text: af observatørens ophold om bord, der i almindelighed ikke må strække sig ud over det tidsrum, der er nødvendigt for udførelsen af hans arbejde. Observatørernes særlige opgaver er fastsat i tillæg 3.Fiskeriministeriet, repræsenteret ved det madagaskiske center for overvågning af fiskeriet, fastsætter betingelserne for hans ombordtagning.Rederen eller dennes agent underretter det madagaskiske center for overvågning af fiskeriet mindst to dage inden fartøjets ankomst til en madagaskisk havn.Rederen betaler gennem sin agent den madagaskiske regering (det madagaskiske center for overvågning af fiskeriet) 17 EUR for hver dag, der er en observatør om bord på et notfartøj til tunfiskeri eller et langlinefartøj med flydeline.Transportomkostningerne til den havn, hvor observatøren tages om bord, påhviler Madagaskars regering. Omkostningerne ved observatørens ombordtagning og landsætning uden for Madagaskar påhviler rederen.Observatører kan tages om bord på indtil 30 % af EF-fartøjerne i Madagaskars fiskerizone. Varigheden af observatørens ophold om bord afhænger af fangstrejsen i fiskerizonen.Hvis observatøren ikke er på det aftalte sted og tidspunkt og heller ikke er kommet til stede i de efterfølgende tolv timer, fritages rederen automatisk for sin forpligtelse til at tage denne observatør om bord. I tilfælde af forsinkelse af fartøjets letning finansierer rederen udgifterne til observatørens kost og logi indtil den faktiske ombordtagning.6. PÅMØNSTRING AF SØMÆNDFor den samlede flåde af notfartøjer til tunfiskeri og langlinefartøjer med flydeline skal mindst 40 madagaskiske sømænd påmønstres under hele togtets varighed i Madagaskars fiskerizone. Den påmønstrede sømands hyre fastsættes efter fælles aftale mellem redernes agenter og de pågældende sømænd. Hyren skal dække udgifterne til socialsikring.Ansættelseskontrakterne for disse sømænd indgås mellem agenterne og de pågældende sømænd.Hvis den samlede flåde af notfartøjer til tunfiskeri og langlinefartøjer med flydeline ikke når op at påmønstre 40 sømænd, skal rederne betale en kompensation for de ikke-påmønstrede sømænd, hvis niveau fastsættes af den blandede kommission som fastsat i artikel 9 i aftalen, for togtets varighed. Dette beløb vil blive anvendt til uddannelse af madagaskiske fiskere og indbetales på en konto, hvis nummer meddeles agenterne.7. FISKERIZONERDe fiskerizoner, som EF-fartøjerne har adgang til, omfatter samtlige farvande under Madagaskars jurisdiktion, som ligger mere end 12 sømil fra kysten.Hvis fiskeriministeriet beslutter at installere forsøgsanordninger til måling af fiskekoncentrationen, underretter det Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og de pågældende rederes agenter herom med angivelse af deres geografiske koordinater.Fra den tredivte dag efter denne meddelelse er det ikke tilladt at være mindre end 1,5 sømil fra disse anordninger. De samme parter skal straks underrettes om enhver demontering af disse forsøgsanordninger til måling af fiskekoncentrationen.8. ANVENDELSE AF HAVNEFACILITETERDe madagaskiske myndigheder fastsætter sammen med aftalens brugere betingelserne for anvendelsen af havnefaciliteterne.9. INSPEKTION AF OG TILSYN MED FISKERIAKTIVITETERDe fartøjer, der råder over en fiskerilicens, skal tillade enhver person med ansvar for inspektion og kontrol af fiskeriaktiviteter, som Republikken Madagaskar har behørigt bemyndiget hertil, at komme om bord og bistå ham ved udførelsen af hans opgaver.De EF-fartøjer, der fisker i forbindelse med aftalen, overvåges pr. satellit på betingelser, der nærmere skal fastsættes efter en fælles aftale mellem parterne.10. OMLADNINGVed omladning af fisk overdrager notfartøjerne til tunfiskeri med fryseanlæg de fisk, de ikke


text: selv beholder, til et selskab eller et organ, der er udpeget af de madagaskiske myndigheder.11. TJENESTEYDELSERDe EF-redere, som driver fiskeri i Madagaskars fiskerizone, skal fortrinsvis benytte sig af madagaskiske tjenesteydelser (kølhaling, vedligeholdelse, bunkring, konsignation mv.).12. PROCEDURE VED OPBRINGNING AF FARTØJERa) Fremsendelse af oplysningerDet madagaskiske fiskeriministerium underretter inden for en frist på 48 timer delegationen og flagstaten om alle opbringninger af EF-fartøjer, der driver fiskeri i henhold til fiskeriaftalen, i Madagaskars fiskerizone, og fremsender en kortfattet rapport om omstændighederne ved og årsagerne til opbringningen. Endvidere holdes delegationen og flagstaten underrettet om forløbet af de indledte procedurer og de iværksatte sanktioner.b) Løsning af problemet vedrørende opbringningenIfølge bestemmelserne i fiskeriloven og de tilknyttede bekendtgørelser kan sagen vedrørende overtrædelsen afgøres:- enten ved en mæglingsprocedure, i hvilket tilfælde lovens bødebestemmelser anvendes inden for et interval med et minimum og et maksimum som fastsat i madagaskisk lovgivning- eller ad rettens vej, hvis sagen ikke har kunnet løses gennem mægling, efter bestemmelserne i madagaskisk lovgivning.c) Fartøjet frigives, og besætningen får lov til at forlade havnen:- enten så snart forpligtelserne som følge af mæglingsproceduren er opfyldt ved fremvisning af en kvittering- eller ved, at der stilles en bankgaranti i afventning af retsprocedurens afslutning, ved fremvisning af et bevis for, at denne garanti er stillet.Tillæg 1>PIC FILE= "L_2001296DA.001602.TIF">Tillæg 2>PIC FILE= "L_2001296DA.001702.TIF">Tillæg 3OMBORDTAGNING AF OBSERVATØRERFartøjer til tunfiskeri og langlinefartøjer med flydeline, der har tilladelse til at fiske, tager en observatør fra det madagaskiske center for overvågning af fiskeriet med næringsbrev og søfartsbog om bord. Det madagaskiske center for overvågning af fiskeriet fastsætter varigheden af observatørens ophold om bord, der i almindelighed ikke må strække sig ud over det tidsrum, der er nødvendigt for udførelsen af hans arbejde.Om bord foretager observatøren sig følgende:1) observerer, registrerer og rapporterer fiskerfartøjernes fiskeri2) kontrollerer positionen for de fartøjer, der driver fiskeri3) udtager biologiske prøver som led i videnskabelige programmer4) udarbejder en fortegnelse over de anvendte fiskeredskaber5) indsamler fangstdata om fiskerizonen under sit ophold om bord6) træffer alle passende foranstaltninger for at sikre, at hans ombordtagning og ophold om bord ikke afbryder eller hæmmer fiskeriet7) respekterer goder og udstyr om bord, ligesom han respekterer, at alle skibspapirerne er fortrolige8) udarbejder en fangstrejserapport, der overgives til det madagaskiske center for overvågning af fiskeriet med kopi til De Europæiske Fællesskabers delegationMed henblik herpå skal fiskerfartøjets reder eller fører:1) tillade observatøren at stige om bord på fartøjet for dér at udøve sine funktioner og blive om bord i den periode, der er anført i anmodningen2) stille et passende arbejdssted til rådighed, der omfatter et bord og tilstrækkelig belysning3) fremlægge de oplysninger, han har om fiskeriaktiviteten i den madagaskiske fiskerizone4) angive fartøjets position (længdegrad og breddegrad)5) sende og modtage eller tillade, at der sendes og modtages budskaber via kommunikationsmateriellet om bord på fartøjet6) give adgang til alle de dele af fartøjet, hvor fiskeriet, forarbejdningen og oplagringen finder sted7) tillade, at der udtages prøver8) stille passende oplagringsfaciliteter for hans prøver til rådighed uden at indskrænke fartøjets lagerkapacitet9) yde bistand ved undersøgelse og måling af fiskeriredskaber om bord på fartøjet10) tillade, at

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 Avis juridique important
 |
 22000A0325(01)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz - Godkendt refera
 EF-Tidende nr. L 076 af 25/03/2000 s. 0012 - 0015
 Aftale i form af brevvekslingmellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og SchweizA. Brev fra FællesskabetBruxelles, den 17. marts 2000.Hr. ...Jeg har den ære hermed at bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab kan godkende vedlagte "Godkendt referat" vedrørende en række tilpasninger til Fællesskabets og Det Schweiziske Forbunds respektive importordninger for forarbejdede landbrugsprodukter, hvoraf nogle er omfattet af protokol nr. 2 til frihandelsoverenskomsten fra 1972. Disse ændringer foregriber en samlet tilpasning af protokol nr. 2, som skal påbegyndes i nær fremtid.Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at regeringen for Det Schweiziske Forbund kan godkende indholdet af dette brev.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.På vegne af Det Europæiske Fællesskab>PIC FILE= "L_2000076DA.001202.EPS">GODKENDT REFERATI. IndledningSom følge af en betydelig stigning i den schweiziske eksport af limonade til Det Europæiske Fællesskab er der blevet afholdt en række møder mellem tjenestemænd fra Europa-Kommissionen og fra Det Schweiziske Forbund.Som et resultat af disse møder er parterne blevet enige om at forelægge deres respektive myndigheder en række tilpasninger til Fællesskabets og Det Schweiziske Forbunds respektive importordninger for forarbejdede landbrugsprodukter, hvoraf nogle er omfattet af protokol nr. 2 til frihandelsoverenskomsten fra 1972, til godkendelse.Disse tilpasninger træder i kraft den 1. april 2000. For Schweiz vil ordningen blive anvendt midlertidigt fra den 1. april 2000, indtil de interne procedurer for ratifikation af denne aftale er afsluttet.For så vidt angår læskedrikke, kan de to parter inden udgangen af det andet år efter denne aftales ikrafttræden beslutte at forlænge de i aftalen fastsatte foranstaltninger på grundlag af bestemmelserne i frihandelsoverenskomsten.II. Den schweiziske importordning1. Det Schweiziske Forbund åbner hvert år følgende toldkontingenter til fordel for Det Europæiske Fællesskab:>TABELPOSITION>2. Det følgende år forhøjes kontingenterne med 10 %.III. Fællesskabets importordning1. Fællesskabet åbner hvert år følgende toldkontingenter til fordel for Schweiz:>TABELPOSITION>2. Det følgende år forhøjes kontingenterne med 10 %.3. Læskedrikke- Fællesskabet åbner et årligt toldfrit kontingent til fordel for Det Schweiziske Forbund, for så vidt angår varer under KN-kode 2202 10 00 (vand, herunder mineralvand og vand tilsat kulsyre, tilsat sukker eller andre sødemidler eller aromatiseret) og ex 2202 90 10 (andre sukkerholdige drikkevarer). Kontingentet er på 75 mio. liter.- Import ud over kontingentet belægges med importtold på 9,1 %.- Hvis kontingentet udnyttes fuldt ud, forhøjes det i de følgende år med 10 % årligt. Udnyttes kontingentet ikke fuldt ud, genoptages frihandelen med de i første led nævnte læskedrikke.IV. Med hensyn til oprindelsesregler anvendes bestemmelserne i protokol nr. 3 til frihandelsoverenskomsten Schweiz-EF.B. Brev fra SchweizBruxelles, den 17. marts 2000.Hr. ...,Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd:"Jeg har den


