesnummer og klasseangivelse i forhold til cirklen i godkendelsesmærket
 3.1.2.
 en kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til refleksoptikken
 3.1.3.
 prøveeksemplarer af refleksanordningen med den af fabrikantens påtænkte farve og, om nødvendigt af fastgørelsesmidlerne; antallet af prøveeksemplarer, der skal indleveres, er nærmere angivet i bilag 4 til dette regulativ
 3.1.4.
 om nødvendigt prøveeksemplarer af anden (andre) farve(r), hvis godkendelsen samtidig eller efterfølgende ønskes udvidet til at omfatte refleksanordninger af anden (andre) farve(r)
 3.1.5.
 hvis der er tale om anordninger i klasse IVA: prøveeksemplarer af refleksanordningen og, om nødvendigt, af fastgørelsesmidlerne; antallet af prøveeksemplarer, der skal indleveres, er nærmere angivet i bilag 14 til dette regulativ.
 4. MÆRKNING
 4.1.
 Enhver refleksanordning, der indleveres til godkendelse, skal være mærket med:
 4.1.1.
 ansøgerens handels- eller varemærke
 4.1.2.
 ordet »TOP« horisontalt på den højeste del af den reflekterende flade, hvis en sådan angivelse er nødvendig for utvetydigt at bestemme den eller de af fabrikanten foreskrevne drejningsvinkel/-vinkler.
 4.2.
 På hver anordning skal der være afsat et areal, der er stort nok til anbringelse af godkendelsesmærket. Dette


text:
areal skal være vist på de i punkt 3.1.1 ovenfor omhandlede tegninger.
 4.3.
 Mærkningerne skal være påført refleksanordningens reflekterende flade, eller en af dens reflekterende flader, og skal være synlig udefra, når refleksanordningen er monteret på køretøjet.
 4.4.
 Mærkningen skal være tydelig og må ikke kunne fjernes.
 5. GODKENDELSE
 5.1.
 Hvis alle de indleverede prøveeksemplarer opfylder forskrifterne i dette regulativ, meddeles godkendelse.
 5.2.
 Hvis en godkendelse meddelt for en refleksanordning udvides til andre anordninger, der kun adskiller sig med hensyn til farve, skal to prøveeksemplarer af enhver anden farve indleveret i henhold til punkt 3.1.4 i dette regulativ blot opfylde de kolorimetriske forskrifter, idet de andre prøvninger ikke længere er påkrævet. Punkt 5.2 finder ikke anvendelse på anordninger i klasse IVA.
 5.3.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre i godkendelsesnummeret (i øjeblikket 02 svarende til ændringsserien 02, der trådte i kraft den 1. juli 1985) angiver den ændringsserie, der omfatter de seneste tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for meddelelsen af godkendelsen. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type af refleksanordning, som er omfattet af dette regulativ, med mindre der er tale om udvidelse af godkendelsen til en anordning, som afviger alene hvad angår farven.
 5.4.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type refleksanordning i henhold til dette regulativ sendes til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 5.5.
 Alle refleksanordninger, der svarer til en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal i det areal, der er omhandlet i punkt 4.2 ovenfor, og udover de mærkninger, der er beskrevet i punkt 4.1, være påført:
 5.5.1.
 et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 5.5.1.1.
 en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen (4)
 5.5.1.2.
 et godkendelsesnummer
 5.5.1.3.
 en gruppe symboler IA, IB, IIIA, IIIB eller IVA, der viser, hvilken klasse den godkendte refleksanordning tilhører.
 5.6.
 Hvis to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (herunder en refleksanordning) indgår i samme enhed, meddeles der kun godkendelse, hvis hver af disse lygter opfylder forskrifterne i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder forskrifterne i et af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan enhed af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter.
 5.6.1.
 Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer og om nødvendigt den foreskrevne pil. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:
 5.6.1.1.
 det er synligt, efter at lygterne er monteret
 5.6.1.2.
 ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.
 5.6.2.
 Identifikationssymbolet skal for hver lygte svarende til hvert regulativ,


text:
i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, være anbragt:
 5.6.2.1.
 enten på den pågældende lysende overflade
 5.6.2.2.
 eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver lygte i de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (de mulige eksempler herpå er givet i bilag 3).
 5.6.3.
 Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.
 5.6.4.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som er omfattet af dette regulativ.
