text:
i år n+1 for år n, divideres med summen af BNI-tallene for alle de stater, der deltager i agenturets arbejde, som er tilgængelige for år n. Den procentsats, der herved fremkommer, ganges med de samlede betalinger, der skal foretages inden for rammerne af afsnit 3 i agenturets budget til de ovennævnte systemer i år n, for at finde frem til hver enkelt associeret lands bidrag.
 1.2.
 Hvad angår Eurodac, udgøres hver enkelt associeret lands bidrag af en årlig sum, der beregnes som en fast procentdel (for Liechtenstein er det 0,071 %, for Norge 4,995 %, for Island 0,1 % og for Schweiz 7,286 %) af de relevante budgetbevillinger for regnskabsåret. Bidraget fra hvert associeret land beregnes i år n+1 og fås ved at gange den faste procentdel med de samlede betalinger, der skal foretages inden for rammerne af afsnit 3 i agenturets budget for Eurodac i år n.
 1.3.
 For så vidt angår DubliNet og andre store IT-systemer, som agenturet får overdraget forvaltningen af i kraft af en lovgivningsmæssig retsakt eller foranstaltning som omhandlet i Dublin/Eurodac-associeringsaftalen med Island og Norge, Dublin/Eurodac-associeringsaftalen med Schweiz og Dublin/Eurodac-associeringsprotokollen med Liechtenstein, skal de mest ajourførte endelige tal for BNI i hvert associeret land, der foreligger, når regningen udstedes i år n+1 for år n, divideres med summen af BNI-tallene for alle de stater, der deltager i agenturets arbejde, som er tilgængelige for år n. Den procentsats, der herved fremkommer, ganges med de samlede betalinger, der skal foretages inden for rammerne af afsnit 3 i agenturets budget til de ovennævnte systemer i år n, for at finde frem til hver enkelt associeret lands bidrag.
 Afsnit 1 og 2
 1.4.
 Hvert associeret lands bidrag, der skal betales inden for rammerne af afsnit 1 og 2 i agenturets budget til de systemer, der er omhandlet i punkt 1.1, 1.2 og 1.3, fremkommer ved at dividere de mest ajourførte endelige tal for BNI i hvert associeret land, der foreligger, når regningen udstedes i år n+1 for år n, med summen af BNI-tallene for alle de stater, der deltager i agenturets arbejde, som er tilgængelige for år n. Den procentsats, der herved fremkommer, ganges med de samlede betalinger, der skal foretages inden for rammerne af afsnit 1 og 2 i agenturets budget til de i afsnit 1.1, 1.2 og 1.3 omhandlede systemer i år n.
 1.5.
 Måtte der blive overført yderligere store IT-systemer til agenturet, som de associerede lande ikke deltager i, ændres beregningen af de associerede landes bidrag inden for rammerne af afsnit 1 og 2 i overensstemmelse hermed.
 2.
 Det finansielle bidrag betales i euro.
 3.
 Hvert associeret land betaler sit finansielle bidrag senest 45 dage efter at have modtaget opkrævningen. For sen betaling af bidraget medfører, at der skal betales morarenter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen er den rentesats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner som offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, og som er gældende den første dag i den måned, hvor fristen udløber, forhøjet med 3,5 procentpoint.


text:
4.
 Hver associeret lands finansielle bidrag tilpasses i overensstemmelse med dette bilag i tilfælde af en ændring af det finansielle bidrag fra Den Europæiske Union, der er opført på Den Europæiske Unions almindelige budget, jf. artikel 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1).
 (1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).
 BILAG II
 PRIVILEGIER OG IMMUNITETER
 1.
 Agenturets lokaler og bygninger er ukrænkelige. De er fritaget for ransagning, rekvisition, beslaglæggelse og ekspropriation. Agenturets ejendom og aktiver kan ikke uden bemyndigelse fra Domstolen gøres til genstand for tvangsforanstaltninger, hvad enten disse er af administrativ eller judiciel art.
 2.
 Agenturets arkiver er ukrænkelige.
 3.
 Agenturet, dets aktiver, indtægter og øvrige ejendom er fritaget for alle direkte skatter.
 Varer og tjenesteydelser, der eksporteres til agenturet til tjenestebrug fra Norge, Island, Schweiz og Liechtenstein, er ikke underlagt nogen indirekte skatter eller afgifter.
 For så vidt angår varer og tjenesteydelser, der leveres til agenturet i Norge, Island, Schweiz og Liechtenstein til tjenestebrug, indrømmes der momsfritagelse i form af tilbagebetaling eller eftergivelse.
 For så vidt angår varer, der leveres til agenturet i Norge, Island, Schweiz og Liechtenstein til tjenestebrug, indrømmes der fritagelse for betaling af punktafgifter i form af tilbagebetaling eller eftergivelse.
 Andre indirekte skatter, som agenturet skal betale i Norge, Island, Schweiz og Liechtenstein, refunderes eller eftergives.
 Anmodninger om tilbagebetaling behandles som hovedregel inden for tre måneder.
 Der indrømmes ingen fritagelse for skatter, afgifter og gebyrer, som blot udgør betaling for almennyttige offentlige ydelser.
 Den nærmere fremgangsmåde ved fritagelse for moms, punktafgifter og andre indirekte skatter i Norge, Island, Schweiz og Liechtenstein er fastsat i tillæggene til dette bilag. Norge, Island, Schweiz og Liechtenstein underretter Europa-Kommissionen og agenturet om enhver ændring af deres respektive tillæg. Sådan underretning skal om muligt gives to måneder, før ændringerne træder i kraft. Europa-Kommissionen informerer EU's medlemsstater om ændringerne.
 4.
 Agenturet er fritaget for al told, såvel som for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af genstande, der er bestemt til tjenestebrug; de således indførte genstande må ikke afhændes i det land, til hvilket de er blevet importeret – hverken mod eller uden vederlag – medmindre det sker på betingelser, som godkendes af det pågældende lands regering.
 Agenturet er endvidere fritaget for al told samt for forbud og restriktioner vedrørende import og eksport af dets publikationer.
 5.
 Agenturets institutioner skal med hensyn til dets tjenstlige meddelelser og forsendelse af alle dets dokumenter på enhver associeret stats område tilstås samme behandling, som den pågældende stat tilstår diplomatiske repræsentationer.
 Agenturets korrespondance og andre tjenstlige meddelelser må ikke være genstand for censur.
 6.
 Repræsentanter for EU-medlemsstaterne såvel som for Norge, Island, Schweiz og Liechtenstein, som deltager i agenturets arbejde,

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
såvel som deres rådgivere og tekniske eksperter, nyder under udøvelsen af deres hverv og under rejse til og fra mødestedet sædvanlige privilegier, immuniteter og lettelser.
 7.
 På Norges, Islands, Schweiz' og Liechtensteins område er agenturets personale som omhandlet i artikel 1 Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 (1) uanset nationalitet omfattet af følgende:
 a)
 fritagelse for retsforfølgelse for de i embeds medfør foretagne handlinger, herunder mundtlige og skriftlige ytringer, dog med det forbehold, at bestemmelserne i traktaterne om dels reglerne vedrørende tjenestemænds og øvrige ansattes ansvar over for Unionen, dels Den Europæiske Unions Domstols kompetence til at afgøre tvister mellem agenturet og dets personale, finder anvendelse. Denne fritagelse gælder også efter tjenesteforholdets ophør
 b)
 med hensyn til valuta- og omvekslingsbestemmelser de samme lettelser, som sædvanligvis indrømmes tjenestemænd i internationale organisationer.
 8.
 Agenturets personale betaler skat til Unionen af løn, vederlag og honorarer, som agenturet udbetaler til dem, i overensstemmelse med de af Europa-Parlamentet og Rådet fastlagte betingelser og procedurer.
 Agenturets personale som omhandlet i artikel 2 forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 er undtaget fra at skulle betale national, føderal, kantonal, regional, amtskommunal og kommunal skat af løn, vederlag og honorarer, som de får udbetalt fra agenturet. For Schweiz' vedkommende indrømmes denne fritagelse efter principperne i national ret.
 Agenturets personale er ikke forpligtet til at tilslutte sig socialsikringsordningerne i Norge, Island, Schweiz eller Liechtenstein, såfremt de allerede er omfattet af den ordning for sociale ydelser, som gælder for Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte. Familiemedlemmer til ansatte i agenturet, som indgår i deres husstand, er dækket af den fælles sygeforsikringsordning i Den Europæiske Union, forudsat at de ikke er ansat af en anden arbejdsgiver end agenturet, og forudsat at de ikke oppebærer socialsikringsydelser fra en medlemsstat eller fra Norge, Island, Schweiz eller Liechtenstein.
 9.
 Agenturets personale som omhandlet i artikel 3 i forordning (Euratom, ECSC, EEC) nr. 549/69, der udelukkende med henblik på virksomhed i agenturets tjeneste tager ophold på en EU-medlemsstats område, der ikke er den stat, hvori de ved deres tiltræden i agenturets tjeneste havde bopæl i skattemæssig henseende, skal med hensyn til beskatning af indkomst og formue og til arveafgift samt til anvendelsen af de mellem Norge, Island, Schweiz, Liechtenstein og Unionens medlemsstater indgåede overenskomster til undgåelse af dobbeltbeskatning af begge de nævnte stater betragtes, som om de havde bevaret deres bopæl, under forudsætning af at denne var beliggende i en af Unionens medlemsstater eller i Norge, Island, Schweiz eller Liechtenstein. Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse på en eventuel ægtefælle, i det omfang denne ikke er selverhvervende, og på børn, som de i denne bestemmelse nævnte personer tager vare på og forsørger.
 Løsøre, der tilhører de i foregående stykke omhandlede personer, og som befinder sig på en af EU-medlemsstaternes område, fritages for arveafgift i denne stat; ved fastsættelsen af sådan afgift betragtes løsøret, med forbehold af tredjelands ret og af eventuel anvendelse af bestemmelser i internationale overenskomster vedrørende dobbeltbeskatning, som om det befandt sig i den stat, hvor det skattemæssige hjemsted findes.
 En bopæl, der udelukkende er