text: ære hermed at bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab kan godkende vedlagte 'Godkendt referat' vedrørende en række tilpasninger til Fællesskabets og Det Schweiziske Forbunds respektive importordninger for forarbejdede landbrugsprodukter, hvoraf nogle er omfattet af protokol nr. 2 til frihandelsoverenskomsten fra 1972. Disse ændringer foregriber en samlet tilpasning af protokol nr. 2, som skal påbegyndes i nær fremtid.Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at regeringen for Det Schweiziske Forbund kan godkende indholdet af dette brev."Jeg har den ære at bekræfte, at min regering kan godkende indholdet af Deres brev og den foreslåede dato for ændringernes ikrafttræden.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.På vegne af Det Schweiziske Forbund>PIC FILE= "L_2000076DA.001501.EPS">


text:
 Nr . L 385 / 28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 SAMARBEJDSAFTALE
 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Kongeriget Sverige om sammenkob
 ling af Fællesskabets datatransmissionsnet (Euronet) og det svenske datanet for
 informationssøgning
 RÅDET FOR Fællesskabers medlemsstater, i det følgende
 DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER benævnt » medlemsstaterne«, pålidelig, hurtig og
 billig adgang til alt foreliggende videnskabeligt,
 på den ene side, og teknisk, økonomisk og socialt datamateriale ;
 i betragtning af, at telekommunikationsadministra
 tionerne i medlemsstaterne ved den multilaterale
 REGERINGEN FOR KONGERIGET SVERIGE konvention om oprettelse og drift af et telekommu
 nikationsnet for Euronet, undertegnet den
 11 . december 1975 , besluttede at foranstalte en
 på den anden side sådan oprettelse og drift, idet de med henblik
 herpå pålagde Frankrig at afslutte en kontrakt med
 ER — Det europæiske økonomiske Fællesskab, i det føl
 gende benævnt » Fællesskabet«; nævnte kontrakt
 i betragtning af, at der i de senere år er udfoldet blev underskrevet den 15 . december 1975 ;
 store bestræbelser i Europa såvel inden for data
 transmission ved anvendelse af pakkekommunika i betragtning af, at Rådet i sin afgørelse af 27 . juli
 tion som inden for videnskabelig og teknisk infor 1981 har bestemt, at Fællesskabet kan indgå samar
 mation og dokumentation i almindelighed ; bejdsaftaler med tredjelande, der deltager i Den
 europæiske konference for Post- og Telekommuni
 i betragtning af, at der den 23 . november 1971 blev kation (CEPT);
 indgået en aftale om oprettelse af et europæisk
 informationsnet ( COST-aktion 11 ) med henblik på i betragtning af, at Sverige gennem flere år har
 datatransmission ved anvendelse af pakkekommu deltaget i udviklingen af informationsvidenskaben ,
 nikationsteknologi , en aftale, i hvilken Det europæ blandt andet af informationstjenester med søgning
 iske Atomenergifællesskab , Det forenede Konge i dialogform inden for de nordiske lande (Scan
 rige, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Ita net);
 lien , Nederlandene, Norge, Portugal, Sverige ,
 Schweiz og Jugoslavien siden er blevet parter; i betragtning af, at den svenske telekommunikati
 onsadministration har oprettet et offentligt data
 i betragtning af, at Rådet for De europæiske Fæl transmissionsnet baseret på pakkekommunikation
 lesskaber, i der følgende benævnt » Rådet«, i sin til anvendelse ved informationssøgning i dialog
 resolution af 14. januar 1974 om De europæiske form i Sverige, i det følgende benævnt » det sven
 Fællesskabers første handlingsprogram på det ske datanet«, som blev åbnet den 14 . september
 videnskabelige og teknologiske område, har frem 1979 ;
 hævet, at når det viser sig nødvendigt eller hensigts
 mæssigt, bør der åbnes mulighed for at lade tredje under henvisning til , at Sverige er medlem af Den
 lande, herunder navnlig europæiske lande, deltage i europæiske Rumorganisation ( ESA), og til , at der
 aktioner under dette program ; finder et samarbejde sted mellem Fællesskabet og
 Den europæiske Rumorganisation på Euronet-om
 i betragtning af, at Rådet den 18 . marts 1975, den rådet ; og
 9 . oktober 1978 og den 27 . juli 1981 har vedtaget
 treårige handlingsplaner vedrørende videnskabelig i erkendelse af, at det vil være af gensidig


text:
interesse
 og teknisk information og dokumentation, blandt for de kontraherende parter i denne aftale, at det
 andet med bestemmelser om oprettelse af et data svenske datanet sammenkobles med Euronet, for
 transmissionsnet, i det følgende benævnt » Euro således at give brugere i Sverige mulighed for
 net«, som skulle give brugerne i De europæiske adgang til de informationstjenester, der er etableret
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 385/29
 i medlemsstaterne, og brugere i medlemsstaterne Artikel III
 mulighed for adgang til de i Sverige etablerede
 informationstjenster, og endvidere for at under Med henblik på at varetage brugernes interesser og
 søge, hvorledes markedsføringen af sådan informa sikre såvel effektiv og billig drift af nettene som
 tionsservice kan udvikles såvel i Sverige som i konkurrencedygtig service skal de kontraherende
 medlemsstaterne — parter bestræbe sig på at sikre, at ledere af værts
 datamater, der er tilsluttet de sammenkoblede net , i
 videst muligt omfang handler i overensstemmelse
 med den fælles hensigtserklæring, der er indeholdt
 BLEVET ENIGE OM FØLGENDE :
 i bilaget til denne aftale .
 Artikel I Artikel IV
 Denne aftale danner den generelle ramme for et De kontraherende parter støtter bestræbelserne for
 samarbejde på informationstjenesteområdet og yderligere udvikling af specifikationer, service, faci
 navnlig for sammenkoblingen af Euronet og det liteter og bistand til brugerne . De virker for
 svenske datanet med det formål gensidigt at åbne fremme af samarbejdet mellem sammenslutninger
 adgang til offentligt tilgængelige informationstjene af værtsdatamat-ledere og sammenslutninger af
 ster. De nødvendige foranstaltninger for gennemfø brugere . Fællesskabet bestræber sig på at lette de
 relsen af dette samarbejde fastlægges ved svenske værtsdatamat-lederes deltagelse i møderne i
 Euronets udvalg for værtsdatamat-ledere, som
 — et gennemførelsesarrangement, der skal indgås omhandlet i bilaget, og de svenske brugeres delta
 mellem de telekommunikationsadministrationer,
 gelse i møderne i Euronets brugersammenslutnin
 der deltager i Euronet, og den svenske telekom
 ger .
 munikationsadministration ;
 — et arrangement om informationstjenester, der
 skal indgås mellem Fællesskabet og Den sven
 ske delegation for videnskabelig og teknisk Artikel V
 Informationsforsyning ( Delegationen for Veten
 skaplig och Teknisk informationsförsöjning). De kontraherende parter støtter bestræbelserne for
 Brugerne i medlemsstaterne tilbydes adgang via yderligere udvikling af specifikationer, service, faci
 Euronet til det svenske datanet, og brugerne i liteter og bistand til brugerne. De virker for
 Sverige tilbydes adgang til Euronet via det svenske som muligt give hinanden oplysning om forventet
 datanet . Med forbehold af national lovgivning, tilslutning af værtsdatamater og af databanker og
 -baser .
 især love om adgang til databaser, tilbydes værts
 datamaterne i medlemsstaterne og i Sverige ensar
 tede muligheder for tilslutning til de sammenko
 blede net . Ligeledes med forbehold af nationale
 love og administrative bestemmelser skal brugernes Artikel VI
 og værtsdatamaternes tilslutning finde sted uden
 forskelsbehandling og efter gensidighedsprincippet . Enhver udvidelse af Euronet til at omfatte lande,
 der ikke er medlemmer af Fællesskabet, drøftes på
 forhånd af de kontraherende parter, navnlig for så
 Artikel II vidt angår de konsekvenser, som en sådan udvi
 delse måtte have for forbindelserne mellem Sverige
 og Fællesskabet og for de


text:
forbindelser, som de to
 Det i artikel I nævnte gennemførelsesarrangement parter vil få med de pågældende lande .
 mellem telekommunikationsadministrationerne skal
 blandt andet indeholde de tekniske betingelser for
 og de finansielle konsekvenser af sammenkoblin
 gen af de to telekommunikationsnet . Det i artikel I
 Artikel VU
 nævnte informationstjeneste-arrangement mellem
 Fællesskabet og Den svenske delegation for viden
 skabelig og teknisk Informationsforsyning skal De kontraherende parter har hver især mulighed
 blandt andet indeholde bestemmelser vedrørende for tilslutning til deres net af andre net, værtsdata
 drift og videreudvikling af den service, der tilbydes mater og brugere, der befinder sig uden for Sverige
 via nettene, og skal angive principperne for det og medlemsstaterne . Sådanne udvidelsers senere
 påtænkte samarbejde mellem parterne samt fast tilslutning til den anden kontraherende parts net
 lægge disses respektive bidrag . kræver forudgående aftale mellem de kontrahe
 ---pagebreak--- Nr. L 385 / 30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 rende parter og i givet fald samtykke fra vedkom Artikel X
 mende telekommunikationsadministrationer .
 Denne aftale skal godkendes af de kontraherende
 parter i overensstemmelse med disses egne proce
 durer. Aftalen træder i kraft den dag, de kontrahe
 rende parter har givet hinanden notifikation om, at
 Artikel VIII de i så henseende nødvendige procedurer er afslut
 tet .
 Denne aftale berører ikke den svenske telekommu Artikel XI
 nikationsadministrations ret til at benytte det sven
 ske datanet til virksomhed uafhængig af Euronet . Denne aftale udløber den 31 . december 1983 . På
 initiativ af en af de kontraherende parter kan den
 dog bringes til ophør på et tidligere tidspunkt,
 forudsat at der gives den anden kontraherende part
 meddelelse herom med et års varsel .
 Artikel IX
 Artikel XII
 1 tilfælde af en tvist om fortolkningen eller anven Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på
 delsen af denne aftale, skal en sådan tvist gøres til dansk, engelsk, fransk, græsk, italiensk, neder
 genstand for konsultationer mellem de kontrahe landsk, tysk og svensk, idet hver af disse tekster
 rende parter. har samme gyldighed .
 Udfærdiget i Bruxelles, den ...
 For Rådet for Det europæiske For kongeriget
 økonomiske Fællesskab Sveriges regering
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 385 / 31
 BILAG
 Fælles hensigtserklæring om ledere af værtsdatamater, der skal tilsluttes Euronet, som omhandlet
 i artikel III i samarbejdsaftalen
 1. Lederen af en værtsdatamat, i det følgende vedrørende nettet og udarbejdelse af passende henstillin
 benævnt »værten «, er eneansvarlig for gennemførelsen af ger, der fremsendes til de kompetente myndigheder i de
 den service, der ydes via nettet . lande, der deltager i Euronet. Omkostningerne i forbin
 delse med deltagelse i disse udvalgsmøder afholdes af
 2. Værten må ikke udøve forskelsbehandling af bru deltagerne hver især.
 gerne af Euronet på grundlag af deres nationalitet. Skulle
 eksisterende kontrakter eller internationale aftaler inde 8. Værten udnævner sin repræsentant i dette udvalg,
 holde diskriminerende bestemmelser, underretter værten inden for et tidsrum af tre måneder fra datoen for
 de kompetente myndigheder herom og drager omsorg for, indgåelse af aftalen , om