 5.7.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 5.8.
 I bilag 3 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for en enkeltlygte (fig. 1) og for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (fig. 2) med alle ovennævnte tillægssymboler.
 6. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 6.1.
 Refleksanordninger skal være udført således, at de ved normal brug forbliver funktionssikre. Desuden må de ikke udvise nogen fejl i konstruktion eller udførelse, som kan skade deres funktion eller holdbarhed.
 6.2.
 De forskellige dele, af hvilke de består, må ikke kunne demonteres med simple hjælpemidler.
 6.3.
 Refleksoptikker må ikke være udskiftelige.
 6.4.
 Refleksanordningens udvendige overflade skal være let at rengøre. Den må følgelig ikke være ru; eventuelle fremspringende dele må ikke hindre en nem rengøring.
 6.5.
 Fastgøring af refleksanordninger af klasse IVA skal sikre en stabil og varig forbindelse mellem anordningen og køretøjet.
 6.6.
 Der må ikke være adgang til refleksanordningernes indvendige overflader under normal brug.
 7. SÆRLIGE FORSKRIFTER (PRØVNINGER)
 7.1.
 Refleksanordningerne skal yderlige opfylde kravene til dimensioner og form, samt til kolorimetriske, fotometriske, fysiske og mekaniske egenskaber, således som disse er beskrevet i bilag 5-11 og 13 til dette regulativ. Prøvningsprocedurerne er beskrevet i bilag 4 (klasse IA, IIIA), bilag 14 (klasse IVA) og bilag 16 (klasse IB, IIIB).
 7.2.
 Afhængigt af arten af de materialer, der er anvendt til refleksanordningerne, navnlig refleksoptikken, kan de kompetente myndigheder bemyndige laboratorierne til at undlade at udføre visse unødvendige prøvninger, med det udtrykkelige forbehold, at der gøres bemærkning herom i meddelelsen om godkendelse i rubrikken »Bemærkninger«.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 8.1.
 Refleksanordninger, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 ovenfor.
 8.2.
 De i bilag 17 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.
 8.3.
 De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 18 til dette regulativ, skal være overholdt.
 8.4.
 Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte


text:
produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 En godkendelse for en type refleksanordning kan inddrages, hvis forskrifterne ikke opfyldes, eller hvis en refleksanordning med godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.
 9.2.
 Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type refleksanordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ:
 12.1.
 Skal fortsat anerkende godkendelser udstedt for de tidligere klasser I, II og III med hensyn til montering af refleksanordninger til udskiftning i ibrugtagne køretøjer.
 12.2.
 Kan udstede godkendelser for klasse I og II på grundlag af det oprindelige regulativ (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 af 23. september 1964), forudsat at anordningerne er beregnet til montering på ibrugtagne køretøjer, og det ikke er teknisk muligt for de pågældende anordninger at opfylde de fotometriske forskrifter for klasse IA.
 12.3.
 Kan forbyde montering af refleksanordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ:
 12.3.1.
 på køretøjer for hvilke der blev udstedt typegodkendelse eller individuel godkendelse den 20. marts 1984 eller senere
 12.3.2.
 På køretøjer, der første gang blev ibrugtaget den 20. marts 1985 eller senere.
 (1) Berører ikke den danske tekst.
 (2) S om fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (3) Definitionerne af de tekniske udtryk (undtagen definitionerne i regulativ nr. 48) svarer til dem, Den Internationale Belysningskommission har vedtaget.
 (4) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for


text:
Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 BILAG 1
 REFLEKSANORDNINGER
 Symboler og enheder
 A
 =
 Overflade af den reflekterende flade på refleksanordningen (i cm2)
 C
 =
 Referencecentrum
 NC
 =
 Referenceakse
 Rr
 =
 Modtager, observatør eller måleinstrument
 Cr
 =
 Modtagerens centrum
 Ør
 =
 Diameter af modtageren Rr, hvis denne er cirkulær (i cm)
 Se
 =
 Lyskilde
 Cs
 =
 Lyskildens centrum
 Øs
 =
 Lyskildens diameter (i cm)
 De
 =
 Afstand fra centrum Cs til centrum C (i m)
 D'e
 =
 Afstand fra centrum Cr til centrum C (i m)
 Anmærkning:
 I almindelighed afviger De meget lidt fra D'e, og under normale observationsforhold kan De sættes lig D'e.