text:
erhvervet med henblik på virksomhed i andre internationale organisationers tjeneste, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af de to foregående stykker.
 10.
 Privilegier, immuniteter og lettelser indrømmes agenturets personale udelukkende i agenturets interesse.
 Agenturets administrerende direktør ophæver den immunitet, som en af dets ansatte nyder, i alle tilfælde hvor immuniteten vil hindre, at retfærdigheden sker fyldest, og hvor den administrerende direktør skønner, at ophævelse af immuniteten ikke strider mod agenturets eller Unionens interesser.
 11.
 Ved anvendelse af dette bilag samarbejder agenturet med de ansvarlig myndigheder i de associerede lande eller i de berørte EU-medlemsstater.
 (1) Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 af 25. marts 1969 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (EFT L 74 af 27.3.1969, s. 1), som senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 371/2009 af 27. november 2008 (EUT L 121 af 15.5.2009, s. 1).
 Tillæg 1 til bilag II
 Norge:
 Momsfritagelse sker ved tilbagebetaling.
 Momsen tilbagebetales efter indsendelse af de relevante norske formularer til den norske skatteforvaltning (Skatt Øst), hovedkontoret. Ansøgningerne behandles som hovedregel inden for tre måneder efter indsendelsen af ansøgningen og de nødvendige bilag.
 Fritagelse for punktafgifter og andre indirekte skatter sker ved tilbagebetaling. Den samme procedure som ved tilbagebetaling af moms finder anvendelse.
 Tillæg 2 til bilag II
 Island:
 Momsfritagelse sker ved tilbagebetaling.
 Der indrømmes momsfritagelse, hvis den samlede købspris på de varer og tjenesteydelser, der er angivet på fakturaen eller på et tilsvarende dokument, udgør mindst 36 400 ISK (inkl. skatter og afgifter).
 Momsen tilbagebetales efter indsendelse af de relevante islandske formularer til det islandske skattedirektorat (Ríkisskattstjóri). Ansøgningerne behandles som hovedregel inden for tre måneder efter indsendelsen af ansøgningen og de nødvendige bilag.
 Fritagelse for punktafgifter og andre indirekte skatter sker ved tilbagebetaling. Den samme procedure som ved tilbagebetaling af moms finder anvendelse.
 Tillæg 3 til bilag II
 Schweiz:
 Fritagelse for moms, punktafgifter og andre indirekte afgifter sker ved eftergivelse, idet de relevante schweiziske formularer afleveres til leverandøren af varerne eller tjenesteydelserne.
 Der indrømmes momsfritagelse, hvis den samlede købspris på de varer eller tjenesteydelser, der er angivet på fakturaen eller på et tilsvarende dokument, udgør mindst 100 CHF (inkl. skatter og afgifter).
 Tillæg 4 til bilag II
 Liechtenstein:
 Fritagelse for moms, punktafgifter og andre indirekte afgifter sker ved eftergivelse, idet de relevante liechtensteinske formularer afleveres til leverandøren af varerne eller tjenesteydelserne.
 Der indrømmes momsfritagelse, hvis den samlede købspris på de varer eller tjenesteydelser, der er angivet på fakturaen eller på et tilsvarende dokument, udgør mindst 100 CHF (inkl. skatter og afgifter).
 BILAG III
 FINANSKONTROL FOR SÅ VIDT ANGÅR SCHWEIZISKE DELTAGERE I AGENTURETS AKTIVITETER
 Artikel 1
 Direkte kommunikation
 Agenturet og Europa-Kommissionen kommunikerer direkte med alle personer eller enheder, der er hjemmehørende i Schweiz, og som deltager i agenturets aktiviteter, enten som kontrahenter, deltagere i agenturets programmer, modtagere af betalinger over agenturets eller Unionens budget eller som underkontrahenter. Sådanne personer kan direkte til


text:
Europa-Kommissionen og agenturet sende alle relevante oplysninger og dokumenter, som de skal fremlægge i henhold til de instrumenter, der henvises til i denne ordning, og i henhold til de kontrakter eller aftaler, der er indgået, og de afgørelser, der er truffet, i medfør af disse.
 Artikel 2
 Revision
 1. I overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046, Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 (1) og de øvrige bestemmelser, som nærværende ordning henviser til, kan det i kontrakter og aftaler, der indgås, og beslutninger, der træffes, med modtagere hjemmehørende i Schweiz fastsættes, at agenturets og Europa-Kommissionens ansatte eller andre, som agenturet eller Europa-Kommissionen har givet bemyndigelse dertil, til enhver tid kan foretage videnskabelig, finansiel, teknologisk og anden revision hos dem og deres underkontrahenter.
 2. Ansatte i agenturet eller Europa-Kommissionen eller andre personer, der er bemyndiget af agenturet eller Europa-Kommissionen, har uhindret adgang til arbejdssteder, lokaler og dokumenter samt alle nødvendige oplysninger, herunder også i elektronisk form, med henblik på gennemførelse af denne revision. Denne adgang skal udtrykkeligt fremgå af kontrakter eller aftaler, der indgås for at gennemføre de instrumenter, der henvises til i denne ordning.
 3. Den Europæiske Revisionsret skal have samme rettigheder som Europa-Kommissionen.
 4. Revisionerne kan finde sted indtil fem år efter denne ordnings ophør eller i overensstemmelse med bestemmelserne i de kontrakter og aftaler, der er indgået, eller de afgørelser, der er truffet.
 5. Den schweiziske revisionsmyndighed underrettes på forhånd om de revisioner, der udføres på schweizisk område. Denne underretning er ikke en retlig betingelse for gennemførelsen af sådanne revisioner.
 Artikel 3
 Kontrol på stedet
 1. Inden for rammerne af denne ordning kan Europa-Kommissionen (OLAF) gennemføre undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet på schweizisk område, i overensstemmelse med betingelserne og vilkårene i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (3) for at fastslå, om der har været svig, korruption eller anden ulovlig aktivitet, som skader Den Europæiske Unions finansielle interesser.
 2. OLAF forbereder og gennemfører kontrol og inspektion på stedet i nært samarbejde med den schweiziske revisionsmyndighed eller andre af den schweiziske revisionsmyndighed udpegede kompetente schweiziske myndigheder, som underrettes i god tid om kontrollens og inspektionens indhold, formål og retsgrundlag, således at de kan yde al fornøden bistand. Med henblik herpå kan ansatte hos de kompetente schweiziske myndigheder deltage i kontrollen og inspektionen på stedet.
 3. Hvis de berørte schweiziske myndigheder ønsker det, kan kontrol og inspektion på stedet gennemføres af OLAF og disse i fællesskab.
 4. Hvis deltagerne i programmet modsætter sig kontrol eller inspektion på stedet, yder de schweiziske myndigheder i overensstemmelse med de nationale bestemmelser OLAF's efterforskere den bistand, der er nødvendig for, at de kan udføre den kontrol og inspektion på stedet, som de er blevet pålagt.
 5. OLAF meddeler hurtigst muligt den schweiziske revisionsmyndighed eller andre kompetente schweiziske myndigheder, som den schweiziske revisionsmyndighed har udpeget, alle oplysninger om uregelmæssigheder eller enhver mistanke om uregelmæssigheder, som kontoret har fået kendskab til under gennemførelsen af kontrollen eller inspektionen på stedet. OLAF underretter under alle omstændigheder ovennævnte


text:
myndigheder om resultatet af sådan kontrol eller inspektion.
 Artikel 4
 Oplysninger og konsultation
 1. For at sikre at dette bilag gennemføres korrekt, udveksler de kompetente myndigheder i Schweiz og Unionen jævnligt oplysninger, og de iværksætter konsultationer, når en af parterne anmoder herom.
 2. De kompetente schweiziske myndigheder underretter straks agenturet og Kommissionen om alle elementer, de får kendskab til, som kan rejse mistanke om eventuelle uregelmæssigheder i forbindelse med indgåelsen og gennemførelsen af de kontrakter eller aftaler, der indgås i medfør af de instrumenter, som der henvises til i denne ordning.
 Artikel 5
 Fortrolighed
 Alle oplysninger, der er blevet meddelt eller modtaget i medfør af dette bilag, er uanset formen omfattet af tavshedspligt og nyder den samme beskyttelse som den, der gælder for lignende oplysninger efter schweizisk ret og efter de tilsvarende bestemmelser, der gælder for EU-institutionerne.
 Sådanne oplysninger må ikke meddeles til andre personer end dem, der i EU-institutionerne, medlemsstaterne eller Schweiz i kraft af deres hverv skal have kendskab til dem, eller anvendes til andre formål end til at sikre en effektiv beskyttelse af parternes finansielle interesser.
 Artikel 6
 Administrative foranstaltninger og sanktioner
 Uden at det berører anvendelsen af den schweiziske strafferet, kan agenturet eller Europa-Kommissionen pålægge administrative foranstaltninger og sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046, delegeret forordning (EU) nr. 1271/2013 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (4).
 Artikel 7
 Inddrivelse og tvangsfuldbyrdelse
 De afgørelser, som agenturet eller Europa-Kommissionen træffer som led i anvendelsen af denne ordning, og som indebærer en forpligtelse for andre end stater til at betale en pengeydelse, kan tvangsfuldbyrdes i Schweiz. Fuldbyrdelsespåtegning skal efter en prøvelse, der kun omfatter ægtheden af fuldbyrdelsesgrundlaget, påføres af den myndighed, som den schweiziske regering har udpeget, og den pågældende myndighed underretter agenturet og Europa-Kommissionen herom. Tvangsfuldbyrdelsen finder sted efter de schweiziske retsplejeregler. Lovligheden af fuldbyrdelsesgrundlaget er underlagt Den Europæiske Unions Domstols kontrol.
 Retsafgørelser, der træffes af Den Europæiske Unions Domstol i medfør af en voldgiftsbestemmelse, kan tvangsfuldbyrdes på samme betingelser.
 (1) Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 af 30. september 2013 om rammefinansforordningen for de organer, der er omhandlet i artikel 208 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 328 af 7.12.2013, s. 42).
 (2) Rådets Forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).
 (3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom ) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).
 (4) Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).
 BILAG IV
 FINANSKONTROL FOR SÅ VIDT ANGÅR LIECHTENSTEINSKE DELTAGERE I AGENTURETS AKTIVITETER
 Artikel 1
 Direkte kommunikation
 Agenturet og Europa-Kommissionen kommunikerer


text:
direkte med alle personer eller enheder, der er hjemmehørende i Liechtenstein, og som deltager i agenturets aktiviteter, enten som kontrahenter, deltagere i agenturets programmer, modtagere af betalinger over agenturets eller Unionens budget eller som underkontrahenter. Sådanne personer kan direkte til Europa-Kommissionen og agenturet sende alle relevante oplysninger og dokumenter, som de skal fremlægge i henhold til de instrumenter, der henvises til i denne ordning, og i henhold til de kontrakter eller aftaler, der er indgået, og de afgørelser, der er truffet, i medfør af disse.
 Artikel 2
 Revision
 1. I overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046 delegeret forordning (EU) nr. 1271/2013 og de øvrige bestemmelser, som nærværende ordning henviser til, kan det i kontrakter og aftaler, der indgås, og beslutninger, der træffes, med modtagere hjemmehørende i Liechtenstein fastsættes, at agenturets og Europa-Kommissionens ansatte eller andre, som agenturet eller Europa-Kommissionen har givet bemyndigelse dertil, til enhver tid kan foretage videnskabelig, finansiel, teknologisk og anden revision hos dem og deres underkontrahenter.
 2. Ansatte i agenturet eller Europa-Kommissionen eller andre personer, der er bemyndiget af agenturet eller Europa-Kommissionen, har uhindret adgang til arbejdssteder, lokaler og dokumenter samt alle nødvendige oplysninger, herunder også i elektronisk form, med henblik på gennemførelse af denne revision. Denne adgang skal udtrykkeligt fremgå af kontrakter eller aftaler, der indgås for at gennemføre de instrumenter, der henvises til i denne ordning.
 3. Den Europæiske Revisionsret skal have samme rettigheder som Europa-Kommissionen.
 4. Revisionerne kan finde sted indtil fem år efter denne ordnings ophør eller i overensstemmelse med bestemmelserne i de kontrakter og aftaler, der er indgået, eller de afgørelser, der er truffet.
 5. Liechtensteins nationale revisionsmyndighed skal på forhånd underrettes om revisioner, der udføres på Liechtensteins område. Denne underretning er ikke en retlig betingelse for gennemførelsen af sådanne revisioner.
 Artikel 3
 Kontrol på stedet
 1. Inden for rammerne af denne ordning kan Europa-Kommissionen (OLAF) gennemføre undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet på Liechtensteins område, i overensstemmelse med betingelserne og vilkårene i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 for at fastslå, om der har været svig, korruption eller anden ulovlig aktivitet, som skader Den Europæiske Unions finansielle interesser.
 2. OLAF forbereder og gennemfører kontrol og inspektion på stedet i nært samarbejde med Liechtensteins nationale revisionsmyndighed eller andre af Liechtensteins nationale revisionsmyndighed udpegede kompetente myndigheder i Liechtenstein, som underrettes i god tid om kontrollens og inspektionens indhold, formål og retsgrundlag, således at de kan yde al fornøden bistand. Med henblik herpå kan ansatte hos de kompetente myndigheder i Liechtenstein deltage i kontrollen og inspektionen på stedet.
 3. Hvis de berørte myndigheder i Liechtenstein ønsker det, kan kontrol og inspektion på stedet gennemføres af OLAF og disse i fællesskab.
 4. Hvis deltagerne i programmet modsætter sig kontrol eller inspektion på stedet, yder myndighederne i Liechtenstein i overensstemmelse med de nationale bestemmelser OLAF's efterforskere den bistand, der er nødvendig for, at de kan udføre den kontrol og inspektion på stedet, som de er blevet pålagt.
 5. OLAF meddeler hurtigst muligt Liechtensteins nationale revisionsmyndighed eller andre kompetente myndigheder i