text:
hans tilslutning til Euronet ; han
 at bestemmelserne ændres . udnævner ligeledes inden for samme frist andre repræsen
 tanter med ansvar for spørgsmål i forbindelse med Euro
 3. Illoyal konkurrence skal undgås . Om nødvendigt net og anfører deres ansvarsområde .
 kan værten af de kompetente myndigheder i hans hjem
 land anmodes om at afgive en forklaring i så henseende . 9. Inden for samme frist fremsender værten til de
 kompetente myndigheder i hjemlandet en foreløbig
 4. Værten overholder princippet om , at informations beskrivelse af databaserne og af den dermed forbundne
 service skal være så billig som mulig, og tager i videst service, som han har til hensigt at tilbyde . Denne beskri
 muligt omfang hensyn hertil i sin prispolitik. velse skal i videst muligt omfang svare til beskrivelsen af
 den databaseservice, som er indeholdt i » Euronet-ret
 5. Værten deltager i bestræbelserne for en gradvis ningslinjer for samarbejdet mellem databaseleverandører
 harmonisering af tjenesterne . Han tilstræber i særdeles og værtsorganisationer«. Beskrivelsen skal navnlig
 hed : omfatte databaserne, den dermed forbundne service og
 gebyrerne for de pågældende ydelser . En endelig beskri
 — gennemførelse i sit informationssøgningssystem af velse af informationstjenesterne fremsendes til de kompe
 standardinstrukserne , således som disse er anført i tente myndigheder senest tre måneder, inden tjenesten
 » Euronet-retningslinjer : Standardinstrukser for infor åbner .
 mationssøgningssystemer«,
 — gradvis harmonisering af de almindelige salgsbetingel 10. Værten bestræber sig på tre måneder i forvejen at
 ser, der skal udformes i fællesskab , give meddelelse om enhver større ændring i beskaffenhe
 den af den nærmere beskrevne service og underretter sit
 — ajourføring af instruktionshåndbøger, lands kompetente myndigheder herom .
 — forenkling af adgangsprocedurerne for brugerne og af
 faktureringen . 1 1. Har værten til hensigt at anvende sin tilslutning til
 Euronet til andre formål end de i samarbejdsaftalen
 6. Værten overvejer foranstaltninger til effektiv mar omhandlede, underretter han sit lands kompetente myn
 kedsføring inden for Euronet-området af hans informati digheder herom .
 onsservice, og til uddannelse af brugere af dette net.
 12 . For at give de kompetente myndigheder mulighed
 7. Med det formål at etablere et hensigtsmæssigt for at tilpasse nettet efter behovene skal værten mindst én
 samarbejde indvilliger værten i at deltage i arbejdet i et gang om året tilvejebringe passende statistiske oplysnin
 udvalg, der regelmæssigt afholder møder med henblik på ger om sin Euronet-service, såsom operationernes
 fremsættelse af værternes mening om alle spørgsmål omfang, antal abonnenter osv .


text:
 16.7.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 187/32
 AFGØRELSE Nr. 1/2011 TRUFFET AF LUFTFARTSUDVALGET FÆLLESSKABET/SCHWEIZ, DER ER OPRETTET I HENHOLD TIL AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DET SCHWEIZISKE FORBUND OM LUFTFART
 af 4. juli 2011
 om erstatning af bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart
 (2011/419/EU)
 LUFTFARTSUDVALGET FÆLLESSKABET/SCHWEIZ HAR —
 under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 23, stk. 4 —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Eneste artikel
 Aftalens bilag affattes som bilaget til nærværende afgørelse fra 1. august 2011.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2011.
 På Det Blandede Udvalgs vegne
 Matthew BALDWIN
 Leder af Den Europæiske Unions delegation
 Peter MÜLLER
 Leder af den schweiziske delegation
 BILAG
 I denne aftale forstås ved:
 —
 I kraft af Lissabontraktaten, som trådte i kraft den 1. december 2009, erstattes og efterfølges Det Europæiske Fællesskab af Den Europæiske Union
 —
 Når der i retsakterne i dette bilag henvises Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, som erstattes af Den Europæiske Unions medlemsstater, eller betingelserne for en forbindelse med dem, gælder henvisningerne i forbindelse med aftalen også for Schweiz eller for betingelserne for en forbindelse med Schweiz
 —
 Henvisningerne til Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 og (EØF) nr. 2408/92 i artikel 4, 15, 18, 27 og 35 i aftalen forstås som henvisninger til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008.
 —
 Hvis ikke andet gælder efter denne aftales artikel 15, omfatter udtrykket »EF-luftfartsselskab«, når det anvendes i nedenstående EF-direktiver og -forordninger, også luftfartsselskaber, der er driftsgodkendt og har deres vigtigste forretningsområde og eventuelle hovedkontor i Schweiz, jf. forordning (EF) nr. 1008/2008. Enhver henvisning til forordning (EØF) nr. 2407/92 forstås som en henvisning til forordning (EF) nr. 1008/2008
 —
 Enhver henvisning i følgende tekster til traktatens artikel 81 og 82 eller til artikel 101 og 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde forstås som en henvisning til denne aftales artikel 8 og 9.
 1. Luftfartsliberalisering og andre regler for civil luftfart
 Nr. 1008/2008
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 24. september 2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet
 Nr. 2000/79
 Rådets direktiv 79 af 27. november 2000 om iværksættelse af den europæiske aftale om tilrettelæggelse af arbejdstiden for mobile arbejdstagere i civil luftfart, som er indgået af Sammenslutningen af Europæiske Luftfartsselskaber (AEA), European Transport Workers' Federation (ETF), European Cockpit Association (ECA), Den Europæiske Organisation for Regionale Luftfartsselskaber (ERA) og Den Internationale Charterflysammenslutning (IACA)
 Nr. 93/104
 Rådets direktiv af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden, som ændret ved:
 —
 direktiv 2000/34/EF
 Nr. 437/2003
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 27. februar 2003 om indberetning af statistiske oplysninger om passager-, fragt- og postflyvning
 Nr. 1358/2003
 Kommissionens forordning af 31. juli 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 437/2003 om indberetning af statistiske oplysninger om passager-, fragt- og postflyvning og om ændring af bilag I og II hertil
 Nr. 785/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 21. april 2004 om forsikringskrav


text:
til luftfartsselskaber og luftfartøjsoperatører som ændret ved
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 285/2010.
 Nr. 95/93
 Rådets forordning af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne, artikel 1-12, som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 793/2004
 Nr. 2009/12
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 11. marts 2009 om lufthavnsafgifter (anvendes af Schweiz fra den 1. juli 2011)
 Nr. 96/67
 Rådets direktiv af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne
 (Artikel 1-9, 11-23 og 25)
 Nr. 80/2009
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. januar 2009 om en adfærdskodeks for edb-reservationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2299/89
 2. Konkurrenceregler
 Nr. 3975/87
 Rådets forordning af 14. december 1987 om fastsættelse af fremgangsmåden ved anvendelse af konkurrencereglerne på virksomheder i luftfartssektoren (artikel 6, stk. 3), som ændret senest ved:
 —
 Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (artikel 1-13, 15-45)
 Nr. 1/2003
 Rådets forordning af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (artikel 1-13, 15-45)
 (I det omfang denne forordning er relevant for anvendelsen af denne aftale. Indsættelsen af denne forordning berører ikke opgavefordelingen i henhold til denne aftale).
 Forordning (EØF) nr. 17/62 er ophævet ved forordning (EF) nr. 1/2003 med undtagelse af artikel 8, stk. 3, som fortsat finder anvendelse på beslutninger, der er vedtaget i henhold til traktatens artikel 81, stk. 3, før anvendelsesdatoen for denne forordning, indtil udløbet af gyldighedsperioden for disse beslutninger.
 Nr. 773/2004
 Kommissionens forordning af 7. april 2004 om Kommissionens gennemførelse af procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 81 og 82, som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EC) nr. 1792/2006.
 Nr. 139/2004
 Rådets forordning af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (EF-fusionsforordningen)
 (Artikel 1-18, artikel 19, stk. 1 og 2, og artikel 20-23)
 For så vidt angår fusionsforordningens artikel 4, stk. 5, gælder følgende mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz:
 1)
 Hvad angår fusioner, som de er defineret i artikel 3 i forordning (EF) nr. 139/2004, og som ikke har fællesskabsdimension som defineret i samme forordnings artikel 1, og som vil kunne efterprøves i henhold til den nationale konkurrencelovgivning i mindst tre medlemsstater og Det Schweiziske Forbund, kan personer eller virksomheder som anført i samme forordnings artikel 4, stk. 2, før anmeldelsen til de kompetente myndigheder ved en begrundet erklæring meddele Europa-Kommissionen, at fusionen bør behandles af Kommissionen.
 2)
 Europa-Kommissionen videresender omgående alle erklæringer i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 139/2004 og ovenstående afsnit til Det Schweiziske Forbund.
 3)
 Har Det Schweiziske Forbund tilkendegivet, at det ikke indvilliger i anmodningen om at henvise sagen, forbliver kompetencen hos den kompetente schweiziske konkurrencemyndighed, og sagen henvises ikke fra Det Schweiziske Forbund i henhold til dette afsnit.
 Hvad angår de i fusionsforordningens artikel 4, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og artikel 22, stk. 2, nævnte tidsfrister, gælder følgende:
 1)
 Europa-Kommissionen fremsender omgående alle relevante dokumenter i henhold til artikel 4, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og