 D
 =
 Den observationsafstand til den reflekterende flade, i og fra hvilken denne ser kontinuerlig ud.
 α
 =
 Observationsvinkel
 β
 =
 Indfaldsvinkel. Denne vinkel angives med et tegn – (venstre), + (højre), + (op) eller - (ned) i forhold til linjen CsC, som altid forudsættes vandret, afhængig af kilden Se's position i forhold til aksen NC, som denne ses, når man kigger mod refleksanordningen. For enhver retning, der defineres af to vinkler, vertikal og horisontal, angives den vertikale vinkel altid først.
 γ
 =
 Måleanordningens vinkeldiameter Rr set fra punkt C
 δ
 =
 Lyskilden Se's vinkeldiameter set fra punkt C
 ε
 =
 Drejningsvinkel. Denne vinkel er positiv, når drejningen er med uret, når man kigger mod den reflekterende flade. Hvis refleksanordningen er mærket »TOP«, tages den således angivne position som udgangspunkt.
 E
 =
 Belysning af refleksanordningen (lux)
 CIL
 =
 Reflekskoefficient (i millicandela/lux.)
 Vinkler udtrykkes i grader og minutter.
 REFLEKSANORDNINGER
 Symboler
 BILAG 2
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 3
 EKSEMPLER PÅ GODKENDELSESMÆRKER
 Figur 1
 (Mærkning af enkeltlamper)
 MODEL A
 MODEL B
 MODEL C
 Anmærkning:
 Ovennævnte godkendelsesnummer skal placeres i nærheden af den cirkel, som omslutter bogstavet »E«, men i en hvilken som helst position i forhold til dette. De tal, der udgør godkendelsesnummeret, skal vende samme vej som bogstavet »E«. Den gruppe af symboler, der angiver klassen, skal placeres diametralt modsat godkendelsesnummeret. De kompetente myndigheder skal undgå at bruge godkendelsesnumrene IA, IB, IIIA, IIIB og IVA, som kan forveksles med klasseangivelserne IA, IB, IIIA, IIIB and IVA.
 Tegningerne viser forskellige mulige placeringer,


text:
men er kun givet som eksempler.
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påført en refleksanordning, angiver, at den pågældende anordning er godkendt i Nederlandene (E4) med godkendelsesnummer 02216. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativet som ændret ved ændringsserie 02.
 Figur 2
 (Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter)
 MODEL D
 MODEL E
 MODEL F
 Anmærkning:
 De tre eksempler på godkendelsesmærker (model D, E og F) viser tre mulige varianter af mærkningen på en lygte, når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme enhed. Det viste godkendelsesmærke angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 3333 og omfatter:
 En refleksanordning af klasse IA, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 3
 En bageste retningsviserblinklygte af kategori 2a, godkendt i henhold til regulativ nr. 6 i dets oprindelige form
 En rød baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7
 En tågebaglygte (F), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dets oprindelige form
 En baklygte (AR) godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dets oprindelige form
 En stoplygte med to lysstyrker (S2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7.
 BILAG 4
 PRØVNINGSMETODE — KLASSE IA OG KLASSE IIIA
 1.
 Ansøgeren skal til godkendelse indgive 10 prøveeksemplarer, som afprøves i den i bilag 12 angivne rækkefølge.
 2.
 Efter kontrol ifølge de almindelige forskrifter (regulativets punkt 6) og forskrifterne med hensyn til form og dimensioner (bilag 5) underkastes de 10 prøveeksemplarer varmebestandighedsprøvningen, der er beskrevet i bilag 10, og mindst en time derefter afprøves de kolorimetriske egenskaber og reflekskoefficient (CIL) (bilag 7) ved en observationsvinkel på 20’ og en indfaldsvinkel V = H = 0° eller, dersom det er nødvendigt, i den stilling, der er foreskrevet i bilag 7, punkt 4 og 4.1. De to refleksanordninger med henholdsvis den mindste og den største værdi afprøves derpå fuldstændigt efter forskrifterne i bilag 7. Disse 2 prøveeksemplarer opbevares af laboratorierne til eventuel senere kontrol, som måtte vise sig nødvendig. De 8 andre prøveeksemplarer fordeles i 4 grupper med hver 2 prøveeksemplarer:
 Gruppe 1
 :
 De 2 prøveeksemplarer underkastes først prøvning for modstandsdygtighed over for vand (bilag 8, punkt 1.1); er resultatet heraf tilfredsstillende, udføres prøvning for modstandsdygtighed over for brændstoffer og smøreolier (bilag 8, punkt 3 og 4).