text:
Liechtenstein, som Liechtensteins nationale revisionsmyndighed har udpeget, alle oplysninger om uregelmæssigheder eller enhver mistanke om uregelmæssigheder, som kontoret har fået kendskab til under gennemførelsen af kontrollen eller inspektionen på stedet. OLAF underretter under alle omstændigheder ovennævnte myndigheder om resultatet af sådan kontrol eller inspektion.
 Artikel 4
 Oplysninger og konsultation
 1. For at sikre at dette bilag gennemføres korrekt, udveksler de kompetente myndigheder i Liechtenstein og Unionen jævnligt oplysninger, og de iværksætter konsultationer, når en af parterne anmoder herom.
 2. De kompetente myndigheder i Liechtenstein underretter straks agenturet og Europa-Kommissionen om alle forhold, de får kendskab til, som kan rejse mistanke om eventuelle uregelmæssigheder i forbindelse med indgåelsen og gennemførelsen af de kontrakter eller aftaler, der indgås i medfør af de instrumenter, der henvises til i denne ordning.
 Artikel 5
 Fortrolighed
 Alle oplysninger, der er blevet meddelt eller modtaget i medfør af dette bilag, er uanset formen omfattet af tavshedspligt og nyder den samme beskyttelse som den, der gælder for lignende oplysninger efter Liechtensteins ret og efter de tilsvarende bestemmelser, der gælder for EU-institutionerne. Sådanne oplysninger må ikke meddeles til andre end dem, der i EU-institutionerne, medlemsstaterne eller Liechtenstein i kraft af deres hverv skal have kendskab til dem, eller anvendes til andre formål end til at sikre en effektiv beskyttelse af parternes finansielle interesser.
 Artikel 6
 Administrative foranstaltninger og sanktioner
 Uden at det berører anvendelsen af den liechtensteinske strafferet, kan agenturet eller Europa-Kommissionen pålægge administrative foranstaltninger og sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046, delegeret forordning (EU) nr. 1271/2013 og forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.
 Artikel 7
 Inddrivelse og tvangsfuldbyrdelse
 De afgørelser, som agenturet eller Europa-Kommissionen træffer som led i anvendelsen af denne ordning, og som indebærer en forpligtelse for andre end stater til at betale en pengeydelse, kan tvangsfuldbyrdes i Liechtenstein. Fuldbyrdelsespåtegning skal efter en prøvelse, der kun omfatter ægtheden af fuldbyrdelsesgrundlaget, påføres af den myndighed, som regeringen i Liechtenstein har udpeget, og den pågældende myndighed underretter agenturet eller Europa-Kommissionen herom. Tvangsfuldbyrdelsen finder sted efter retsplejereglerne i Liechtenstein. Lovligheden af fuldbyrdelsesgrundlaget er underlagt Den Europæiske Unions Domstols kontrol.
 Retsafgørelser, der træffes af Den Europæiske Unions Domstol i medfør af en voldgiftsbestemmelse, kan tvangsfuldbyrdes på samme betingelser.


text:
 24.1.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 19/42
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 122 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter for godkendelse af køretøjer af klasse M, N og O hvad angår varmeanlægget [2020/110]Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 5 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2019
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1. Anvendelsesområde
 2. Definitioner: Generelt
 3. Ansøgning om godkendelse
 4. Godkendelse
 5. Del I: Godkendelse af en køretøjstype hvad angår varmeanlægget
 6. Del II: Godkendelse af et varmeanlæg hvad angår dets driftssikkerhed
 7. Ændring og udvidelse af godkendelsen af en køretøjs- eller komponenttype
 8. Produktionens overensstemmelse
 9. Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10. Endeligt ophør af produktionen
 11. Navne og adresser på de tekniske tjenester, der udfører godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 Bilag 1 - Oplysningsskemaer og meddelelsesformularer
 Bilag 2 - Udformning af godkendelsesmærker
 Bilag 3 - Krav til varmeanlæg, der udnytter spildvarme — luft
 Bilag 4 - Prøvning af luftkvalitet
 Bilag 5 - Temperaturprøvning
 Bilag 6 - Prøvning af udstødningsemission fra anlæg til opvarmning ved forbrænding
 Bilag 7 - Supplerende krav til anlæg til opvarmning ved forbrænding
 Bilag 8 - Sikkerhedskrav til LPG-anlæg til opvarmning ved forbrænding og LPG-varmeanlæg
 Bilag 9 - Supplerende bestemmelser, som finder anvendelse på visse køretøjer som foreskrevet i ADR
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ finder anvendelse på alle køretøjer i klasse M, N og O (1), som er monteret med varmeanlæg.
 Typegodkendelser meddeles i overensstemmelse med:
 1.2.
 Del I — Godkendelse af en køretøjstype hvad angår varmeanlæg.
 1.3.
 Del II — Godkendelse af et varmeanlæg hvad angår dets driftssikkerhed.
 2. DEFINITIONER: GENERELT
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »køretøj«: et køretøj i klasse M, N eller O(1), som er monteret med varmeanlæg
 2.2.
 »fabrikant«: den person eller det organ, som er ansvarlig over den godkendende myndighed vedrørende alle aspekter af typegodkendelsesprocessen og vedrørende sikring af produktionens overensstemmelse. Vedkommende person eller organ behøver ikke være direkte inddraget i alle stadier af produktionen af det køretøj eller den komponent som er genstand for godkendelsesprocessen
 2.3.
 »køretøjets indre«: de lukkede dele af et køretøj, som benyttes til anbringelse af passagerer og/eller last
 2.4.
 »varmeanlæg til passagerrummet«: enhver type anordning, der er bestemt til at øge temperaturen i passagerrummet
 2.5.
 »varmeanlæg til varerummet«: enhver type anordning, der er bestemt til at øge temperaturen i varerummet
 2.6.
 »varerum«: den indvendige del af et køretøj, der anvendes til anden last end passagerer
 2.7.
 »passagerrum«: den del af køretøjets kabine, hvor føreren og eventuelle passagerer opholder sig
 2.8.
 »gasformigt brændstof«: brændstoffer, der er gasformige under normale temperatur- og trykforhold (288,2 K og 101,33 kPa), således flaskegas (LPG) og komprimeret naturgas (CNG)
 2.9.
 »overophedning«: de betingelser, der foreligger, når luftindtaget for opvarmningsluften til anlægget til opvarmning ved forbrænding er fuldstændig spærret.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning


text:
om godkendelse af en køretøjstype hvad angår varmeanlægget
 3.1.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår varmeanlægget skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.
 3.1.2.
 Ansøgningen skal ledsages af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer og med følgende angivelser:
 3.1.2.1.
 detaljeret beskrivelse af køretøjstypen hvad angår opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer
 3.1.2.2.
 tegninger af varmeanlægget og dettes overordnede udformning.
 3.1.3.
 Bilag 1, del 1, tillæg 1, indeholder en model for oplysningsskemaet.
 3.1.4.
 Et køretøj, repræsentativt for den ansøgte type, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen.
 3.1.5.
 Hvis det køretøj, der søges godkendt, er udstyret med varmeapparat med ECE-typegodkendelse, skal typegodkendelsesnummeret og fabrikantens typebetegnelser på den pågældende type varmeapparat være indeholdt i ansøgningen om typegodkendelse af køretøjet.
 3.1.6.
 Hvis det køretøj, der søges godkendt, er udstyret med varmeapparat uden ECE-typegodkendelse, skal et prøveeksemplar, der er repræsentativt for den type, der søges godkendt, indleveres til den tekniske tjeneste.
 3.2. Ansøgning om godkendelse af en type varmeanlæg
 3.2.1.
 Ansøgning om typegodkendelse af et varmeanlæg indgives af anlæggets fabrikant.
 3.2.2.
 Ansøgningen skal ledsages af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer og med følgende angivelser:
 3.2.2.1.
 detaljeret beskrivelse af den pågældende type varmeanlæg hvad angår dets opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer
 3.2.2.2.
 tegninger af varmeanlægget og dettes overordnede udformning.
 3.2.3.
 Bilag 1, del 1, tillæg 2, indeholder en model for oplysningsskemaet.
 3.2.4.
 Et varmeanlæg, repræsentativt for den ansøgte type, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 3.2.5.
 Prøveeksemplaret skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med ansøgerens handelsnavn eller mærke samt typebetegnelsen.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis den type, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, meddeles typegodkendelse.
 4.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 00 svarende til regulativet i dette oprindelige udformning) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type køretøj eller varmeanlæg som defineret i dette regulativ.
 4.3.
 Underretning om godkendelse eller udvidelse af godkendelse i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en blanket svarende til de respektive modeller i bilag 1, del 2, til dette regulativ.
 4.4.
 Alle køretøjer, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, og alle separat leverede komponenter, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på godkendelsesattesten, være påført en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelse (2).
 4.5.
 For komponenttypegodkendelser, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret i henhold til punkt 4.2.
 4.6.
 Hvis en type er i overensstemmelse med en type, som i henhold til et eller flere andre af de til aftalen vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i