text:
artikel 22, stk. 2, til den kompetente schweiziske konkurrencemyndighed.
 2)
 De tidsfrister, der er anført i forordning (EF) nr. 139/2004, artikel 4, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og artikel 22, stk. 2, begynder for Det Schweiziske Forbunds vedkommende at løbe fra den kompetente schweiziske konkurrencemyndigheds modtagelse af de relevante dokumenter.
 Nr. 802/2004
 Kommissionens forordning af 7. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (artikel 1-24), som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1792/2006.
 Nr. 2006/111
 Kommissionens direktiv af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder
 Nr. 487/2009
 Rådets forordning (EF) nr. 487/2009 af 25. maj 2009 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på visse kategorier af aftaler og samordnet praksis inden for luftfartssektoren
 3. Luftfartssikkerhed
 Nr. 216/2008
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 690/2009
 —
 Forordning (EF) nr. 1108/2009
 Luftfartssikkerhedsagenturet (EASA) besidder også i Schweiz den kompetence, som forordningens bestemmelser tillægger det.
 Kommissionen besidder også i Schweiz den kompetence, som den er tildelt i henhold til artikel 11, stk. 2, artikel 14, stk. 5 og 7, artikel 24, stk. 5, artikel 25, stk. 1, artikel 38, stk. 3, nummer i), artikel 39, stk. 1, artikel 40, stk. 3, artikel 41, stk. 3 og 5, artikel 42, stk. 4, artikel 54, stk. 1 and artikel 61, stk. 3.
 Uanset den horisontale tilpasning i det andet led i bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart er Schweiz ikke omfattet af henvisningerne til »medlemsstater« i forordningens artikel 65 eller i bestemmelserne i afgørelse 1999/468/EF, som der henvises til i denne bestemmelse.
 Intet i denne forordning må fortolkes på en sådan måde, at EASA bemyndiges til at handle på Schweiz' vegne i forbindelse med internationale aftaler, medmindre der er tale om at bistå med overholdelsen af dets forpligtelser i henhold til sådanne aftaler.
 Inden for rammerne af denne aftale skal forordningens bestemmelser læses med følgende tilpasninger:
 a)
 Artikel 12 ændres således:
 i)
 I stk. 1 indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 ii)
 I stk. 2, litra a), indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 iii)
 Stk. 2, litra b) og c), udgår.
 iv)
 følgende stykke tilføjes:
 »3. Når Fællesskabet forhandler med et tredjeland for at indgå en aftale, som fastsætter, at en medlemsstat eller EASA må udstede certifikater på grundlag af certifikater udstedt af det pågældende tredjelands luftfartsmyndigheder, bestræber det sig på at opnå et tilbud fra Schweiz om en lignende aftale med det pågældende tredjeland.
 Schweiz bestræber sig på sin side på at indgå aftaler med tredjelande, som svarer til Fællesskabets aftaler med disse.«
 b)
 I artikel 29 tilføjes følgende stykke:
 »4. Uanset artikel 12, stk.


text:
2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne kan schweiziske statsborgere, som råder over alle deres borgerrettigheder, blive ansat på kontrakt af agenturets administrerende direktør.«
 c)
 I artikel 30 indsættes følgende stykke:
 »Schweiz anvender protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, jf. bilag A til nærværende bilag, på agenturet i overensstemmelse med tillægget til bilag A.«
 d)
 I artikel 37 indsættes følgende stykke:
 »Schweiz deltager fuldt ud i bestyrelsen og har i denne de samme rettigheder og forpligtelser som EU-medlemsstater med undtagelse af stemmeret.«
 e)
 I artikel 59 tilføjes følgende stykke:
 »12. Schweiz medvirker til at yde det finansielle bidrag, der er omhandlet i stk. 1, litra b), efter følgende formel:
 S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
 hvor:
 S
 =
 den del af EASA’s budget, som ikke dækkes af de gebyrer og betalinger, der er omhandlet i stk. 1, litra c) og d)
 a
 =
 antallet af associerede stater
 b
 =
 antallet af EU-medlemsstater
 c
 =
 Schweiz' bidrag til ICAO's budget
 C
 =
 medlemsstaternes og de associerede staters samlede bidrag til ICAO's budget.«
 f)
 I artikel 61 indsættes følgende stykke:
 »Bestemmelserne om Fællesskabets finanskontrol i Schweiz af deltagerne i agenturets aktiviteter findes i bilag B til nærværende bilag.«
 g)
 Bilag II til forordningen udvides til at omfatte følgende luftfartøjer som produkter, der er omfattet af artikel 2, stk. 3, litra a), punkt ii), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1702/2003 af 24. september 2003 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (1):
 A/c - [HB-IDJ] – type CL600-2B19
 A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] — type Gulfstream G-IV
 A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] — type Gulfstream G-V
 A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] — type MD900.
 Nr. 1108/2009
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 21. oktober 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 216/2008 for så vidt angår flyvepladser, lufttrafikstyring og luftfartstjenester, og om ophævelse af direktiv 2006/23/EF
 Nr. 91/670
 Rådets direktiv af 16. december 1991 om gensidig anerkendelse af personcertifikater, der giver adgang til udøvelse af funktioner i civil luftfart
 (artikel 1-8)
 Nr. 3922/91
 Rådets forordning af 16. december 1991 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart (artikel 1-3, artikel 4, stk. 2, artikel 5-11 og artikel 13), som ændret senest ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1899/2006
 —
 Forordning (EF) nr. 1900/2006
 —
 Kommissionens forordning (EC) nr. 8/2008
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 859/2008.
 Nr. 94/56
 Rådets direktiv af 21. november 1994 om fastlæggelse af de grundlæggende principper for undersøgelse af flyvehavarier og flyvehændelser inden for civil luftfart
 (artikel 1-13)
 Nr. 2004/36
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 21. april 2004 om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (artikel 1-9 og 11-14), som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens direktiv 2008/49/EF
 Nr. 351/2008
 Kommissionens forordning af 16. april 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/36/EF med hensyn til opprioriteringen af rampeinspektioner af luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne
 Nr. 768/2006
 Kommissionens forordning


text:
af 19. maj 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/36/EF med hensyn til indsamling og udveksling af oplysninger om sikkerhed i forbindelse med luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne, og forvaltning af informationssystemet
 Nr. 2003/42
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 13. juni 2003 om indberetning af hændelser inden for civil luftfart (artikel 1-12)
 Nr. 1321/2007
 Kommissionens forordning af 12. november 2007 om nærmere regler for registrering i en central database af oplysninger om hændelser inden for civil luftfart, som udveksles i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF
 Nr. 1330/2007
 Kommissionens forordning af 24. september 2007 om nærmere regler for videregivelse af oplysninger om hændelser inden for civil luftfart til berørte parter i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF
 Nr. 736/2006
 Kommissionens forordning af 16. maj 2006 om Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs arbejdsmetoder ved standardinspektioner
 Nr. 1702/2003
 Kommissionens forordning af 24. september 2003 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer, som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 335/2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 381/2005
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 375/2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 706/2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 287/2008
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1057/2008
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1194/2009.
 Inden for rammerne af denne aftale skal bestemmelserne i forordningen forstås således:
 Artikel 2 ændres således:
 I stk. 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 og 14 ændres datoen »28. september 2003« til »ikrafttrædelsesdatoen for den afgørelse i Luftfartsudvalget Fællesskabet/Schweiz, som indarbejder forordning (EF) nr. 216/2008 i bilaget til forordningen.«
 Nr. 2042/2003
 Kommissionens forordning af 20. november 2003 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver, som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1056/2008
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 127/2010
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 962/2010
 Nr. 104/2004
 Kommissionens forordning af 22. januar 2004 om fastsættelse af regler for organisation og sammensætning af klagenævnet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur
 Nr. 593/2007
 Kommissionens forordning af 31. maj 2007 om Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs vederlag og gebyrer, som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1356/2008.
 Nr. 2111/2005
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. december 2005 om opstilling af en fællesskabsliste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet og oplysning til passagerer om det transporterende luftfartsselskabs identitet, samt ophævelse af artikel 9 i direktiv 2004/36/EF
 Nr. 473/2006
 Kommissionens forordning af 22. marts 2006 om gennemførelsesbestemmelser til den fællesskabsliste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet, der er omhandlet i kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005
 Nr. 474/2006
 Kommissionens forordning af 22. marts 2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet i henhold til kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005, som ændret senest ved:
 —
 Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2011 (2)
 4. Sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten
 Nr. 300/2008
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af


text:
11. marts 2008 om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002
 Nr. 272/2009
 Kommissionens forordning af 2. april 2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed som fastlagt i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008, som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 297/2010
 Nr. 1254/2009
 Kommissionens forordning af 18. december 2009 om fastlæggelse af kriterier for medlemsstaternes fravigelse af de fælles grundlæggende normer for den civile luftfarts sikkerhed og vedtagelse af alternative sikkerhedsforanstaltninger
 Nr. 18/2010
 Kommissionens forordning (EU) af 8. januar 2010 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 med hensyn til specifikationer for nationale kvalitetskontrolprogrammer vedrørende sikkerhed inden for civil luftfart
 Nr. 72/2010
 Kommissionens forordning (EU) af 26. januar 2010 om fastlæggelse af procedurer for gennemførelse af Kommissionens inspektioner på luftfartssikkerhedsområdet
 Nr. 185/2010
 Kommissionens forordning af (EU) 4. marts 2010 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af grundlæggende fælles normer for luftfartssikkerhed, ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 357/2010
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 358/2010
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 573/2010
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 983/2010
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 334/2011
 Nr. 2010/774
 Kommissionens afgørelse (EU) af 13. april 2010 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed, der indeholder oplysninger som omhandlet i artikel 18, litra a), i forordning (EF) nr. 300/2008 som ændret ved:
 —
 Kommissionens afgørelse 2010/2604/EU
 —
 Kommissionens afgørelse 2010/3572/EU
 —
 Kommissionens afgørelse 2010/9139/EU.
 5. Lufttrafikstyring
 Nr. 549/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1070/2009
 Kommissionen besidder i Schweiz den kompetence, som den er tildelt i henhold til artikel 6, 8, 10, 11 og 12.
 I artikel 10 foretages følgende ændringer:
 I stk. 2 affattes ordene »på fællesskabsplan« som »på fællesskabsplan, hvori Schweiz deltager«.
 Uanset den horisontale tilpasning, der henvises til i det andet led i bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart, gælder henvisningerne til »medlemsstaterne« i artikel 5 i forordning (EF) nr. 549/2004 eller i bestemmelserne i afgørelse 1999/468/EF, som der henvises til i denne bestemmelse, ikke for Schweiz.
 Nr. 550/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (»luftfartstjenesteforordningen«) som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1070/2009
 Kommissionen besidder i henseende til Schweiz den kompetence, som den er tildelt i henhold til artikel 9a, 9b, 15a, 16 og 17.
 Forordningens bestemmelser skal i forbindelse med aftalen ændres således:
 a)
 I artikel 3 foretages følgende ændringer:
 I stk. 2 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 b)
 Artikel 7 ændres således:
 I stk. 1 og stk. 6 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 c)
 Artikel 8 ændres således:
 I stk. 1 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 d)
 Artikel 10 ændres således:
 I stk. 1 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 e)
 Artikel 16, stk. 3, affattes således:
 »3. Kommissionen