 Gruppe 2
 :
 De 2 prøveeksemplarer underkastes, dersom det er nødvendigt, prøvning for korrosionsbestandighed (bilag 8, punkt 2), derefter prøves modstandsdygtigheden af refleksanordningens bagside (bilag 8, punkt 5).
 Gruppe 3
 :
 De 2 prøveeksemplarer prøves for den tidsmæssige stabilitet af refleksanordningens optiske egenskaber (bilag 9).
 Gruppe 4
 :
 De 2 prøveeksemplarer underkastes prøvning for farvebestandighed (bilag 11).
 3.
 Efter at være udsat for de i ovenstående punkt anførte prøvninger skal refleksanordningerne i hver gruppe:
 3.1.
 have en farve, som opfylder kravene i bilag 6. Kontrol udføres ved en kvalitativ metode, men i tvivlstilfælde skal resultatet efterprøves med en kvantitativ metode.
 3.2.
 have en reflekskoefficient (CIL), som opfylder kravene i bilag 7. Kontrol sker


text:
alene ved observationsvinkel på 20’ og indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i den i bilag 7, punkt 4 og 4.1 angivne position.
 BILAG 5
 FORSKRIFTER MED HENSYN TIL FORM OG DIMENSIONER
 1. FORM OG DIMENSIONER FOR REFLEKSANORDNINGER I KLASSE 1A ELLER 1B
 1.1.
 Formen af de reflekterende flader skal være enkel og må ikke i normal observationsafstand kunne forveksles med et bogstav, et tal eller en trekant.
 1.2.
 Uanset bestemmelsen i punkt 1.1 er en form, der ligner bogstaver og tal med simple former som O, I, U og 8 tilladt.
 2. FORM OG DIMENSIONER FOR REFLEKSANORDNINGER I KLASSE IIIA OG IIIB (jf. tillægget til dette bilag)
 2.1.
 De reflekterende flader på refleksanordninger i klasse IIIA og IIIB skal have form som en ligesidet trekant. Hvis det ene hjørne har påskriften »TOP«, skal spidsen af dette hjørne vende opefter.
 2.2.
 I midten af den reflekterende flade kan der være et trekantet, ikke reflekterende parti, hvis sider er parallelle med den ydre trekants sider.
 2.3.
 Den reflekterende flade kan enten være kontinuerlig eller ikke kontinuerlig. I alle tilfælde må den korteste afstand imellem to tilstødende refleksoptikker ikke overstige 15 mm.
 2.4.
 Den reflekterende flade på en refleksanordning anses for kontinuerlig, når kanterne af de reflekterende flader på optiske naboelementer er parallelle, og de optiske elementer er fordelt ensartet over hele den ikke udsparede del af trekanten.
 2.5.
 Hvis den reflekterende flade ikke er kontinuerlig, skal der være mindst fire uafhængige refleksoptikker for hver side af trekanten, hjørneelementer medregnet.
 2.5.1.
 De uafhængige refleksoptikker må ikke være udskiftelige, medmindre de består af godkendte refleksanordninger i klasse IA.
 2.6.
 For trekantede refleksanordninger i klasse IIIA og IIIB skal længden af de reflekterende fladers ydersider være mellem 150 og 200 mm. For anordninger af udsparet type skal bredden af kanterne, målt vinkelret på disse, være mindst 20 % af den effektive længde mellem yderpunkterne af de reflekterende flader.
 3. FORM OG DIMENSIONER FOR REFLEKSANORDNINGER I KLASSE IVA
 3.1.
 Formen af de lysemitterende flader skal være enkel og må ikke i normal observationsafstand kunne forveksles med et bogstav, et tal eller en trekant. En form, der ligner bogstaver og tal med simple former som O, I, U og 8, er dog tilladt.
 3.2.
 Refleksanordningens lysemitterende flade skal udgøre mindst 25 cm2.
 4. Kontrol af ovennævnte krav sker ved visuel kontrol.
 BILAG 6
 KOLORIMETRISKE FORSKRIFTER
 1.