text:
punkt 4.2 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal numrene på regulativet, efter hvilken der er udstedt typegodkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse i medfør af dette regulativ, være angivet i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.2 foreskrevne symbol.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt.
 4.8.
 For køretøjer skal godkendelsesmærket være påført i nærheden af eller køretøjets fabrikationsplade.
 4.9.
 Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformningen af godkendelsesmærker.
 5. DEL I: GODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE HVAD ANGÅR VARMEANLÆGGET
 5.1. Definitioner
 I dette regulativs del I forstås ved:
 5.1.1.
 »køretøjstype hvad angår varmeanlægget«: køretøjer, som indbyrdes ikke afviger på væsentlige punkter såsom varmeanlæggets arbejdsprincip.
 5.2. Specifikationer
 5.2.1.
 Passagerrummet på ethvert køretøj skal være udstyret med varmeanlæg. Har køretøjet varmeanlæg til varerummet, skal dette være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.
 5.2.2.
 varmeanlægget i det køretøj, der søges typegodkendt, skal opfylde de tekniske forskrifter i del II af dette regulativ.
 5.3. Krav til montering i køretøjet for anlæg til opvarmning ved forbrænding, elektriske varmeanlæg og varmepumpebaserede varmeanlæg
 5.3.1. Anvendelsesområde
 5.3.1.1.
 Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5.3.1.2 skal varmeanlæg, der fungerer ved forbrænding være monteret efter kravene i punkt 5.3.
 5.3.1.2.
 Køretøjer af klasse O med varmeanlæg, der anvender flydende brændstof, anses for at opfylde kravene i punkt 5.3.
 5.3.2. Varmeanlæggets placering
 5.3.2.1.
 Karrosseridele og andre komponenter i nærheden af varmeanlægget skal være beskyttet mod stærk varme og mod tilsmudsning med brændstof eller olie.
 5.3.2.2.
 Varmeanlægget må ikke udgøre en brandrisiko, selv når det bliver overophedet. Dette krav anses for opfyldt, når anlægget er monteret med tilstrækkelig afstand til alle dele og med passende udluftning, og der er anvendt brandbestandige materialer eller varmeskjold.
 5.3.2.3.
 På køretøjer M2 og M3 må anlæg til opvarmning ved forbrænding ikke være placeret i passagerrummet. Dog kan det godkendes, at anlægget er monteret i en effektivt tætnet indeslutning, der desuden opfylder kravene i punkt 5.3.2.2.
 5.3.2.4.
 Den i bilag 7, punkt 4, omhandlede fabrikationsplade eller en kopi deraf skal være placeret, så den er let læselig, når anlægget til opvarmning ved forbrænding er monteret i køretøjet.
 5.3.2.5.
 Ved valg af varmeanlæggets placering skal træffes alle rimelige foranstaltninger til minimering af risikoen for skade på personer og deres ejendele.
 5.3.3. Brændstoftilførsel til anlæg til opvarmning ved forbrænding
 5.3.3.1.
 Brændstofpåfyldningsrøret må ikke være placeret i passagerrummet og skal være forsynet med et dæksel, der effektivt forhindrer spild af brændstof.
 5.3.3.2.
 For anlæg til opvarmning med flydende brændstof, på hvilke brændstoftilførslen er separat fra køretøjets, skal brændstoftype og -påfyldningssted være tydeligt markeret.
 5.3.3.3.
 En anvisning om, at varmeanlægget skal afbrydes inden påfyldning af brændstof, skal være påført ved påfyldningsstedet. Endvidere skal en passende anvisning herom være indeholdt i fabrikantens brugerhåndbog.
 5.3.4. Udstødningssystem til anlæg til opvarmning ved forbrænding
 5.3.4.1.
 Udstødningsåbningen skal så vidt muligt være placeret, så emissionen ikke kan trænge ind i køretøjet gennem friskluftindtag, varmluftindtag eller oplukkelige vinduer.
 5.3.5. Tilførsel af forbrændingsluft til anlæg til opvarmning ved forbrænding
 5.3.5.1.
 Luften til varmeanlæggets brændkammer må ikke tilføres fra


text:
køretøjets passagerrum.
 5.3.5.2.
 Luftindtaget skal være således placeret eller afskærmet, at det ikke er udsat for at blive spærret af affald eller bagage.
 5.3.6. Tilførsel af luft til opvarmning
 5.3.6.1.
 Den tilførte varmeluft kan være udeluft eller recirkuleret luft og skal tages fra et rent område, der ikke er udsat for forurening med udstødningsgas fra køretøjets fremdrivningsmotor, anlæg til opvarmning ved forbrænding mv.
 5.3.6.2.
 Luftindtagsrøret skal være beskyttet ved hjælp af trådvæv eller på anden hensigtsmæssig måde.
 5.3.7. Varmluftudtag
 5.3.7.1.
 Rør, der anvendes til at føre varm luft gennem køretøjet, skal være således anbragt eller afskærmet, at de ikke volder skade, hvis personer eller ting kommer i berøring med dem.
 5.3.7.2.
 Luftudtaget skal være således placeret eller afskærmet, at det ikke er udsat for at blive spærret af affald eller bagage.
 5.3.8. Automatisk styring af varmeanlæg, der virker ved forbrænding
 5.3.8.1.
 Varmeanlægget skal afbrydes automatisk og brændstoftilførslen ophøre, senest fem sekunder efter at køretøjets motor er standset. Såfremt en manuel anordning allerede er aktiveret, kan varmeanlægget forblive i drift.
 6. DEL II: GODKENDELSE AF ET VARMEANLÆG HVAD ANGÅR DETS DRIFTSSIKKERHED
 6.1. Definitioner
 I dette regulativs del II forstås ved:
 6.1.1.
 »varmeanlæg«: en type anordning, der anvendes til at hæve temperaturen i køretøjets indre, herunder et eventuelt varerum
 6.1.2.
 »anlæg til opvarmning ved forbrænding«: en anordning, der direkte anvender flydende eller gasformigt brændstof, i modsætning til anlæg, der udnytter spildvarmen fra køretøjets fremdrivningsmotor.
 6.1.3.
 »type varmeanlæg«: anordninger, der indbyrdes ikke afviger på væsentlige punkter som:
 —
 energiforsyning (f.eks. flydende brændstof eller elektricitet)
 —
 varmeoverførende medium (f.eks. luft eller vand)
 —
 placering i køretøjet (f.eks. passagerrummet eller varerummet).
 6.1.4.
 »varmeanlæg, der udnytter spildvarme«: en type anordning, der udnytter spildvarme fra køretøjets fremdrivningsmotor til at hæve temperaturen i køretøjets indre med vand, olie eller luft som varmeoverførende medium.
 6.1.5.
 »elektrisk varmeanlæg«: en anordning, der anvender elektrisk energi fra en kilde i køretøjet eller en ekstern kilde til at øge temperaturen i køretøjets indre. Elektriske anordninger, der monteres ud over hovedvarmeanlægget, og hvis hovedfunktion ikke er at opvarme køretøjets indre, betragtes i henhold til dette regulativ ikke som elektriske varmeanlæg. For eksempel betragtes elektrisk udstyr, der er installeret i komponenter udelukkende til opvarmning af denne komponent, ikke som elektriske varmeanlæg i overensstemmelse med dette regulativ.
 6.1.6.
 »varmepumpebaserede varmeanlæg«: enhver form for termodynamisk varmeanordning, der anses for at gøre brug af vedvarende energi, og som udnytter energi fra ét miljø (luft eller vand) og overfører den til et andet miljø med henblik på at øge temperaturen i køretøjets indre. Varmpumpebaserede varmeanlæg, der monteres ud over hovedvarmeanlægget, og hvis hovedfunktion ikke er at opvarme køretøjets indre, betragtes i henhold til dette regulativ ikke som varmepumpebaserede varmeanlæg.
 6.2. Specifikationer: Generelt
 De almindelige krav til varmeanlæg er følgende:
 —
 den opvarmede luft, der tilføres passagerrummet, må ikke være mere forurenet end luften ved køretøjets luftindtag,
 —
 føreren og passagererne må under kørslen ikke kunne komme i berøring med køretøjsdele eller varm luft, som kan medføre forbrændinger,
 —
 udstødningsemissionen fra anlæg til opvarmning ved forbrænding skal være inden for


text:
acceptable grænser.
 Metoder til prøvning for hvert af disse krav er indeholdt i bilag 4, 5 og 6.
 6.2.1.
 I nedenstående tabel er angivet, hvilke bilag der finder anvendelse for det pågældende varmeanlæg i den pågældende køretøjsklasse:
 Varmeanlæg
 Køretøjets klasse
 Bilag 4
 Luftkvalitet
 Bilag 5
 Temperatur
 Bilag 6
 Udstødningssystem
 Bilag 8
 LPG- sikkerhed
 Spildvarme fra motor — vand
 M
 N
 O
 Spildvarme fra motor — luft
 Se bemærkning 1
 M
 Ja
 Ja
 N
 Ja
 Ja
 O
 Spildvarme fra motor — olie
 M
 Ja
 Ja
 N
 Ja
 Ja
 O
 Varmeanlæg på gasformigt brændstof
 Se bemærkning 2
 M
 Ja
 Ja
 Ja
 Ja
 N
 Ja
 Ja
 Ja
 Ja
 O
 Ja
 Ja
 Ja
 Ja
 Varmeanlæg på flydende brændstof
 Se bemærkning 2
 M
 Ja
 Ja
 Ja
 N
 Ja
 Ja
 Ja
 O
 Ja
 Ja
 Ja
 Elektrisk varmeanlæg
 Se bemærkning 2
 M
 Ja
 N
 Ja
 O
 Ja
 Varmepumpe
 M
 Ja
 Ja
 N
 Ja
 Ja
 O
 Ja
 Ja
 Bemærkning 1: Varmeanlæg, der opfylder kravene i bilag 3, er undtaget for disse prøvningskrav.
 Bemærkning 2: Varmeanlæg, som er placeret uden for passagerrummet og anvender vand som varmeoverførende medium, anses for at opfylde kravene i bilag 4 og 5.
 6.3. Specifikationer: Anlæg til opvarmning ved forbrænding
 Supplerende krav til anlæg til opvarmning ved forbrænding er fastlagt i bilag 7.
 7. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN KØRETØJS- ELLER KOMPONENTTYPE
 7.1.
 Enhver ændring af typen skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt typen. Denne myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne eller
 7.1.2.
 rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.
 7.2.
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3.
 7.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i det pågældende tillæg 1 eller tillæg 2 til del 2 af bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:
 8.1.
 Køretøjer og komponenter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.
 8.2.
 Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj/komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 5 og 6 ovenfor ikke er opfyldt.
 9.2.
 Hvis en af de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal


text:
den straks underrette de øvrige overenskomstparter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1, del 2, tillæg 1 eller 2 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjs- eller komponenttype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1, del 2, tillæg 1 eller 2 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, afsnit 2. —
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, bilag 3 —
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 BILAG 1
 DEL 1
 TILLÆG 1
 MODEL FOR OPLYSNINGSSKEMA
 (for en køretøjstype i overensstemmelse med punkt 4.3 i regulativet om ECE-typegodkendelse af varmeanlæg og af et køretøj hvad angår varmeanlægget)
 Hvis varmeanlægget eller dets komponenter har elektronisk styring, skal der gives oplysninger om deres funktion
 0. GENERELT
 0.1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 0.2.
 Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...
 0.3.
 Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ...
 0.4.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 0.5.
 Køretøjets klasse (1): ...
 0.6.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 0.7.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 1.1.
 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:
 2. MOTOR
 2.1.
 Fabrikantens motorkode: ...
 (som den fremgår af motoren eller af andre identifikationsmidler)
 2.2.
 Arbejdsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakt/totakt (2)
 2.3.
 Antal og arrangement af cylindre: ...
 2.4.
 Maksimal nettoeffekt: ....kW ved ...min-1
 (som oplyst af fabrikanten)
 2.5.
 Køling (væske/luft) (2)
 2.6.
 Nominel indstilling af motortemperaturstyringsmekanisme: ...
 2.7.
 Tryklader: ja/nej (2)
 2.7.1.
 Type(r) ...
 2.7.2.
 Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, ladetrykventil, hvis relevant)
 3. KARROSSERI
 3.1.
 Kort beskrivelse af køretøjet med hensyn til varmeanlægget, hvis varmeanlægget anvender varmen i motorkølevæsken ...
 3.2.
 Kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til varmeanlægget, hvis køleluft eller udstødningsgas fra motoren anvendes som varmekilde, herunder: ...
 3.2.1.
 Oversigtsplan af varmeanlægget, der viser dets placering i køretøjet: ...
 3.2.2.
 For varmeanlæg, der anvender udstødningsgas til opvarmning, skitsetegning af varmeveksleren eller af de dele, hvor varmevekslingen finder sted (for opvarmning, der anvender køleluft fra motoren til opvarmning): ...
 3.2.3.
 Snittegning af henholdsvis varmeveksleren eller de dele, hvor varmevekslingen finder sted, med angivelse af godstykkelse, anvendte materialer og overfladens beskaffenhed: ...
 3.2.4.
 Specifikationer for andre større komponenter i varmeanlægget, f.eks. blæseren, hvad angår udførelse