text:
fremsender sin afgørelse til medlemsstaterne og underretter tjenesteudøveren herom, for så vidt denne er retligt berørt.«
 Nr. 551/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (luftrumsforordningen) som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1070/2009
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 3a, 6, og 10, har den også i Schweiz.
 Nr. 552/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (interoperabilitetsforordningen) som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1070/2009
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 4 og 7 samt artikel 10, stk. 3, har den også i Schweiz.
 Forordningens bestemmelser skal i forbindelse med aftalen ændres således:
 a)
 Artikel 5 ændres således:
 I stk. 2 indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 b)
 Artikel 7 ændres således:
 I stk. 4 indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 c)
 I bilag III foretages følgende ændringer:
 I afsnit 3, andet og sidste led, indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 Nr. 2096/2005
 Kommissionens forordning af 20. december 2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester, som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1315/2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 482/2008
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 668/2008
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010.
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 9, har den også i Schweiz.
 Nr. 2150/2005
 Kommissionens forordning af 23. december 2005 om fastsættelse af fælles regler for fleksibel udnyttelse af luftrummet
 Nr. 1033/2006
 Kommissionens forordning af 4. juli 2006 om procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum, senest ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 929/2010
 Nr. 1032/2006
 Kommissionens forordning af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder, som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 30/2009
 Nr. 1794/2006
 Kommissionens forordning af 6. december 2006 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (vil blive anvendt af Schweiz fra ikrafttrædelsen af den relevante schweiziske lovgivning, dog senest fra den 1. januar 2012), senest ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1191/2010
 Nr. 2006/23
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 5. april 2006 om et EF-flyveledercertifikat
 Nr. 730/2006
 Kommissionens forordning af 11. maj 2006 om luftrumsklassifikation og adgang til flyvninger udført efter visuelflyvereglerne over flyveniveau 195
 Nr. 219/2007
 Rådets forordning af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR), som ændret senest ved:
 —
 Rådets forordning (EF) nr. 1361/2008
 Nr. 633/2007
 Kommissionens forordning af 7. juni 2007 om krav til anvendelse af en flyvedataoverførselsprotokol med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder
 Nr. 1265/2007
 Kommissionens forordning af 26. oktober 2007 om krav til luft-til-jord-talekanaladskillelse for det fælles europæiske luftrum
 Nr. 29/2009
 Kommissionens forordning af 16. januar 2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum
 Nr. 262/2009
 Kommissionens forordning af 30. marts 2009 om fastsættelse af krav for den koordinerede tildeling og brug af Mode


text:
S-interrogator-koder i det fælles europæiske luftrum
 Nr. 73/2010
 Kommissionens forordning af 26. januar 2010 om fastlæggelse af krav til luftfartsdatas og luftfartsinformations kvalitet i det fælles europæiske luftrum
 Nr. 255/2010
 Kommissionens forordning af 25. marts 2010 om fastlæggelse af fælles regler for lufttrafikregulering (ATFM).
 Nr. 691/2010
 Kommissionens forordning af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester
 Korrigerende foranstaltninger, der er vedtaget af Kommissionen i henhold til forordningens artikel 14, stk. 3, er bindende for Schweiz, efter at de er blevet vedtaget ved en afgørelse i Det Blandede Udvalg
 Nr. 2010/5134
 Kommissionens afgørelse af 29. juli 2010 om udpegning af et præstationsvurderingsorgan for det fælles europæiske luftrum
 Nr. 2010/5110
 Kommissionens afgørelse af 12. august 2010 om udpegning af en systemkoordinator for funktionelle luftrumsblokke i forbindelse med det fælles europæiske luftrum
 No 2011/121
 Kommissionens afgørelse 2011/121/EU af 21. februar 2011 om fastsættelse af EU-dækkende præstationsmål og varslingstærskelværdier for udøvelse af luftfartstjenester for årene 2012 til 2014
 6. Miljø og støj
 Nr. 2002/30
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 26. marts 2002 om bestemmelser og procedurer med henblik på indførelse af støjrelaterede driftsrestriktioner i Fællesskabets lufthavne (artikel 1-12 og 14-18).
 (Bilag I anvendes med de ændringer, der følger af bilag II, kapitel 8 (Transportpolitik), afdeling G (Lufttransport), nr. 2 til akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlaget for Den Europæiske Union.)
 Nr. 89/629
 Rådets direktiv af 4. december 1989 om begrænsning af støjemissionen fra civile subsoniske jetfly
 (artikel 1-8)
 Nr. 2006/93/EF
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 12. december 2006 om regulering af operationen af flyvemaskiner, der henhører under bind 1, del II, kapitel 3, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, anden udgave (1988)
 7. Forbrugerbeskyttelse
 Nr. 90/314
 Rådets direktiv af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure
 (artikel 1-10)
 Nr. 93/13
 Rådets direktiv af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler.
 (artikel 1-11)
 Nr. 2027/97
 Rådets forordning af 9. oktober 1997 om luftfartsselskabers erstatningsansvar i tilfælde af ulykker (artikel 1-8), som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 889/2002
 Nr. 261/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 11. februar 2004 om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 295/91
 (artikel 1-18)
 Nr. 1107/2006
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly
 8. Diverse
 Nr. 2003/96
 Rådets direktiv af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet
 (Artikel 14, stk. 1, litra b), og artikel 14, stk. 2).
 9. Bilag
 A
 :
 Protokol vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter
 B
 :
 Bestemmelser om Den Europæiske Unions finanskontrol af schweiziske deltagere i EASA’s aktiviteter
 (1) EUT L 243 af 27.9.2003,


text:
s. 6.
 (2) Denne forordning finder anvendelse i Schweiz, så længe den er i kraft i EU.
 BILAG A
 PROTOKOL OM DEN EUROPÆISKE UNIONS PRIVILEGIER OG IMMUNITETER
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 343 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) på medlemsstaternes områder skal nyde de for opfyldelsen af deres opgaver nødvendige privilegier og immuniteter,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab:
 KAPITEL I
 DEN EUROPÆISKE UNIONS EJENDOM, PENGEMIDLER, AKTIVER OG FORRETNINGER
 Artikel 1
 Unionens lokaler og bygninger er ukrænkelige. De er fritaget for ransagning, rekvisition, beslaglæggelse og ekspropriation. Unionens ejendom og aktiver kan ikke uden bemyndigelse fra Domstolen gøres til genstand for tvangsforanstaltninger, hvad enten disse er af administrativ eller judiciel art.
 Artikel 2
 Unionens arkiver er ukrænkelige.
 Artikel 3
 Unionen, dens aktiver, indtægter og øvrige ejendom er fritaget for alle direkte skatter.
 Medlemsstaternes regeringer skal, hver gang det er muligt, træffe egnede forholdsregler med henblik på eftergivelse eller tilbagebetaling af indirekte skatter og afgifter, der indgår i prisen for fast ejendom eller løsøre, når Unionen til tjenestebrug foretager større indkøb, hvis pris omfatter skatter og afgifter af denne art. Anvendelsen af disse bestemmelser må dog ikke fordreje konkurrencevilkårene inden for Unionen.
 Der indrømmes ingen fritagelse for afgifter, skatter og gebyrer, som blot udgør betaling for almennyttige offentlige ydelser.
 Artikel 4
 Unionen er fritaget for al told, såvel som for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af genstande, der er bestemt til tjenestebrug; de således indførte genstande må ikke afhændes i det land, til hvilket de er blevet importeret – hverken mod eller uden vederlag – medmindre det sker på betingelser, som godkendes af det pågældende lands regering.
 Unionen er endvidere fritaget for al told samt for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af dens publikationer.
 KAPITEL II
 MEDDELELSER OG PASSÉRSEDLER
 Artikel 5
 Unionens institutioner skal med hensyn til deres tjenstlige meddelelser og forsendelse af alle deres dokumenter på enhver medlemsstats område tilstås samme behandling, som den pågældende stat tilstår diplomatiske repræsentationer.
 Unionens institutioners tjenstlige korrespondance og andre tjenstlige meddelelser må ikke være genstand for censur.
 Artikel 6
 Formændene for Unionens institutioner kan for disse institutioners medlemmer og ansatte udstede passérsedler, hvis form bestemmes af Rådet, der træffer afgørelse med simpelt flertal, og som skal anerkendes af medlemsstaternes myndigheder som gyldig rejselegitimation. Disse passérsedler udstedes til tjenestemænd og andre ansatte i henhold til de betingelser, der er fastsat i vedtægten for tjenestemænd og i ansættelsesvilkårene for andre ansatte i Unionen.
 Kommissionen kan indgå aftaler om anerkendelse af disse passérsedler som gyldig rejselegitimation på tredjelands område.
 KAPITEL III
 MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET
 Artikel 7
 Europa-Parlamentets medlemmer er hverken administrativt eller på anden måde undergivet nogen begrænsning i deres bevægelsesfrihed på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.
 Med hensyn til toldforhold og


text:
valutakontrol tilstås Europa-Parlamentets medlemmer:
 a)
 af deres egen regering samme lettelser, som tilstås højere tjenestemænd, der begiver sig til udlandet i midlertidigt officielt hverv
 b)
 af de øvrige medlemsstaters regeringer samme lettelser, som tilstås repræsentanter fra fremmede regeringer i midlertidigt officielt hverv.
 Artikel 8
 Europa-Parlamentets medlemmer kan hverken eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv.
 Artikel 9
 Under Europa-Parlamentets mødeperioder nyder medlemmerne:
 a)
 på deres eget lands område de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling
 b)
 på en anden medlemsstats område fritagelse for enhver form for tilbageholdelse og retsforfølgning.
 De er ligeledes dækket af immuniteten på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.
 Immuniteten kan ikke påberåbes af et medlem, som gribes på fersk gerning, og kan ikke hindre Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet.
 KAPITEL IV
 REPRÆSENTANTER FOR MEDLEMSSTATERNE, SOM DELTAGER I ARBEJDET I DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER
 Artikel 10
 Repræsentanterne for medlemsstaterne, som deltager i arbejdet i Unionens institutioner, såvel som deres rådgivere og tekniske eksperter, nyder under udøvelsen af deres hverv og under rejse til og fra mødestedet sædvanlige privilegier, immuniteter og lettelser.
 Denne artikel finder ligeledes anvendelse på medlemmerne af Unionens rådgivende organer.
 KAPITEL V
 DEN EUROPÆISKE UNIONS TJENESTEMÆND OG ØVRIGE ANSATTE
 Artikel 11
 Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte skal uanset deres nationalitet på hver af medlemsstaternes områder nyde følgende privilegier og immuniteter:
 a)
 fritagelse for retsforfølgning for de i embeds medfør foretagne handlinger, herunder mundtlige og skriftlige ytringer, dog med det forbehold, at bestemmelserne i traktaterne dels om reglerne vedrørende tjenestemænds og andre ansattes ansvar over for Unionen, dels om Den Europæiske Unions Domstols kompetence til at afgøre tvister mellem Unionen og dens tjenestemænd og øvrige ansatte, finder anvendelse. Denne fritagelse gælder også efter tjenesteforholdets ophør
 b)
 fritagelse sammen med deres ægtefæller og familiemedlemmer, der forsørges af dem, for indvandringsrestriktioner og bestemmelser om registrering af udlændinge
 c)
 med hensyn til valuta- og omvekslingsbestemmelser de samme lettelser, som sædvanligvis indrømmes tjenestemænd i internationale organisationer
 d)
 ret til ved deres tiltræden af stillingen i det pågældende land toldfrit at indføre deres bohave og ejendele, samt ret til ved udløbet af deres tjenestetid i det pågældende land toldfrit at genudføre deres bohave og ejendele, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det land, hvori retten udøves, måtte finde fornødne
 e)
 ret til toldfrit til personligt brug at indføre deres motorkøretøj, såfremt det er erhvervet i deres sidste bopælsland eller i det land, hvor de er statsborgere, under de vilkår, der gælder på dette lands hjemmemarked, samt ret til toldfrit at genudføre det, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det pågældende land måtte finde fornødne.
 Artikel 12
 Løn, vederlag og honorarer, som Unionen udbetaler sine tjenestemænd og øvrige ansatte, beskattes til fordel for Unionen på de betingelser og efter den fremgangsmåde, der fastsættes af Europa-Parlamentet og Rådet ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af de berørte institutioner.
 Tjenestemændene og de øvrige ansatte