 Disse forskrifter gælder kun for klare, røde eller gule refleksanordninger.
 1.1.
 Refleksanordninger kan eventuelt bestå af en kombination af en refleksoptik og et filter og skal være således udført, at de ikke kan adskilles under normale brugsforhold.
 1.2.
 Farvning af refleksoptikker og filtre med maling eller lak er ikke tilladt.
 2.
 Ved belysning af refleksanordninger med en CIE standardlyskilde A ved en observationsvinkel på 1/3 grad og en indfaldsvinkel V = H = 0 grader, eller, ved refleksion fra en ikke farvet indgangsflade, vinkel V = ± 5 grader, H = 0 grader, skal de trikromatiske koordinater af det reflekterede lys ligge inden for grænserne i punkt


text:
2.30 i regulativ nr. 48.
 3.
 Klare refleksanordninger må ikke reflektere selektivt; herved forstås, at refleksionen højst må medføre en forskydning på 0,01 af de trikromatiske koordinater x og y for standardlystypen »A« anvendt til belysning af refleksanordningen.
 BILAG 7
 FOTOMETRISKE FORSKRIFTER
 1. Ved ansøgning om godkendelse skal ansøgeren nærmere angive en eller flere referenceakser eller et område for referenceaksen, som svarer til indfaldsvinklen V = H = 0° i tabellen over reflekskoefficienter (CIL).
 Hvis der af fabrikanten er angivet mere end én referenceakse eller et område med forskellige referenceakser, gentages de fotometriske målinger, hver gang med reference til en anden referenceakse eller til den yderstliggende referenceakse i det område, der er angivet af fabrikanten.
 2. Ved fotometriske målinger betragtes kun den reflekterende flade, der afgrænses af de planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system som angivet af fabrikanten, og som for klasse IA eller IB kan indskrives i en cirkel med diameter 200 mm, og der betragtes et areal på højst 100 cm2, uden at arealet af refleksoptikken nødvendigvis skal have denne størrelse. Fabrikanten angiver omkredsen af den flade, der skal anvendes. For klasse IIIA, klasse IIIB og klasse IVA tages samtlige reflekterende flader i betragtning uden nogen størrelsesbegrænsning.
 3. Reflekskoefficienter (CIL)
 3.1. Klasse IA, klasse IB, klasse IIIA og klasse IIIB
 3.1.1.
 For røde refleksanordninger skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig værdierne i nedenstående tabel, der er angivet i millicandela pr. lux for de angivne observations- og indfaldsvinkler:
 (grader)
 Klasse
 Observationsvinkel
 α
 Indfaldsvinkler
 Vertikal V
 0
 ± 10
 ± 5
 Horisontal H
 0
 0°
 ± 20
 IA, IB
 20′
 300
 200
 100
 1°30′
 5
 2,8
 2,5
 IIIA, IIIB
 20′
 450
 200
 150
 1°30′
 12
 8
 8
 Lavere reflekskoefficienter (CIL) end de i de to sidste kolonner i ovenstående skema anførte kan ikke accepteres inden for en rumvinkel, der har den reflekterende flades referencecentrum som spids og begrænses af de planer, som skærer hinanden i følgende linjer:
 (V = ± 10°, H = 0°)
 (V = ± 5°, H = ± 20°).
 3.1.2.
 For gule refleksanordninger af klasse IA eller IB skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig 2,5 gange værdierne i tabellen i punkt 3.1.1 ovenfor.
 3.1.3.
 For farveløse refleksanordninger i klasse IA eller IB skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig 4 gange værdierne i tabellen i punkt 3.1.1 ovenfor.