text:
og tekniske data ...
 3.3.
 En kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til varmeanlæg, der virker ved forbrænding, og dets automatiske styring: ...
 3.3.1.
 Skitsetegning over anlægget til opvarmning ved forbrænding, luftindsugningssystemet, udstødningssystemet, brændstofbeholderen, brændstoftilførselssystemet (herunder ventiler) og de elektriske tilslutninger, hvoraf disses placering i køretøjet fremgår.
 3.4.
 Største elforbrug: ... kW
 TILLÆG 2
 MODEL FOR OPLYSNINGSSKEMA
 (for en type varmeanlæg i henhold til punkt 4.3 i regulativet om ECE-typegodkendelse af varmeanlæg hvad angår driftssikkerhed)
 Hvis varmeanlægget eller dets komponenter har elektronisk styring, skal der gives oplysninger om deres funktion
 1. GENERELT
 1.1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 1.2.
 Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...
 1.3.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.4.
 For komponenter og separate tekniske enheder, ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde: ...
 1.5.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 2. ANLÆG TIL OPVARMNING VED FORBRÆNDING (EVT.)
 2.1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 2.2.
 Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...
 2.3.
 Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på varmeanlægget: ...
 2.4.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 2.5.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 2.6.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 2.7.
 Prøvningstryk (for anlæg til opvarmning ved forbrænding, der anvender LPG eller lignende brændstof, trykket ved varmeanlæggets gasindtag): ...
 2.8.
 Detaljeret beskrivelse, skitsetegninger og monteringsvejledning for anlægget til opvarmning ved forbrænding og alle dettes komponenter: ...
 DEL 2
 TILLÆG 1
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 (3)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 vedrørende (4):
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en køretøjstype i henhold til regulativ nr. 122
 Godkendelse nr....
 Udvidelse nr. ...
 Begrundelse for udvidelse: ...
 AFDELING I
 GENERELT
 1.1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 1.2.
 Type: ...
 1.3.
 Typeidentifikationsmærker, som er anført på køretøjet/komponenten/den separate tekniske enhed (4) (5): ...
 1.3.1.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 1.4.
 Køretøjets klasse (6): ...
 1.5.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.6.
 ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted: ...
 1.7.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 AFDELING II
 1.
 Eventuelle supplerende oplysninger
 2.
 Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningerne:
 3.
 Prøvningsrapportens dato: ...
 4.
 Prøvningsrapportens nummer: ...
 5.
 Eventuelle bemærkninger: ...
 6.
 Sted: ...
 7.
 Dato: ...
 8.
 Underskrift: ...
 9.
 Indholdsfortegnelsen for den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.
 10.
 Køretøjet godkendes efter kravene i bilag 9 (ADR): ja/nej (4)
 TILLÆG 2
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 mm × 297 mm))
 (7)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 vedrørende (8):
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en komponenttype i medfør af regulativ nr. 122
 Godkendelse nr ...
 Udvidelse nr. ...
 Begrundelse for udvidelse: ...
 AFDELING I
 GENERELT
 1.1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 1.2.
 Type: ...
 1.3.
 Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på anordningen (9): ...
 1.3.1.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 1.4.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.5.
 ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted: ...
 1.6.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 AFDELING II
 1.
 Eventuelle supplerende oplysninger
 2.
 Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningerne: ...
 ...
 3.
 Prøvningsrapportens dato: ...
 4.
 Prøvningsrapportens nummer: ...
 5.
 Eventuelle bemærkninger: ...
 6.
 Sted: ...
 7.
 Dato: ...
 8.
 Underskrift: ...


text:
9.
 Indholdsfortegnelsen for den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, afsnit 2.
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (4) Det ikke gældende overstreges.
 (5) Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet »?« (f.eks. ABC??123??).
 (6) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, afsnit 2.
 (7) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (8) Det ikke gældende overstreges.
 (9) Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet »?« (f.eks. ABC??123??).
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (Se punkt 4.5 i dette regulativ)
 a = min. 8 mm
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et varmeanlæg, viser, at den pågældende komponenttype, hvad angår konstruktionens egenskaber, er godkendt i Nederlandene (E 4) efter regulativ nr. 122 under godkendelsesnummer 002439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt efter kravene i regulativ nr. 122 i dettes oprindelige form.
 MODEL B
 (Se punkt 4.4 i dette regulativ)
 a = min. 8 mm
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype, hvad angår varmeanlægget, er godkendt i Nederlandene (E 4) for klasse III efter regulativ nr. 122. Tallet 00 angiver, at godkendelsen blev meddelt efter kravene i regulativ nr. 122 i dettes oprindelige form.
 MODEL C
 (Se punkt 4.6 i dette regulativ)
 a = 8 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er anbragt på køretøjet, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 122 og 33 (*1). Cifrene 00 angiver, at på den dato, da de pågældende godkendelser blev meddelt, var begge regulativer i deres oprindelige form.
 (*1) Dette nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 KRAV TIL VARMEANLÆG, DER UDNYTTER SPILDVARME — LUFT
 1.
 For varmeanlæg med varmeveksler, hvis primærkreds gennemstrømmes af udstødningsgas eller forurenet luft, anses kravene i punkt 6.2 i dette regulativ, for opfyldt, når følgende betingelser er overholdt:
 2.
 varmevekslerens primærkreds skal være tæt ved tryk til og med 2 bar;
 3.
 væggene i varmevekslerens primærkreds må ikke indeholde aftagelige komponenter;
 4.
 er den varmeoverførende del af varmeveksleren fremstillet i ulegeret stål, skal vægtykkelsen være mindst 2 mm;
 4.1.
 anvendes andre materialer (herunder kompositmaterialer og overtrukne materialer), skal vægtykkelsen være tilstrækkelig til at sikre, at varmeveksleren har samme levetid som den i punkt 4 beskrevne;
 4.2.
 er den varmeoverførende del af varmeveksleren emaljeret, skal den væg, hvor dette lag er påført, være mindst 1 mm tyk, og emaljelaget skal være holdbart, tæt og uden porer;
 5.
 det udstødningsgasførende rør skal have en mindst


text:
30 mm lang kontrolzone for korrosion; denne zone skal være placeret umiddelbart efter varmevekslerens afgang og være utildækket og let tilgængelig;
 5.1.
 i denne kontrolzone må vægtykkelsen ikke være større end vægtykkelsen af varmevekslerens indvendige udstødningsgasførende rør, og materialer og overfladeegenskaber skal svare til disse rør;
 5.2.
 hvis varmeveksleren og køretøjets lydpotte udgør en samlet enhed, betragtes lydpottens ydervæg som den zone, hvor eventuel korrosion vil opstå, og skal således være i overensstemmelse med punkt 5.1.
 6.
 For varmeanlæg, der udnytter motorens køleluft som varmeluft, anses kravene i punkt 6.2 i dette regulativ for opfyldt uden brug af varmeveksler, forudsat at følgende betingelser er overholdt:
 6.1.
 den køleluft, der anvendes som varmeluft må kun komme i berøring med de af motorens overflader hvor der ikke indgår aftagelige komponenter, og
 6.2.
 forbindelserne mellem væggene af denne køleluftkreds og de varmeoverførende overflader skal være gastætte og oliebestandige.
 Disse betingelser vil være opfyldt, når for eksempel:
 —
 en kappe omkring hvert tændrør leder eventuel udsivende gas bort fra varmeluftkredsen
 —
 samlingen mellem topstykke og udstødningsmanifold er beliggende uden for varmeluftkredsen
 —
 der er dobbelt tætning mellem topstykke og cylinder, og eventuel udsivende gas fra den første tætning ledes bort fra opvarmningsluftkredsen, eller tætningen mellem topstykke og cylinder stadig er effektiv, når topboltene ved kold motor er tilspændt med en tredjedel af det nominelle tilspændingsmoment foreskrevet af fabrikanten, eller
 —
 samlingen mellem topstykke og cylinder er beliggende uden for varmeluftkredsen.
 BILAG 4
 PRØVNING AF LUFTKVALITET
 1.
 Ved typegodkendelse af køretøjer skal følgende prøve udføres:
 1.1.
 varmeanlægget bringes til at fungere med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s); alle vinduer skal være lukket, og for køretøjer med anlæg til opvarmning ved forbrænding skal køretøjets fremdrivningsmotor være standset. Såfremt varmeanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder inden en time, kan målingerne dog foretages inden afbrydelsen.
 1.2.
 CO-indholdet i den omgivende luft måles ved udtagning af prøver fra:
 1.2.1.
 et punkt uden for køretøjet så tæt som muligt på varmeanlæggets luftindtag, og
 1.2.2.
 et punkt inde i køretøjet mindre end 1 m fra det punkt, hvor varmeluften tilføres.
 1.3.
 Der måles i en repræsentativ periode på 10 minutter.
 1.4.
 I positionen beskrevet i punkt 1.2.2 må den målte koncentration højst være 20 ppm CO højere end i positionen beskrevet i punkt 1.2.1.
 2.
 Ved typegodkendelse af varmeanlæg som komponenter skal følgende prøve udføres efter udførelse af prøverne i bilag 5 og 6 og punkt 1.3 i bilag 7.
 2.1.
 Varmevekslerens primærkreds underkastes en tæthedsprøve for at sikre, at der ikke kan blive blandet forurenet luft i den varmeluft, der tilføres passagerrummet.
 2.2.
 Dette krav anses for opfyldt, hvis udsivningen fra varmeveksleren ved et overtryk på 0,5 hPa er højst 30 dm3/h.
 BILAG 5
 TEMPERATURPRØVNING
 1.
 Varmeanlægget bringes til at fungere med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s); alle vinduer skal være lukket. Såfremt varmeanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder efter kortere tid