text:
fritages for national beskatning af løn, vederlag og honorarer, som de modtager fra Unionen.
 Artikel 13
 Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte, som udelukkende med henblik på virksomhed i Unionens tjeneste tager ophold på en anden medlemsstats område end den stat, hvori de ved deres tiltræden i Unionens tjeneste havde bopæl i skattemæssig henseende, skal med hensyn til beskatning af indkomst og formue og til arveafgift samt til anvendelsen af de mellem Unionens medlemsstater indgåede overenskomster til undgåelse af dobbeltbeskatning af begge de nævnte stater betragtes, som om de havde bevaret deres tidligere bopæl, under forudsætning af at denne var beliggende i en af Unionens medlemsstater. Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse på ægtefællen, i det omfang denne ikke er selverhvervende, og på børn, som de i denne artikel nævnte personer tager vare på og forsørger.
 Løsøre, der tilhører de i foregående stykke omhandlede personer, og som befinder sig på opholdslandets område, fritages for arveafgift i denne stat; ved fastsættelsen af sådan afgift betragtes løsøret, med forbehold af tredjelands ret og af eventuel anvendelse af bestemmelser i internationale overenskomster vedrørende dobbeltbeskatning som om det befandt sig i den stat, hvor det skattemæssige hjemsted findes.
 En bopæl, der udelukkende er erhvervet med henblik på virksomhed i andre internationale organisationers tjeneste, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne artikels bestemmelser.
 Artikel 14
 Europa-Parlamentet og Rådet fastlægger ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af de berørte institutioner den ordning for sociale ydelser, som skal gælde for Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte.
 Artikel 15
 Europa-Parlamentet og Rådet bestemmer ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af andre interesserede institutioner, på hvilke grupper af Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte bestemmelserne i artiklerne 11, 12, stk. 2, og 13 finder anvendelse helt eller delvis.
 Medlemsstaternes regeringer vil med regelmæssige mellemrum blive underrettet om navn, stilling og adresse på de tjenestemænd og øvrige ansatte, der tilhører disse grupper.
 KAPITEL VI
 PRIVILEGIER OG IMMUNITETER FOR DE REPRÆSENTATIONER FOR TREDJELANDE, DER ER AKKREDITERET HOS DEN EUROPÆISKE UNION
 Artikel 16
 Den medlemsstat, på hvis område Unionens hovedsæde befinder sig, indrømmer de af tredjeland hos Unionen akkrediterede repræsentationer sædvanlige diplomatiske privilegier og immuniteter.
 KAPITEL VII
 GENERELLE BESTEMMELSER
 Artikel 17
 Privilegier, immuniteter og lettelser indrømmes Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte udelukkende i Unionens interesse.
 Enhver af Unionens institutioner skal ophæve den en tjenestemand eller anden ansat tilståede immunitet, såfremt den skønner, at ophævelse af immuniteten ikke strider mod Unionens interesser.
 Artikel 18
 Ved anvendelse af denne protokol handler Unionens institutioner i gensidig forståelse med de pågældende medlemsstaters ansvarlige myndigheder.
 Artikel 19
 Artiklerne 11-14 og 17 finder anvendelse på Kommissionens medlemmer.
 Artikel 20
 Artiklerne 11-14 og 17 finder anvendelse på Den Europæiske Unions Domstols dommere, generaladvokater, justitssekretærer og assisterende referenter med forbehold af bestemmelserne i artikel 3 i protokollen om statutten for Den Europæiske Unions Domstol vedrørende dommernes og generaladvokaternes fritagelse for retsforfølgning.
 Artikel 21
 Denne protokol finder ligeledes anvendelse på Den Europæiske Investeringsbank, på medlemmerne af dens organer, på dens personale og på de repræsentanter for medlemsstaterne, der


text:
deltager i dens arbejde, dog med forbehold af bestemmelserne i protokollen om Bankens vedtægter.
 Den Europæiske Investeringsbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og lignende afgifter i anledning af udvidelser af dens kapital, såvel som for de forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i det land, hvor den har sit sæde. Tilsvarende skal dens opløsning og likvidation heller ikke give anledning til nogen skatteopkrævning. Endelig skal Bankens og dens organers arbejde, for så vidt det udøves under de i vedtægterne fastlagte betingelser, ikke medføre pålæggelse af omsætningsafgifter.
 Artikel 22
 Denne protokol gælder også for Den Europæiske Centralbank, for medlemmerne af dens besluttende organer og for dens personale med forbehold af bestemmelserne i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.
 Den Europæiske Centralbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og afgifter eller lignende i anledning af kapitaludvidelser såvel som forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i den stat, hvor banken har sit hjemsted. Bankens og dens besluttende organers virksomhed i henhold til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank pålægges ikke nogen form for omsætningsafgift.
 Tillæg til Bilag A
 NÆRMERE BESTEMMELSER FOR ANVENDELSEN AF PROTOKOLLEN VEDRØRENDE DEN EUROPÆISKE UNIONS PRIVILEGIER OG IMMUNITETER I SCHWEIZ
 1. Udvidelse af anvendelsen til Schweiz
 Henvisninger til medlemsstaterne i protokollen om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter (i det følgende benævnt »protokollen«) omfatter også Schweiz, medmindre andet udtrykkeligt fastsættes i de følgende bestemmelser.
 2. Agenturets fritagelse for indirekte skatter (herunder moms)
 Der opkræves ikke moms for varer og tjenesteydelser, der eksporteres fra Schweiz. Moms, der opkræves ved levering af varer og tjenesteydelser til tjenestebrug til agenturet i Schweiz, skal ifølge protokollens artikel 3, stk. 2, tilbagebetales. Der indrømmes momsfritagelse, hvis den samlede købspris på varerne og ydelserne angivet på fakturaen eller på et tilsvarende dokument udgør mindst 100 schweiziske francs (inkl. skatter og afgifter).
 Momsen tilbagebetales efter indsendelse af de relevante schweiziske formularer til »Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA«. Ansøgningerne behandles i princippet inden for tre måneder fra indsendelsen af ansøgningen og de nødvendige bilag.
 3. Procedurer for anvendelsen af reglerne for agenturets personale
 For så vidt angår protokollens artikel 12, stk. 2, fritager Schweiz ifølge egne retsprincipper agenturets tjenestemænd og øvrige ansatte, jf. artikel 2 i Rådets forordning (EKSF, Euratom, EØF) nr. 549/69 (1), for alle skatter, der opkræves af de føderale, kantonale og kommunale myndigheder af lønninger, vederlag og honorarer, der udbetales af Den Europæiske Union, og som beskattes til fordel for Den Europæiske Union.
 Schweiz betragtes ikke som en medlemsstat i betydningen i punkt 1 i dette tillæg med henblik på anvendelsen af protokollens artikel 13.
 Agenturets tjenestemænd og øvrige ansatte samt medlemmerne af deres familie, der er tilsluttet ordningen for sociale ydelser for Den Europæiske Unions tjenestemænd og øvrige ansatte, tilsluttes ikke obligatorisk den schweiziske socialforsikringsordning.
 Den Europæiske Unions Domstol har enekompetence i alle spørgsmål vedrørende forholdet mellem agenturet eller Kommissionen og dets personale med hensyn til anvendelsen af Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF)


text:
nr. 259/68 (2) og andre bestemmelser i EU-retten om arbejdsforhold.
 (1) Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 af 25. marts 1969 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (EFT L 74 af 27.3.1969, s. 1). Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1749/2002 (EFT L 264 af 2.10.2002, s. 13).
 (2) Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 af 29. februar 1968 om vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber samt om særlige midlertidige foranstaltninger for tjenestemænd i Kommissionen (Vilkårene for de øvrige ansatte) (EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1). Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2104/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 7).
 BILAG B
 FINANSKONTROL AF SCHWEIZISKE DELTAGERE I DET EUROPÆISKE LUFTFARTSSIKKERHEDSAGENTURS AKTIVITETER
 Artikel 1
 Direkte kommunikation
 Agenturet og Kommissionen kommunikerer direkte med de deltagere i agenturets aktiviteter, der enten som kontrahenter, deltagere i agenturets programmer, modtagere af en betaling over agenturets eller Kommissionens budget eller som underkontrahenter er hjemmehørende i Schweiz. De pågældende kan direkte til Kommissionen og agenturet sende alle oplysninger og relevante dokumenter, som de skal meddele i henhold til de instrumenter, der henvises til i denne aftale, samt til de kontrakter og aftaler, der er indgået, og de beslutninger, der er truffet i medfør af disse instrumenter.
 Artikel 2
 Kontrol
 1. Ifølge Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) og den finansforordning, som agenturets bestyrelse vedtog den 26. marts 2003 i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 23. december 2002 om rammefinansiering for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), og ifølge de øvrige bestemmelser, som nærværende aftale henviser til, kan det i kontrakter og aftaler, der indgås, og beslutninger, der træffes med modtagere hjemmehørende i Schweiz fastsættes, at agenturets og Kommissionens ansatte eller andre, som de har givet beføjelse dertil, til enhver tid kan foretage videnskabelig, finansiel, teknologisk og anden revision hos dem og deres underkontrahenter.
 2. Ansatte i agenturet eller Kommissionen eller andre af agenturet eller Kommissionen hertil bemyndigede personer skal have uhindret adgang til arbejdssteder, arbejder og dokumenter samt alle nødvendige informationer, herunder også i elektronisk form, med henblik på gennemførelse af denne revision. Denne adgang skal udtrykkeligt fremgå af kontrakter eller aftaler, der indgås ifølge de instrumenter, som nærværende aftale henviser til.
 3. Den Europæiske Revisionsret har samme rettigheder som Kommissionen.
 4. Revisionen kan finde sted fem år efter nærværende afgørelses ophør eller i overensstemmelse med bestemmelserne i kontrakterne og aftalerne eller de pågældende beslutninger.
 5. Den schweiziske forbundsfinanskontrol underrettes på forhånd om de revisioner, der gennemføres på schweizisk område. Denne underretning er ikke en retlig forudsætning for gennemførelsen af revisionerne.
 Artikel 3
 Kontrol på stedet