 3.2. For refleksanordninger i klasse IVA skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig værdierne i nedenstående tabel, der er angivet i millicandela pr. lux for de angivne observations- og indfaldsvinkler:
 (grader)
 Farve
 Observationsvinkel
 α
 Indfaldsvinkler
 Vertikal V
 0
 ± 10
 0
 0
 0
 0
 Horisontal H
 0
 0
 ± 20
 ± 30
 ± 40
 ± 50
 Hvid
 20′
 1 800
 1 200
 610
 540
 470
 400
 1°30′
 34
 24
 15
 15
 15
 15
 Gul
 20′
 1 125
 750
 380
 335
 290
 250
 1°30′
 21
 15
 10
 10
 10
 10
 Rød
 20′
 450
 300
 150
 135
 115
 100
 1°30′
 9
 6
 4
 4
 4
 4
 4. Når man måler refleksanordningens reflekskoefficient (CIL) ved en vinkel β lig med V


text:
= H = 0°, kontrolleres det, om der fremkommer en spejlingseffekt ved let drejning af anordningen. Gør der det, foretages målingen for β lig med V = ± 5°, H = 0°. Den valgte stilling skal være den, som svarer til den mindste reflekskoefficient (CIL) for en af de førnævnte stillinger.
 4.1. Refleksanordninger, der ikke er mærket »TOP«, skal ved en indfaldsvinkel β lig med V = H = 0° eller ved den vinkel, der er defineret i punkt 4, og ved en observationsvinkel på 20′ drejes om deres referenceakse, indtil laveste reflekskoefficient (CIL) opnås; denne skal mindst opfylde kravet i punkt 3. Ved måling af reflekskoefficienten (CIL) ved andre indfalds- og observationsvinkler skal refleksanordningen anbringes i den således bestemte drejningsvinkel ε. Hvis de krævede værdier ikke opnås i denne stilling, kan refleksanordningen drejes ± 5° omkring referenceaksen fra denne stilling.
 4.2. Refleksanordninger mærket »TOP« drejes ± 5° omkring referenceaksen ved indfaldsvinklen β lig med V = H = 0° eller ved den indfaldsvinkel, som er beskrevet i punkt 4, og ved en observationsvinkel på 20′. Under denne drejning må reflekskoefficienten (CIL) ikke i nogen position være under den foreskrevne værdi.
 4.3. Såfremt reflekskoefficienten (CIL) for retningen V = H = 0° og ved ε = 0° er mindst 50 % større end den specificerede værdi, foretages alle målinger ved alle indfalds- og observationsvinkler for ε = 0°.
 BILAG 8
 MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR YDRE PÅVIRKNINGER
 1. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR VAND OG SNAVS
 1.1. Neddypningsprøvning i vand
 1.1.1. Uanset om der er tale om sammenbyggede eller i en lygte indbyggede refleksanordninger, nedsænkes disse efter afmontering af alle aftagelige dele i 10 minutter i vand med en temperatur på 50 + 5° C, således at det højeste punkt på øverste del af den reflekterende flade befinder sig 20 mm under vandoverfladen. Denne prøvning gentages, efter at refleksanordningen er drejet 180°, således at den reflekterende flade er underst, og således at bagsiden er dækket af ca. 20 mm vand. Disse refeleksoptikker nedsænkes derpå straks i vand ved 25 + 5 °C under samme omstændigheder.
 1.1.2. Efter denne prøvning må intet vand være trængt ind til refleksoptikken. Hvis besigtigelse utvetydigt afslører vand, har anordningen ikke bestået prøven.
 1.1.3. Såfremt besigtigelsen ikke har afsløret vand, eller der er tvivl, måles reflekskoefficienten (CIL) efter den i bilag 4, punkt 3.2, eller bilag 14, punkt 4.2, beskrevne metode efter forudgående let afrystning af overskydende vand fra refleksanordningens overflade.
 1.2. Alternativ prøvningsmetode for anordninger i klasse IB og IIIB
 Som alternativ udføres følgende prøvning (fugt- og støvprøvning) på fabrikantens anmodning i stedet for den neddypningsprøve, der er fastlagt i punkt 1.1 ovenfor.
 1.2.1. Fugtprøvning
 Med denne prøvning vurderes prøveeksemplarets modstandsdygtighed over for fugtindtrængning ved oversprøjtning med vand og dræningsegenskaberne bestemmes for anordninger med drænhuller eller andre eksponerede åbninger i anordningen.
 1.2.1.1. Udstyr til prøvning med vandoversprøjtning
 Der anvendes et vandoversprøjtningsskab med følgende egenskaber:
 1.2.1.1.1. Skab
 Skabet skal være forsynet med en eller flere dyser, der giver en kegleformet massiv vandstråle med en vinkel, der dækker prøveeksemplaret fuldstændigt. Dysen


text:
eller dysernes centerlinje skal være rettet nedad med en vinkel på 45 + 5° i forhold til en roterende prøvningsplatforms vertikale akse.