text:
end en time, kan målingerne dog foretages tidligere. Hvis anlæggets luftindtag findes udvendigt på køretøjet, skal prøven udføres ved en udetemperatur på mindst 15 °C.
 2.
 Med et kontakttermometer måles overfladetemperaturen af alle de dele af varmeanlægget, som kan komme i berøring med føreren under normal kørsel. På sådanne dele må temperaturen ikke overstige 70 °C for metal uden belægning eller 80 °C for andre materialer.
 2.1.
 For dele af varmeanlægget, som er beliggende bag førersædet, og i tilfælde af overophedning af anlægget, må denne temperatur ikke være over 110 °C.
 2.2.
 For køretøjer af klasse M1 og N må temperaturen ikke overstige 110 °C på de dele af systemet, som kan forventes at komme i berøring med siddende passagerer under normal kørsel, undtagen tilførselsåbningens gitter.
 2.3.
 For køretøjer af klasse M2 og M3 må temperaturen ikke overstige 70 °C for metal uden belægning eller 80 °C for andre materialer på de dele af systemet, som kan forventes at komme i berøring med passagerer under normal kørsel.
 3.
 For dele af varmeanlægget, som er fritliggende uden for passagerrummet, og såfremt anlægget bliver overophedet, må denne temperatur ikke være over 110 °C.
 Temperaturen af den varmeluft, der tilføres passagerrummet, må ikke være over 150 °C, målt i midten af afgangsåbningen.
 BILAG 6
 PRØVNING AF UDSTØDNINGSEMISSION FRA ANLÆG TIL OPVARMNING VED FORBRÆNDING
 1.
 Opvarmningsanlægget bringes til at arbejde med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s) ved en udetemperatur på 20 ± 10 °C. Såfremt opvarmningsanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder efter kortere tid end en time, kan målingerne dog foretages inden afbrydelsen.
 2.
 Den tørre koncentration af forurenende stoffer i den ufortyndede emission må ikke overstige følgende grænseværdier, målt med passende apparatur:
 Parameter
 Varmeanlæg, der anvender gasformigt brændstof
 Varmeanlæg, der anvender flydende brændstof
 CO
 0,1 % v/v
 0,1 % v/v
 NOx
 200 ppm
 200 ppm
 HC
 100 ppm
 100 ppm
 Bacharach referenceenhed (1)
 1
 4
 3.
 Prøven gentages under forhold svarende til en kørehastighed på 100 km/h (eller køretøjets konstruktivt bestemt maksimalhastighed i tilfælde, hvor denne er under 100 km/h). Herunder må CO-indholdet ikke overstige 0,2 % v/v. Har prøvningen været udført på et varmeanlæg som komponent, behøver prøvningen ikke gentages for den køretøjstype, hvori anlægget er monteret.
 (1) Referenceenhed »Bacharach« ASTM D 2156 anvendes.
 BILAG 7
 SUPPLERENDE KRAV TIL ANLÆG TIL OPVARMNING VED FORBRÆNDING
 1.
 Med hvert varmeanlæg skal følge brugs- og vedligeholdelsesanvisning og, for varmeanlæg til eftermontering, desuden anvisninger for montering.
 2.
 Der skal forefindes en sikkerhedsanordning (enten som del af anlægget til opvarmning ved forbrænding eller som del af køretøjet), som styrer varmeanlæggets drift i nødsituationer. Sikkerhedsanordningen skal være konstrueret således, at, hvis brændstoffet enten ikke antændes ved opstart, eller flammen går ud under driften, vil brændstofforsyningens antændings- og tilslutningstid højst blive overskredet med fire minutter for anlæg med flydende brændstof og, for anlæg med gasformigt brændstof, med et minut, hvis der er tale om termoelektrisk flammekontrolanordning, eller med 10 sekunder, hvis der er tale om


text:
automatisk flammekontrolanordning.
 3.
 Forbrændingskammeret og varmeveksleren i varmeanlæg, der anvender vand som varmeoverførende medium, skal kunne tåle et tryk på det dobbelte af det normale arbejdstryk, dog mindst 2 bar (overtryk). Prøvetrykket skal være angivet i oplysningsskemaet.
 4.
 varmeanlægget skal være forsynet med en fabrikationsplade med angivelse af fabrikantens navn, modelnummeret og typen samt mærkeeffekten i kW. Desuden skal angives brændstoftype og, hvor relevant, arbejdsspænding og gastryk.
 5.
 Blæsere med slukningsforsinkelse
 5.1.
 Er anlægget udstyret med blæser, skal denne fungere med slukningsforsinkelse, også i tilfælde af overophedning eller afbrydelse af brændstoftilførslen.
 5.2.
 Andre foranstaltninger til forebyggelse af deflagrations- eller korrosionsskader kan anvendes, hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed godtgør, at de har tilsvarende virkning.
 6.
 Krav til elektrisk strømforsyning
 6.1.
 Alle tekniske krav, der påvirkes af spændingen, skal opfyldes inden for et spændingsinterval på ± 16 % af arbejdsspændingen. Hvis der forefindes underspændings- og/eller overspændingsbeskyttelse, skal kravene dog være opfyldt ved nominel spænding og i umiddelbar nærhed af afskæringspunkterne.
 7.
 Kontrollampe
 7.1.
 En klart synlig kontrollampe i førerens synsfelt skal informere om, hvornår anlægget til opvarmning ved forbrænding er tændt eller slukket.
 BILAG 8
 SIKKERHEDSKRAV TIL LPG-ANLÆG TIL OPVARMNING VED FORBRÆNDING OG LPG-VARMEANLÆG
 1. LPG-VARMEANLÆG TIL BRUG I KØRETØJER OG PÅHÆNGSKØRETØJER HERTIL UNDER KØRSEL
 1.1.
 Hvis et LPG-anlæg til opvarmning ved forbrænding i et motorkøretøj eller dets påhængskøretøj også kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, skal LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding og dettes tilførselssystem opfylde følgende krav:
 1.1.1.
 LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding skal opfylde kravene i den harmoniserede standard for flaskegasapparater — Rumforseglede flaskegas-opvarmningsapparater til installering i køretøjer og både (EN 624:2011).
 1.1.2.
 Hvis der er tale om en permanent monteret LPG-beholder, skal alle de af anlæggets komponenter, der er i kontakt med LPG i den flydende fase (alle komponenter fra påfyldningsenheden til fordamper/trykregulator), og den tilhørende installation for den flydende fase opfylde de tekniske forskrifter i FN/ECE-regulativ nr. 67, del I og II, samt bilag 3 til 10, 13 og 15 til 17. Montering af LPG-beholder i køretøjer i klasse O skal dog opfylde de tekniske krav i den harmoniserede standard EN 1949:2011.
 1.1.3.
 LPG-varmeanlæggets luftfase-installation i et køretøj skal være i overensstemmelse med forskrifterne i harmoniseret standard EN 1949:2011 (1). (Specifikationer for montering af LPG-systemer til beboelsesformål i campingvogne og andre køretøjer).
 1.1.4.
 LPG-tilførselssystemet skal være konstrueret således, at LPG tilføres med det påkrævede tryk og i den korrekte fase til det monterede LPG-anlæg til opvarmning ved forbrænding. Det er tilladt samtidigt at tappe LPG fra den permanent monterede LPG-beholder i enten den luftformige fase eller den flydende fase. Der må ikke være nogen forbindelse fra gasanlægget mellem motorkøretøjet og påhængskøretøjet.
 1.1.5.
 Den permanent monterede LPG-beholders væskeudgang for tilførsel af LPG til varmeanlægget skal forsynes med en fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil, som foreskrevet i punkt 17.6.1.1 i FN/ECE-regulativ nr. 67. Den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil skal fungere således, at den uanset tændingskontaktens stilling lukkes, inden for fem sekunder efter at motoren standses. Hvis varmeanlægget eller LPG-tilførselssystemets tændingskontakt aktiveres inden for disse fem sekunder, kan varmeanlægget


text:
forblive i drift. Opvarmningen kan altid startes igen. Dette punkt gælder ikke for påhængskøretøjer. Påhængskøretøjer skal forsynes med en mærkat i nærheden af påfyldningsstedet, som angiver, at varmeanlægget skal afbrydes ved påfyldning af den permanent monterede LPG-beholder.
 1.1.6.
 Hvis LPG tilføres i den luftformige fase fra den permanent monterede LPG-beholder eller en eller flere separate LPG-gasflasker, skal der træffes passende foranstaltninger til at sikre:
 1.1.6.1.
 at LPG i væskefasen ikke kan trænge ind i trykregulatoren eller LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding. Der kan anvendes en udskiller, og
 1.1.6.2.
 at der ikke kan finde en ukontrolleret frigivelse sted som følge af en frakobling ved et uheld. Der skal forefindes midler til at standse strømmen af LPG ved at montere en anordning direkte efter eller i en gasflaske eller en beholdermonteret regulator. Hvis en regulator monteres fjernt fra gasflasken eller beholderen, skal der monteres en anordning direkte før den slange eller det rør, der går fra flasken eller beholderen (højtryksbeskyttelse), og der skal monteres en yderligere anordning i eller efter regulatoren, hvis det er nødvendigt for at beskytte anlæggets lavtryksdel (lavtryksbeskyttelse).
 1.1.7.
 Hvis LPG tilføres i den flydende fase, skal fordamperen og trykregulatorenheden opvarmes i fornødent omfang ved hjælp af en egnet varmekilde.
 1.1.8.
 I motorkøretøjer, der anvender LPG i deres fremdrivningssystem, kan LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding tilsluttes samme permanent monterede LPG-beholder, som tilfører LPG til motoren, forudsat at sikkerhedsforskrifterne for fremdrivningssystemet er opfyldt. Hvis der anvendes en separat LPG-beholder til opvarmning, skal denne beholder være forsynet med egen påfyldningsenhed.
 2. LPG-VARMEANLÆG UDELUKKENDE TIL STATIONÆR BRUG I MOTORKØRETØJER OG PÅHÆNGSKØRETØJER HERTIL
 2.1.
 Hvis et LPG-anlæg til opvarmning ved forbrænding i et motorkøretøj kun er beregnet til at blive anvendt, når køretøjet ikke er i bevægelse, skal LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding og dettes tilførselssystem opfylde følgende krav:
 2.1.1.
 Der skal fastgøres permanente mærkninger på det »rum«, hvor LPG-gasflaskerne opbevares, samt i nærheden af varmeanlæggets kontrolanordning med instruktioner om, at LPG-varmeanlægget ikke må være i drift, og at ventilen på LPG-gasflasken skal være lukket, når køretøjet er i bevægelse.
 2.1.2.
 LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 1.1.1.
 2.1.3.
 LPG-varmeanlæggets luftfase-installation skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 1.1.3 ovenfor.
 BILAG 9
 SUPPLERENDE BESTEMMELSER, SOM FINDER ANVENDELSE PÅ VISSE KØRETØJER SOM FORESKREVET I ADR
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette bilag finder anvendelse på visse køretøjer, for hvilke den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej (ADR) indeholder særlige krav om anlæg til opvarmning ved forbrænding og montering heraf.
 2. DEFINITIONER
 I dette bilag anvendes køretøjsbetegnelserne EX/II, EX/III, AT, FL, OX og MEMU som defineret i kapitel 9.1 i ADR
 Køretøjer, der er godkendt som værende i overensstemmelse med forskrifterne for EX/III-køretøjer i dette bilag, anses for at være i overensstemmelse med forskrifterne for MEMU-køretøjer.
 3. TEKNISKE BESTEMMELSER
 3.1. Almindelige bestemmelser (køretøjerne EX/II, EX/III, AT, FL, OX og MEMU)
 3.1.1. (1)
 Anlæg til opvarmning ved forbrænding og føringen af anlæggets udstødningsgas skal være således konstrueret, placeret, beskyttet eller tildækket, at det udelukker enhver uacceptabel risiko