text:
1. Som led i denne aftale bemyndiges Kommissionen (OLAF) til at foretage kontrol og inspektion på stedet på schweizisk område i overensstemmelse med betingelserne og reglerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (3).
 2. Kommissionen forbereder og gennemfører kontrol og inspektion på stedet i nært samarbejde med den schweiziske forbundsfinanskontrol eller andre af denne udpegede kompetente schweiziske myndigheder, som underrettes i god tid om kontrollens og inspektionens indhold, formål og retsgrundlag, således at de kan yde den fornødne bistand. Med henblik herpå kan de kompetente schweiziske myndigheder deltage i kontrollen og inspektionen på stedet.
 3. Hvis de berørte kompetente schweiziske myndigheder ønsker det, gennemføres den pågældende kontrol og inspektion på stedet af Kommissionen og de kompetente schweiziske myndigheder i fællesskab.
 4. Hvis deltagerne i programmet modsætter sig kontrol eller inspektion på stedet, yder de schweiziske myndigheder i overensstemmelse med de nationale bestemmelser Kommissionens inspektører den bistand, der er nødvendig for, at de kan udføre den kontrol og inspektion på stedet, som de er blevet pålagt.
 5. Kommissionen meddeler så hurtigt som muligt den schweiziske forbundsfinanskontrol alle oplysninger om uregelmæssigheder eller mistanke om uregelmæssigheder, som den har fået kendskab til under gennemførelsen af kontrollen eller inspektionen på stedet. Kommissionen skal under alle omstændigheder underrette ovennævnte myndighed om resultatet af kontrollen og inspektionen.
 Artikel 4
 Information og konsultation
 1. For at sikre at dette bilag gennemføres korrekt, foretager de kompetente myndigheder i Schweiz og i Fællesskaberne jævnligt udveksling af oplysninger, og de iværksætter konsultationer, når den ene eller den anden af parterne anmoder herom.
 2. De kompetente schweiziske myndigheder underretter straks agenturet og Kommissionen om alle elementer, de får kendskab til, som kan give formodning om eventuelle uregelmæssigheder i forbindelse med indgåelsen og gennemførelsen af kontrakter, der indgås i henhold til de instrumenter, som denne aftale henviser til.
 Artikel 5
 Fortrolighed
 Alle oplysninger, der er blevet meddelt eller modtaget i medfør af dette bilag, er, uanset formen, omfattet af tavshedspligt og nyder den samme beskyttelse som den, lignende oplysninger har efter den schweiziske lovgivning og efter de tilsvarende bestemmelser, der gælder for Fællesskabets institutioner. Oplysningerne må ikke meddeles til andre end dem, der i fællesskabsinstitutionerne, medlemsstaterne eller i Schweiz i kraft af deres hverv skal have kendskab til dem, eller anvendes til andre formål end til at sikre en effektiv beskyttelse af parternes finansielle interesser.
 Artikel 6
 Administrative foranstaltninger og sanktioner
 Uden at det berører anvendelsen af den schweiziske strafferet, kan agenturet eller Kommissionen pålægge administrative foranstaltninger og sanktioner i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 samt Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (4).
 Artikel 7
 Inddrivelse og tvangsfuldbyrdelse
 Agenturets eller Kommissionens beslutninger, der vedtages som led i anvendelsen af denne aftale, og som indebærer en


text:
forpligtelse for andre end stater til at betale en pengeydelse, kan tvangsfuldbyrdes i Schweiz.
 Fuldbyrdelsespåtegning skal efter en prøvelse, der kun omfatter ægtheden af det pågældende fuldbyrdelsesgrundlag, påføres af den myndighed, som den schweiziske regering har udpeget og anmeldt for agenturet og Kommissionen. Tvangsfuldbyrdelsen finder sted efter de schweiziske retsplejeregler. Lovligheden af den beslutning, der udgør fuldbyrdelsesgrundlaget, er underlagt Den Europæiske Unions Domstols kontrol.
 Afgørelser, der træffes af Den Europæiske Unions Domstol i medfør af en voldgiftsbestemmelse, har fuldbyrdelseskraft på samme betingelser.
 (1) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.
 (2) EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.
 (3) EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.
 (4) EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.


text:
 20.7.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 189/56
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 36/2016
 af 5. februar 2016
 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen [2017/1319]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1557 af 13. juli 2015 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 543/2009 om afgrødestatistikker (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XXI til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende tilføjes i punkt 24 (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 543/2009) i bilag XXI til EØS-aftalen:
 », som ændret ved:
 —
 32015 R 1557: Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1557 af 13. juli 2015 (EUT L 244 af 19.9.2015, s. 11).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af delegeret forordning (EU) 2015/1557, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 6. februar 2016, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 5. februar 2016.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 244 af 19.9.2015, s. 11.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A1231(40)
 Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab på den ene side og Republikken Estland på den anden side om frihandel og handelsanliggender - Protokol nr. 1 fastsætter særlige ordninger for handelen med tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Estland - Protokol nr. 2 om samhandelen mellem Fællesskabet og Estland med forarbejdede landbrugsprodukter - Protokol nr. 3 om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde - Protokol nr. 4 om særlige bestemmelser om samhandelen mellem Estland og Spanien og Portugal - Protokol nr. 5 om gensidig bistand mellem myndighederne i toldspørgsmål - Protokol nr. 6 om indrømmelser inden for de årlige lofter - Slutakt
 EF-Tidende nr. L 373 af 31/12/1994 s. 0002 - 0162
 AFTALE mellem Det Europaeiske Faellesskab, Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og Republikken Estland paa den anden side om frihandel og handelsanliggenderDET EUROPAEISKE FAELLESSKAB, DET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKAB og DET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKAB,i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, paa den ene side,og REPUBLIKKEN ESTLAND,i det foelgende benaevnt »Estland«, paa den anden side,SOM TAGER HENSYN TIL de historiske baand, der knytter dem sammen, og de faelles vaerdier, de deler, og som oensker at styrke disse baand, at etablere naere og varige forbindelser paa grundlag af gensidighed, som kan give Estland mulighed for at deltage i den europaeiske integrationsproces gennem en styrkelse og en yderligere udvidelse af de forbindelser, der tidligere er etableret, navnlig ved aftalen om handel og handelsmaessigt og oekonomisk samarbejde,SOM TAGER I BETRAGTNING, at denne aftale bidrager til at virkeliggoere associeringsmaalet,SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne er indstillet paa at udbrede de politiske og oekonomiske friheder, som udgoer grundlaget for den nye handelsaftale og at yderligere udvikle Estlands nye oekonomiske og politiske system, der i overensstemmelse med bl.a. de tilsagn, der er afgivet inden for rammerne af CSCE, respekterer retsstaten og menneskerettighederne, herunder mindretallenes rettigheder, et flerpartisystem med frie og demokratiske valg og en liberalisering med sigte paa at oprette en markedsoekonomi,SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne deler den opfattelse, at Estland med held har foretaget betydelige reformer paa det politiske og oekonomiske omraade, og at denne reformindsats vil blive fortsat,SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne er indstillet paa at indfri forpligtelserne inden for rammerne af CSCE, saerlig dem, der er omhandlet i Helsingfors-slutakten, slutdokumenterne fra moederne i Madrid, Wien og Koebenhavn, Paris-charteret for et nyt Europa, konklusionerne fra CSCE-konferencen i Bonn, CSCE-dokumentet af 1992 fra Helsingfors, den europaeiske menneskerettighedskonvention, samt det europaeiske energicharter, naar det er ratificeret,SOM TAGER I BETRAGTNING, at handelen og handelsliberalisering er af vaesentlig betydning for stabiliteten i Europa paa grundlag af samarbejde, i hvilket Det Europaeiske Faellesskab er en af grundpillerne,SOM TAGER I BETRATNING, at der er behov for med Faellesskabets hjaelp at fortsaette Estlands politiske og oekonomiske reform,SOM TAGER I BETRAGTNING, at Faellesskabet oensker at bidrage til gennemfoerelsen af reformerne og at hjaelpe Estland med at imoedegaa de oekonomiske og sociale foelger af strukturtilpasningen,SOM TAGER I


text: BETRAGTNING, at det er en forudsaetning for fuldstaendig gennemfoerelse af aftalen, at Estland gennemfoerer et sammenhaengende program for oekonomisk og politisk reform,SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne erkender behovet for regionalt samarbejde mellem de baltiske stater under hensyn til, at den naermere integration mellem Den Europaeiske Union (EU) og de baltiske stater boer forloebe side om side med integrationen mellem de baltiske stater selv,SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne er indstillet paa at liberalisere handelen paa linje med GATT-principperne,SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne forventer, at denne aftale vil bidrage til at skabe et nyt klima for de oekonomiske forbindelser mellem dem og frem for alt for en udvikling af handel og investeringer, som er af grundlaeggende betydning for oekonomisk omstrukturering og teknologisk fornyelse,SOM TAGER I BETRAGTNING, at det er vigtigt, at den politiske dialog mellem dem udvides,SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne erkender, at Estlands endelige maal er at blive mellem af EU, og at det skridt mod en associering, der tages med denne aftale, ifoelge parterne vil hjaelpe Estland til at naa dette maal,HAR VEDTAGET at indgaa denne aftale og har med henblik herpaa som befuldmaegtigede udpeget:DET EUROPAEISKE FAELLESSKAB og DET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKAB:Klaus KINKEL,Forbundsudenrigsminister og stedfortraedende forbundskansler for Forbundsrepublikken Tyskland, Fungerende formand for Raadet for Den Europaeiske Union,DET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKAB:Sir Leon BRITTAN,Medlem af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber,REPUBLIKKEN ESTLAND:Jueri LUIK,Udenrigsminister,SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form,ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:AFSNIT I ALMINDELIGE PRINCIPPER Artikel 11. Respekten for de demokratiske principper og overholdelsen af menneskerettighederne som fastlagt i slutakten fra Helsingfors og i Paris-charteret for et nyt Europa og de markedsoekonomiske principper ligger til grund for parternes indenrigs- og udenrigspolitik og udgoer vaesentlige elementer i denne aftale.2. Parterne skoenner, at det er vaesentligt for den fremtidige velfaerd og stabilitet i regionen, at de baltiske stater opretholder og udvikler et samarbejde mellem sig og goer alle bestraebelser for at udvide denne proces.3. Parterne betragter gennemfoerelsen af denne aftale som et afgoerende skridt i retning af en hurtig indgaaelse af en Europaaftale mellem Estland og Det Europaeiske Faellesskab.AFSNIT II FRIE VAREBEVAEGELSER Artikel 21. Faellesskabet og Estland opretter et frihandelsomraade fra tidspunktet for denne aftales ikrafttraeden i overensstemmelse med denne aftales bestemmelser og med bestemmelserne i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT).2. Den kombinerede varenomenklatur anvendes til tarifering af varer i samhandelen mellem parterne.3. For hver vare udgoer basistolden den told, der faktisk anvendtes generelt den 1. januar 1994.De successive nedsaettelser, der er fastsat i denne aftale, foretages paa basistolden.4. Foretages der efter aftalens ikrafttraeden toldnedsaettelser paa et generelt grundlag, saerlig nedsaettelser, som foelger af den toldaftale, der er indgaaet med afslutningen af GATT-forhandlingerne under Uruguay-runden, traeder denne nedsatte told i stedet for den i stk. 3 omhandlede basistold paa det tidspunkt, hvor disse nedsaettelser foretages.5. Faellesskabet og Estland meddeler hinanden deres respektive basistoldsatser.KAPITEL I Industrivarer Artikel 31. Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse paa de varer med oprindelse i Faellesskabet og i Estland, der er opfoert i kapitel 25