 1.2.1.1.2. Roterende prøvningsplatform
 Den roterende prøvningsplatform skal have en diameter på mindst 140 mm og dreje om en vertikal akse i skabets midte.
 1.2.1.1.3. Nedfaldshastighed
 Vandoversprøjtningens nedfaldshastighed ved anordningen skal være 2,5 (+ 1,6/– 0) mm/min målt med en vertikal cylindrisk opsamlingsenhed centreret i den roterende prøvningsplatforms vertikale akse. Vandopsamlingsenhedens højde skal være 100 mm, og den indvendige diameter skal mindst være 140 mm.
 1.2.1.2. Metode til prøvning med vandoversprøjtning
 Et prøveeksemplar monteret på en prøveopspænding udsættes efter måling og registrering af reflekskoefficient (CIL) for vandoversprøjtning som følger:
 1.2.1.2.1. Åbninger i anordningen
 Alle drænhuller og andre åbninger skal forblive åbne. Hvis der anvendes drænvæger prøves disse i anordningen.
 1.2.1.2.2. Rotationshastighed
 Anordningen skal dreje om sin vertikale akse med en hastighed på 4,0 + 0,5 min– 1.
 1.2.1.2.3. Hvis refleksanordningen er gensidigt indbygget eller sammenbygget med signalgivnings- eller lysfunktioner, skal disse aktiveres ved konstruktionsspændingen med en cyklus på 5 min ON (evt. i blinkfunktion) og 55 min OFF.
 1.2.1.2.4. Prøvningens varighed
 Vandoversprøjtningsprøvningen skal vare 12 timer (12 cyklusser af 5/55 min).
 1.2.1.2.5. Dræningsperiode
 Rotationen og vandoversprøjtningen slukkes, og anordningen henstår i 1 time med skabets dør lukket, så vandet kan løbe af.
 1.2.1.2.6. Vurdering af prøveeksemplaret
 Efter afslutning af dræningsperioden besigtiges anordningens indre med hensyn til fugtansamlinger. Der må ikke være dannet stillestående vandansamlinger, og sådanne må ikke kunne dannes ved bankning på eller hældning af anordningen. Reflekskoefficienten (CIL) måles efter metoden i bilag 4, punkt 3.2, efter af anordningens yderside er tørret af med en tør bomuldsklud.
 1.2.2. Støvprøvning
 Denne prøvning vurderer prøveeksemplarets modstandsdygtighed over for indtrængen af støv, som vil kunne påvirke refleksanordningens fotometriske egenskaber betydeligt.
 1.2.2.1. Støvprøvningsudstyr
 Følgende udstyr anvendes til støvprøvningen
 1.2.2.1.1. Støvkammer
 Prøvningskammerets indre skal have en kubisk form i størrelsesorden 0,9 til 1,5 m pr. side. Bunden kan være »tragtformet« for at lette opsamlingen af støv. Det indre kammers volumen, uden medregning af den »tragtformede« bund, må højst være 2 m3, og det skal være ladet med 3 til 5 kg prøvningsstøv. Kammeret skal kunne sætte prøvningsstøvet i bevægelse med hjælp af trykluft eller vingeblæsere, således at støvet spredes i hele kammeret.
 1.2.2.1.2. Støv
 Det anvendte støv skal være fint pulvercement i henhold til standarden ASTM C 150-84 (1).
 1.2.2.2. Metode til støvprøvning
 Et prøveeksemplar monteret på en prøveopspænding udsættes efter måling og registrering af reflekskoefficient CIL) for støvpåvirkning som følger:
 1.2.2.2.1. Åbninger i anordningen
 Alle drænhuller og andre åbninger skal forblive åbne. Hvis der anvendes drænvæger prøves disse i anordningen.
 1.2.2.2.2. Støveksponering
 Den opspændte anordning anbringes i støvkammeret mindst 150 mm fra en væg. Anordninger med en længde på over 600 mm centreres horisontalt i prøvningskammeret. Prøvningsstøvet bringes i så fuldstændig bevægelse som muligt ved hjælp af trykluft eller blæser(e) med intervaller på 15 min i en periode på 2 til 15 s over en prøvningsperiode på 5 timer. Støvet skal have lov til at falde til ro mellem perioderne med bevægelse.