text:
for opvarmning eller antænding af lasten. Dette krav anses for opfyldt, hvis anlæggets brændstofbeholder og udstødningssystem opfylder følgende bestemmelser:
 —
 Enhver brændstofbeholder, der forsyner anlægget, skal opfylde følgende krav:
 a)
 I tilfælde af utæthed skal brændstoffet løbe ud på jorden uden at komme i kontakt med varme dele af køretøjet eller med lasten.
 b)
 Brændstofbeholdere som indeholder benzin, skal ved påfyldningsåbningen have en effektiv flammespærre eller en lukning, med hvilken åbningen kan holdes hermetisk lukket.
 —
 Udstødningssystem såvel som udstødningsrør skal være ført eller beskyttet således, at de ikke gennem opvarmning eller antændelse kan være til fare for lasten. Dele af udstødningssystemet, der er beliggende direkte under brændstofbeholderen (diesel) skal have en fri afstand på mindst 100 mm eller være beskyttet af et varmeskjold.
 3.1.2.
 Anlæg til opvarmning ved forbrænding skal tilkobles manuelt. Programmeringsanordninger er forbudt.
 3.2. Køretøjerne EX/II, EX/III og MEMU
 Anlæg til opvarmning ved forbrænding, som anvender gasformigt brændstof, er ikke tilladt.
 3.3. Køretøjer FL
 3.3.1.
 Anlæg til opvarmning ved forbrænding skal blive bragt ud af drift med mindst en af følgende metoder:
 a)
 forsætlig manuel afbrydelse fra førerhuset
 b)
 standsning af køretøjets motor. I dette tilfælde må opvarmningsanordningen gerne kunne genstartes manuelt af føreren
 c)
 opstart af en fødepumpe for det farlige gods på motorkøretøjet.
 3.3.2.
 Efterløb er tilladt, efter at anlægget til opvarmning ved forbrænding er bragt ud af drift. Til metoderne i punkt 3.3.1 b) og c) skal tilførslen af forbrændingsluft afbrydes ved passende foranstaltninger efter en efterløbscyklus på højst 40 sekunder. Der må kun anvendes varmeanlæg, for hvilke det er godtgjort, at varmeveksleren i hele den normale driftslevetid er bestandig over for den reducerede efterløbsperiode på 40 sekunder.
 (1) Overensstemmelsen med dette punkt efterprøves på det færdigopbyggede køretøj.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994D1229(05)
 Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 28/94 af 2. december 1994 om ændring af bilag XI (Tjenesteydelser på telekommunikationsområdet) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 339 af 29/12/1994 s. 0087 - 0088
 DET BLANDEDE EOES-UDVALGS AFGOERELSE Nr. 28/94 af 2. december 1994 om aendring af bilag XI (Tjenesteydelser paa telekommunikationsomraadet) til EOES-aftalenDET BLANDEDE EOES-UDVALG HAR - under henvisning til aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, i det foelgende benaevnt »aftalen«, saerlig artikel 98, og ud fra foelgende betragtninger: Bilag XI til aftalen blev aendret ved Det Blandede EOES-Udvalgs afgoerelse nr. 7/94 af 21. marts 1994 om aendring af protokol 47 og visse bilag til EOES-aftalen (1); Raadets resolution 94/C 48/01 af 7. februar 1994 om fastlaeggelse af principper for et alment udbud af teletjenester (2) skal indarbejdes i aftalen; Raadets resolution 94/C 48/02 af 7. februar 1994 om udvikling af Faellesskabets posttjenester (3) skal indarbejdes i aftalen; Raadets resolution 94/C 181/01 af 20. juni 1994 om samordnet udveksling af oplysninger mellem administrationerne (4) skal indarbejdes i aftalen - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 I bilag XI til aftalen indsaettes, foer punkt 6 (Raadets resolution 88/C 257/01) og efter den indledende saetning, foelgende nye overskrift: »Teletjenester«. Artikel 2 I bilag XI til aftalen indsaettes foelgende nye punkter og nye overskrifter efter punkt 25 (Raadets resolution af 7. december 1993): »26. 394 Y 0216(01): Raadets resolution 94/C 48/01 af 7. februar 1994 om fastlaeggelse af principper for et alment udbud af teletjenester (EFT nr. C 48 af 16. 2. 1994, s. 1). Posttjenester 27. 394 Y 0216(02): Raadets resolution 94/C 48/02 af 7. februar 1994 om udvikling af Faellesskabets posttjenester (EFT nr. C 48 af 16. 2. 1994, s. 3). Oplysningstjenester 28. 394 Y 0702(01): Raadets resolution 94/C 181/01 af 20. juni 1994 om samordnet udveksling af oplysninger mellem administrationerne (EFT nr. C 181 af 2. 7. 1994, s. 1).« Artikel 3 Teksterne til resolutioner 94/C 48/01, 94/C 48/02 og 94/C 181/01 paa finsk, islandsk, norsk og svensk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgoerelse, er autentiske. Artikel 4 Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. februar 1995, forudsat at alle de meddelelser, der kraeves i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1, er givet Det Blandede EOES-Udvalg. Artikel 5 Denne afgoerelse offentliggoeres i EOES-afsnittet i og EOES-tillaegget til De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Udfaerdiget i Bruxelles, den 2. december 1994 Paa Det Blandede EOES-Udvalgs vegne H. Hafstein Formand


text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0126
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 126/2003 af 26. september 2003 om ændring af bilag XX (miljø) til EØS-aftalen
 EU-Tidende nr. L 331 af 18/12/2003 s. 0056 - 0057
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 126/2003af 26. september 2003om ændring af bilag XX (miljø) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XX til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 93/2003 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 11. juli 2003(1).(2) Kommissionens beslutning 2003/200/EF af 14. februar 2003 om opstilling af reviderede miljøkriterier for tildeling af Fællesskabets miljømærke til tekstilvaskemidler og om ændring af beslutning 1999/476/EF(2) skal indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Bilag XX til aftalen ændres således:1) Det nuværende punkt 2ef (Kommissionens beslutning 1999/476/EF) ændres til 2efa.2) Følgende punkt indsættes efter punkt 2ee (Kommissionens beslutning 94/925/EF):"2ef. 32003 D 0200: Kommissionens beslutning 2003/200/EF af 14. februar 2003 om opstilling af reviderede miljøkriterier for tildeling af Fællesskabets miljømærke til tekstilvaskemidler og om ændring af beslutning 1999/476/EF (EUT L 76 af 22.3.2003, s. 25)."3) Følgende led indsættes i punkt 2efa (Kommissionens beslutning 1999/476/EF):"- 32003 D 0200: Kommissionens beslutning 2003/200/EF af 14. februar 2003 (EUT L 76 af 22.3.2003, s. 25)."4) Punkt 2efa udgår med virkning fra den 31. august 2004.Artikel 2Teksterne til beslutning 2003/200/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 27. september 2003, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle nødvendige meddelelser, jf. aftalens arikel 103, stk. 1(3).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2003.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneH. S. H. Prinz Nikolaus von LiechtensteinFormand(1) EUT L 272 af 23.10.2003, s. 29.(2) EUT L 76 af 22.3.2003, s. 25.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21983A0826(03)
 Protokol fra konferencen mellem repræsentanterne for de stater, der er kontraherende parter i konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælterne (Warszawa, den 9. til 11. november 1982)
 EF-Tidende nr. L 237 af 26/08/1983 s. 0009 - 0012 den finske specialudgave: kapitel 15 bind 4 s. 0132 den svenske specialudgave: kapitel 15 bind 4 s. 0132 den spanske specialudgave: Kapitel 04 bind 2 s. 0134 den portugisiske specialudgave: Kapitel 04 bind 2 s. 0134
 ++++ ( OVERSAETTELSE ) PROTOKOL fra konferencen mellem repraesentanterne for de stater , der er kontraherende parter i konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Oestersoeen og Baelterne ( Warszawa , den 9 . til 11 . november 1982 ) 1 . Efter indbydelse fra regeringen for Den polske Folkerepublik blev der fra den 9 . til den 11 . november 1982 i Warszawa afholdt en konference mellem repraesentanterne for de stater , der er kontraherende parter i konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Oestersoeen og Baelterne . 2 . Foelgende stater var repraesenteret ved konferencen : - Kongeriget Danmark , - Republikken Finland , - Den tyske demokratiske Republik , - Forbundsrepublikken Tyskland , - Den polske Folkerepublik , - Kongeriget Sverige , - Unionen af socialistiske Sovjetrepublikker . 3 . Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , der var inviteret som observatoer , var til stede ved konferencen og deltog i debatterne . 4 . Lederen af den polske delegation , hr . Marian Fila , blev valgt som formand for konferencen . Lederen af den svenske delegation , hr . Bertil Roth , blev valgt som naestformand for konferencen . Sekretaer for konferencen var Dr . Zdzislaw Russek , sekretaer for Den internationale Oestersoe-fiskerikommission . 5 . Droeftelserne paa konferencen baseredes paa den endelige rapport fra den konference , der fra den 22 . til den 26 . juni 1982 blev afholdt i Warszawa mellem repraesentanterne for de stater , der er kontraherende parter i konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Oestersoeen og Baelterne . 6 . Som resultat af droeftelserne var der paa konferencen enighed om at foretage foelgende aendringer i konventionen : a ) Praeamblen suppleres med foelgende nye led : " - som bemaerker , at Oestersoe-staterne har udvidet deres jurisdiktion over de levende rigdomskilder til farvande , der ligger ud over og stoeder op til deres territorialfarvand , " . b ) Artikel VIII , stk . 3 , affattes saaledes : " Hver kontraherende stat skal have én stemme i kommissionen . Kommissionens beslutninger og rekommandationer skal vedtages med to tredjedeles flertal af de paa moedet tilstedevaerende og stemmeafgivende kontraherende stater , dog paa betingelse af , at enhver rekommandation , der vedroerer omraader , som hoerer under en eller flere af de kontraherende staters fiskerijurisdiktion , kun traeder i kraft for disse stater , hvis de har afgivet en bekraeftende stemme dertil " . c ) Artikel


text: IX , stk . 1 , litra a ) og b ) , affattes som foelger , og et litra d ) indsaettes med den nedenfor anfoerte ordlyd : " a ) at koordinere forvaltningen af de levende rigdomskilder inden for konventionsomraadet ved at indsamle , sammenstille , analysere og udsende statistisk materiale , for eksempel om fangst , fiskeriindsats og andre oplysninger , b ) paa passende maade at fremme koordineringen af videnskabelig forskning og , naar det findes oenskeligt , af faellesprogrammer for saadan forskning inden for konventionsomraadet , d ) at gennemgaa oplysninger fremsendt af de kontraherende stater i henhold til artikel XIII , stk . 3 . " . d ) Artikel X , litra f ) , affattes saaledes : " f ) enhver foranstaltning , der fastsaetter stoerrelsen af den totale fangstmaengde og/eller stoerrelsen af fiskeriindsatsen efter arter , bestande , omraader og fiskeperioder inklusive stoerrelsen af den totale fangstmaengde for omraader under de kontraherende staters fiskerijurisdiktion , " . Litra g ) udgaar . Nuvaerende litra h ) bliver herefter litra g ) . e ) I artikel XI indsaettes foelgende som nyt stk . 4 , og det nuvaerende stk . 4 bliver stk . 5 med den nedenfor anfoerte ordlyd : " 4 . a ) Efter ikrafttraedelsesdatoen for en rekommandation , der er vedtaget af kommissionen , kan enhver af de kontraherende stater give kommissionen meddelelse om opsigelse af dens godkendelse af rekommandationen , og hvis denne meddelelse ikke traekkes tilbage , vil rekommandationen ophoere med at vaere bindende for den paagaeldende kontraherende stat efter udloebet af et aar fra datoen for meddelelsen . b ) En rekommandation , som ikke laengere er bindende for en kontraherende stat , ophoerer med at vaere bindende for enhver anden kontraherende stat tredive dage efter den dato , paa hvilken sidstnaevnte giver kommissionen meddelelse om opsigelse af dens godkendelse af rekommandationen . 5 . Kommissionen skal straks efter modtagelsen af enhver meddelelse i henhold til denne artikel underrette de kontraherende stater derom . " . f ) Artikel XII , stk . 3 , afsluttes med foelgende tilfoejelse : " inklusive oplysninger om kontrolforanstaltninger , der skal sikre anvendelsen af kommissionens rekommandationer . " . g ) Artikel XIII affattes saaledes : " Hver kontraherende stat skal underrette kommissionen om sine lovgivningsmaessige foranstaltninger og om de aftaler , den maatte have indgaaet , for saa vidt disse foranstaltninger og aftaler vedroerer bevaring og udnyttelse af fiskeressourcerne inden for konventionsomraadet . " . h ) Artikel XVII affattes saaledes : " 1 . Denne konvention skal ratificeres eller godkendes af signatarstaterne . Ratifikationsinstrumenter eller godkendelsesinstrumenter skal deponeres hos Den polske Folkerepubliks regering , som skal udoeve depositarregeringens funktioner ner . 2 . Denne konvention skal vaere aaben for tiltraedelse af enhver stat , der er interesseret i bevaring og rationel udnyttelse af de levende rigdomskilder i Oestersoeen og Baelterne , eller for tiltraedelse af enhver interguvernemental oekonomisk integrationsorganisation , til hvilken kompetencen vedroerende anliggender


text: , der er reguleret i henhold til denne konvention , er blevet overdraget af dens medlemsstater , forudsat at vedkommende stat eller organisation er indbudt af de kontraherende stater . 3 . Enhver henvisning til en " kontraherende stat " i denne konvention skal gaelde mutatis mutandis for de organisationer , der er naevnt i stk . 2 , og som er blevet parter i denne konvention . 4 . I tilfaelde af uoverensstemmelser mellem de forpligtelser , som en organisation naevnt i stk . 2 har paataget sig i henhold til denne konvention , og de forpligtelser , der opstaar i henhold til den aftale , hvorved en saadan organisation er oprettet , eller enhver retsakt i forbindelse hermed , har forpligtelserne i henhold til denne konvention forrang . " . 7 . Som et yderligere resultat af droeftelserne var der paa konferencen enighed om foelgende bestemmelser , som skal udgoere et tillaeg til artikel XVII vedroerende EOEF's tiltraedelse af konventionen : a ) Paa foranledning af kongeriget Danmark og Forbundsrepublikken Tyskland opfordres Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ( EOEF ) af alle de kontraherende stater til at tiltraede konventionen i stedet for kongeriget Danmark og Forbundsrepublikken Tyskland ; som en fravigelse af konventionens artikel XIX skal disse to kontraherende staters medlemsskab for saa vidt angaar konventionen ophoere paa det tidspunkt , hvor konventionen traeder i kraft for EOEF . b ) Fra tiltraedelsestidspunktet overtager EOEF alle en kontraherende stats rettigheder og forpligtelser som fastsat i konventionen , herunder retten til én stemme og forpligtelsen til at bidrage med en af de lige store andele af det samlede budget , og sikrer en noeje overholdelse af alle de forpligtelser , som hidroerer fra denne konvention . c ) EOEF's deltagelse i denne konvention anses ikke for at beroere de kontraherende staters rettigheder , krav eller synspunkter , hvad angaar afgraensningen af fiskerizoner eller udstraekningen af jurisdiktion over fiskeri i henhold til folkeretten . d ) Kongeriget Danmarks og Forbundsrepublikken Tysklands udtraeden aendrer ikke de af kommissionen officielt anvendte sprog . e ) Instrumenterne for EOEF's tiltraedelse af konventionen skal deponeres hos depositarregeringen . 8 . Repraesentanterne for EOEF fremsatte en udtalelse , der er knyttet som bilag til denne protokol . 9 . Teksten til denne protokol , der er udfaerdiget i et enkelt originaleksemplar paa engelsk , skal deponeres hos regeringen for Den polske Folkerepublik . Regeringen for Den polske Folkerepublik sender en bekraeftet genpart af denne protokol til hver af de stater , hvis repraesentanter deltog i konferencen med henblik paa godkendelse af aendringerne indeholdt i denne protokol i overensstemmelse med den procedure , der er fastsat i konventionens artikel XVI . BILAG Udtalelse fremsat af repraesentanterne for Det europaeiske oekonomiske Faellesskab For saa vidt angaar artikel XVII , stk . 4 , oensker repraesentanterne for Det europaeiske oekonomiske Faellesskab at fremhaeve foelgende punkter : 1 . EF's tiltraedelse af denne konvention medfoerer ikke uoverensstemmelse mellem Faellesskabets forpligtelser i henhold til den traktat , hvorved det blev oprettet


text: , og dets forpligtelser i henhold til denne konvention . 2 . Ligeledes opstaar der heller ikke uoverensstemmelse mellem gaeldende faellesskabsret og de forpligtelser , der foelger af konventionen . Desuden vil enhver hypotetisk uoverensstemmelse vaere udelukket , da EF's tiltraedelse af denne konvention skal godkendes af De europaeiske Faellesskabers Ministerraad . Hermed vil enhver tidligere retsakt , der maatte indeholde mulighed for konflikt , vige for denne godkendelsesakt . 3 . Hvad angaar Faellesskabets fremtidige retsregler , vil Faellesskabet ligesom enhver anden kontraherende part vaere forpligtet til at respektere de i henhold til konventionen gaeldende forpligtelser .


text:
 25.6.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 162/29
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 48/2009
 af 24. april 2009
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 35/2009 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 17. marts 2009 (1).
 (2)
 Kommissionens beslutning 2008/232/EF af 21. februar 2008 om en teknisk specifikation for interoperabilitet for delsystemet rullende materiel i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (2) bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XIII til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende indsættes i punkt 37af (Kommissionens beslutning 2002/735/EF):
 », som ændret ved:
 —
 32008 D 0232: Kommissionens beslutning 2008/232/EF af 21. februar 2008 (EUT L 84 af 26.3.2008, s. 132).«
 2)
 Følgende indsættes efter punkt 37ag (Kommissionens beslutning 2008/284/EF):
 »37ah.
 32008 D 0232: Kommissionens beslutning 2008/232/EF af 21. februar 2008 om en teknisk specifikation for interoperabilitet for delsystemet rullende materiel i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (EUT L 84 af 26.3.2008, s. 132).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af beslutning 2008/232/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 25. april 2009, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 24. april 2009.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 130 af 28.5.2009, s. 29.
 (2) EUT L 84 af 26.3.2008, s. 132.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21998D0709(18)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 101/97 af 15. december 1997 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 193 af 09/07/1998 s. 0061 - 0061
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 101/97 af 15. december 1997 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 48/97 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg (1);Kommissionens forordning (EF) nr. 2215/96 af 20. november 1996 om undtagelsesforanstaltninger for »Glühwein« (2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Følgende punkt indsættes efter punkt 6 (Kommissionens forordning (EØF) nr. 2009/92) i kapitel XXVII i bilag II til aftalen:»7. 396 R 2215: Kommissionens forordning (EF) nr. 2215/96 af 20. november 1996 om undtagelsesforanstaltninger for »Glühwein« (EFT L 296 af 21. 11. 1996, s. 30).«Artikel 2 Teksterne til forordning (EF) nr. 2215/96 på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den 16. december 1997, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 4 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 1997.På Det Blandede EØS-Udvalgs vegneE. BULLFormand(1) EFT L 290 af 23. 10. 1997, s. 34.(2) EFT L 296 af 21. 11. 1996, s. 30.


text:
 7.7.2021
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 240/3
 AFGØRELSE nr. 1/2021 VEDTAGET AF ASSOCIERINGSUDVALGET EU-GEORGIEN I DETTES HANDELSSAMMENSÆTNING
 af 17. juni 2021
 om ajourføring af bilag XIII (tilnærmelse af toldlovgivningen) til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side [2021/1114]
 ASSOCIERINGSUDVALGET I DETTES HANDELSSAMMENSÆTNING HAR —
 under henvisning til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side, særlig artikel 75 og artikel 406, stk. 3, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side (»aftalen«) blev undertegnet den 27. juni 2014 og trådte i kraft den 1. juli 2016.
 (2)
 I aftalens præambel anerkendes parternes ønske om at fremskynde reform- og tilnærmelsesprocessen i Georgien og dermed bidrage til gradvis økonomisk integration og udbygning af den politiske associering samt til opnåelse af økonomisk integration gennem omfattende lovgivningsmæssig tilnærmelse.
 (3)
 I overensstemmelse med aftalens artikel 75 forpligtede Georgien sig til gradvis at tilnærme sig Unionens toldlovgivning som fastsat i aftalens bilag XIII (tilnærmelse af toldlovgivningen).
 (4)
 Idet den gældende EU-ret i aftalens bilag XIII (tilnærmelse af toldlovgivningen) har udviklet sig væsentligt siden afslutningen af forhandlingerne om aftalen, bør denne udvikling afspejles i nævnte bilag —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Bilag XIII (tilnærmelse af toldlovgivningen) til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.
 Artikel 2
 Denne afgørelse er udfærdiget på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, kroatisk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og georgisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juni 2021.
 BILAG
 »BILAG XIII
 TILNÆRMELSE AF TOLDLOVGIVNINGEN
 Toldkodeks
 Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1)
 Tidsplan: Tilnærmelsen til bestemmelserne i forordning (EU) nr. 952/2013, med undtagelse af artikel 1 og 4, artikel 27, stk. 1, litra b), artikel 53, 81 og 82, artikel 87, stk. 4, artikel 89, stk. 2, litra a), artikel 155-157, artikel 211, stk. 4, litra b), artikel 227, artikel 233, stk. 1, litra c), og artikel 284-288, skal foretages senest fire år efter ikrafttrædelsen af denne aftale.
 Parterne reviderer tilnærmelsen til artikel 210 i forordning (EU) nr. 952/2013 inden udløbet af fireårsperioden efter ikrafttrædelsen af denne aftale.
 Tilnærmelse til artikel 247 i forordning (EU) nr. 952/2013 skal ske på best endeavor-basis.
 Fælles forsendelse og administrativt enhedsdokument
 Konvention af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen
 Konvention af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure.
 Tidsplan: Tilnærmelsen til bestemmelserne i de konventioner, der er omhandlet i første og andet afsnit, bl.a. gennem Georgiens eventuelle tiltrædelse af disse konventioner, skal være gennemført


text:
senest fire år efter ikrafttrædelsen af denne aftale.
 Toldfritagelser
 Rådets forordning (EF) nr. 1186/2009 af 16. november 2009 om en fællesskabsordning vedrørende fritagelse for import- og eksportafgifter.
 Tidsplan: Tilnærmelsen til afsnit I og II i forordning (EF) nr. 1186/2009 skal være gennemført senest fire år efter ikrafttrædelsen af denne aftale.
 Beskyttelse af intellektuel ejendomsret
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 608/2013 af 12. juni 2013 om toldmyndighedernes håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
 Tidsplan: Tilnærmelsen til bestemmelserne i forordning (EU) nr. 608/2013, med undtagelse af artikel 26, skal være gennemført senest tre år efter ikrafttrædelsen af denne aftale. Forpligtelsen med hensyn til tilnærmelse til forordning (EU) nr. 608/2013 er ikke i sig selv en forpligtelse for Georgien til at anvende foranstaltninger, hvis en intellektuel ejendomsret ikke er beskyttet i henhold til landets materielle love og administrative bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder.
 «
 (1) EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.