text: til 97 i den kombinerede nomenklatur, med undtagelse af de i bilag I opfoerte varer.2. Handelen mellem parterne med varer, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab reguleres i overensstemmelse med denne traktats bestemmelser.Artikel 4Gaeldende told og kvantitative restriktioner for importen i Faellesskabet og foranstaltninger med tilsvarende virkning afskaffes ved aftalens ikrafttraeden, for saa vidt angaar varer med oprindelse i Estland.Artikel 5Gaeldende told og kvantitative restriktioner for importen i Estland og foranstaltninger med tilsvarende virkning afskaffes paa tidspunktet for aftalens ikrafttraeden, for saa vidt angaar varer med oprindelse i Faellesskabet.Artikel 6Bestemmelserne om afskaffelsen af importtold finder ogsaa anvendelse paa finanstold.Artikel 7Ved denne aftales ikrafttraeden afskaffer Faellesskabet og Estland i deres samhandel alle afgifter med en virkning svarende til importtold.Artikel 81. Faellesskabet og Estland afskaffer hver isaer ved aftalens ikrafttraeden al eksporttold og alle afgifter med tilsvarende virkning i deres indbyrdes samhandel.2. Faellesskabet og Estland afskaffer hver isaer ved aftalens ikrafttraeden kvantitative restriktioner for eksporten og alle foranstaltninger med tilsvarende virkning i deres indbyrdes samhandel.Artikel 9Protokol nr. 1 fastsaetter saerlige ordninger for handelen med tekstilvarer og beklaedningsgenstande med oprindelse i Estland.Artikel 10Bestemmelserne i dette kapitel er ikke til hinder for, at der opretholdes et landbrugselement i gaeldende told for de i bilag II opfoerte varer.KAPITEL II Landbrug Artikel 111. Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse paa landbrugsprodukter med oprindelse i Faellesskabet og i Estland.2. Ved »landbrugsprodukter« forstaas de varer, der er opfoert i kapitel 1 til 24 i den kombinerede nomenklatur, og de varer, der er opfoert i bilag I, men ikke fiskerivarer som defineret i forordning (EOEF) nr. 3759/92.Artikel 12Protokol nr. 2 fastsaetter handelsordningerne for de forarbejdede landbrugsprodukter, der er opfoert i denne protokol.Artikel 131. Fra tidspunktet for aftalens ikrafttraeden anvendes der ingen kvantitative restriktioner for importen i Faellesskabet af landbrugsprodukter med oprindelse i Estland og heller ikke for importen i Estland af landbrugsprodukter med oprindelse i Faellesskabet.2. Faellesskabet og Estland indroemmer hinanden de i bilag III, IV og V omhandlede lempelser.3. De i stk. 2 omhandlede lempelser kan revideres efter faelles overenskomst mellem parterne inden tre aar efter denne aftales ikrafttraeden og paa grundlag af principperne og procedurerne i stk. 4.4. Faellesskabet og Estland undersoeger under hensyntagen til omfanget af deres indbyrdes samhandel med landbrugsprodukter, disses saerlige foelsomhed, reglerne for Faellesskabets faelles landbrugspolitik, reglerne for Estlands landbrugspolitik og landbrugets rolle i Estlands oekonomi, i Det Blandede udvalg mulighederne for at indroemme hinanden yderligere lempelser for hvert enkelt produkt paa et ordnet og gensidigt grundlag.Artikel 14Uanset andre bestemmelser i denne aftale, saerlig artikel 23, indleder parterne, hvis importen af varer med oprindelse i den ene part, som er genstand for de i henhold til artikel 13 indroemmede lempelser, i betragtning af landbrugsmarkedernes saerlige foelsomhed giver anledning til alvorlige forstyrrelser af den anden parts markeder, omgaaende konsultationer med henblik paa at finde en passende loesning. Den beroerte part kan, indtil en saadan loesning foreligger, traeffe saadanne foranstaltninger, som den skoenner noedvendige.KAPITEL III Fiskeri Artikel 15Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse paa de fiskerivarer med oprindelse i Faellesskabet


text: og i Estland, der er omfattet af forordning (EOEF) nr. 3759/92.Artikel 161. Indroemmelserne i henhold til denne aftale er omhandlet i bilag VI.2. Bestemmelserne i artikel 13, stk. 4, artikel 14 og artikel 18, stk. 2 og 3, finder tilsvarende anvendelse paa fiskerivarer.KAPITEL IV Faelles bestemmelser Artikel 17Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse paa handelen med alle varer, medmindre andet er fastsat heri eller i protokol nr. 1 og 2.Artikel 181. I samhandelen mellem Faellesskabet og Estland maa der fra tidspunktet for denne aftales ikrafttraeden ikke indfoeres:- ny import- eller eksporttold eller afgifter med tilsvarende virkning, ej heller maa allerede gaeldende told eller afgifter forhoejes- nye kvantitative import- eller eksportrestriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning, og bestaaende maa ikke goeres mere restriktive.2. Uden at dette beroerer de indroemmede lempelser i henhold til artikel 13, maa bestemmelserne i denne artikels stk. 1 paa ingen maade medfoere nogen begraensning af Estlands og Faellesskabets respektive landbrugspolitik eller foranstaltninger, der traeffes i henhold til denne politik.3. Under hensyntagen til den estiske tarifstruktur paa tidspunktet for denne aftales ikrafttraeden, hvor der ikke findes nogen told paa landbrugsprodukter, kan Estland i tilfaelde af, at der indfoeres en ny toldordning for import af landbrugsprodukter, som en afvigelse fra stk. 1 og i medfoer af den estiske landbrugspolitik for indenlandsk produktion indfoere told for et begraenset antal landbrugsprodukter med oprindelse i Faellesskabet. En saadan told maa kun indfoeres i de foerste to aar efter denne aftales ikrafttraeden og efter konsultation i Det Blandede Udvalg. I saa fald sikrer Estland varer med oprindelse i Faellesskabet en vaesentlig praeferencemargen. Om noedvendigt kan toaarsperioden ved afgoerelse truffet af Det Blandede Udvalg forlaenges med et aar.Artikel 191. De to parter afholder sig fra enhver foranstaltning eller intern praksis af fiskal art, der direkte eller indirekte bevirker en forskelsbehandling mellem varer fra en af parterne og lignende varer, der har oprindelse paa den anden parts omraade.2. Varer, der udfoeres til en af de to parters omraade, maa ikke faa fordele af intern afgiftsgodtgoerelse, der er hoejere end den afgift, de direkte eller indirekte er paalagt.Artikel 201. Denne aftale er ikke til hinder for opretholdelsen eller oprettelsen af toldunioner, frihandelsomraader eller graensetrafikordninger for saa vidt disse ikke medfoerer aendring af den samhandelsordning, der er fastlagt ved aftalen.2. Der finder konsultationer sted mellem parterne i Det Blandede Udvalg om aftaler om oprettelse af saadanne toldunioner eller frihandelsomraader og paa anmodning om andre vigtige spoergsmaal vedroerende deres respektive handelspolitik over for tredjelande. I tilfaelde af, at et tredjeland tiltraeder Faellesskabet, skal der i saerdeleshed afholdes saadanne konsultationer for at sikre, at der tages hensyn til Faellesskabets og Estlands gensidige interesser som fastlagt i denne aftale.Artikel 21Estland kan traeffe ekstraordinaere foranstaltninger af begraenset varighed, som afviger fra bestemmelserne i artikel 5 og artikel 18, stk. 1, foerste led, i form af forhoejet told.Disse foranstaltninger maa kun vedroere industrier i deres vorden eller visse sektorer, som undergaar omstrukturering eller er udsat for alvorlige vanskeligheder, saerlig naar disse vanskeligheder forvolder alvorlige sociale problemer.Den importtold, der anvendes i Estland paa


text: varer med oprindelse i Faellesskabet som foelge af disse foranstaltninger, maa hoejst udgoere 25 % ad valorem og skal omfatte et praeferenceelement for varer med oprindelse i Faellesskabet.Den samlede vaerdi af importen af varer, som omfattes af disse foranstaltninger, maa hoejst udgoere 15 % af den samlede import fra Faellesskabet af industrivarer som defineret i kapitel I i det seneste aar, for hvilket der foreligger statistikker.Disse foranstaltninger maa hoejst anvendes i to aar, medmindre Det Blandede Udvalg tillader en laengere varighed. De skal ophoere med at gaelde senest tre aar efter denne aftales ikrafttraeden.Der maa ikke indfoeres saadanne foranstaltninger for en vare, hvis der er forloebet mere end tre aar siden afskaffelsen af al told og alle kvantitative restriktioner eller afgifter eller foranstaltninger med tilsvarende virkning for den paagaeldende vare.Estland underretter Det Blandede Udvalg om alle ekstraordinaere foranstaltninger, det agter at traeffe, og der afholdes paa anmodning af Faellesskabet konsultationer i Det Blandede Udvalg om saadanne foranstaltninger og de sektorer, de gaelder, foer de bringes i anvendelse. Estland forelaegger, naar det traeffer saadanne foranstaltninger, Det Blandede Udvalg en tidsplan for afskaffelsen af den told, der indfoeres i henhold til denne artikel. Det Blandede Udvalg kan traeffe afgoerelse om en anden tidsplan.Artikel 22Fastslaar en af parterne, at der finder dumping sted i samhandelen med den anden part efter artikel VI i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel, kan den paagaeldende part traeffe passende foranstaltninger over for denne praksis i overensstemmelse med aftalen om anvendelse af artikel VI i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel sammen med dertil knyttet intern lovgivning, paa de betingelser og ifoelge de procedurer, der er fastsat i artikel 26.Artikel 23Naar en vare indfoeres i saa store maengder og paa saadanne vilkaar, at der forvoldes eller opstaar trussel om:- vaesentlig skade for indenlandske producenter af samme eller direkte konkurrerende varer paa en af parternes omraade, eller- alvorlige forstyrrelser inden for en sektor i oekonomien eller vanskeligheder, der kan give anledning til en alvorlig forvaerring af den oekonomiske situation i en regionkan Faellesskabet eller Estland, alt efter hvilken af parterne der er beroert, traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de procedurer, der er fastsat i artikel 26.Artikel 24Foerer overholdelse af bestemmelserne i artikel 8 og 18 tili) genudfoersel til et tredjeland, over for hvilket den eksporterende part for den paagaeldende vare opretholder kvantitative eksportrestriktioner, udfoerselstold eller foranstaltninger med tilsvarende virkning, ellerii) en alvorlig knaphed eller trussel herom paa en vare af vaesentlig betydning for den eksporterende partog giver ovennaevnte situation eller kan den give anledning til stoerre vanskeligheder for den eksporterende part, kan denne traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de procedurer, der er fastsat i artikel 26. Foranstaltningerne skal vaere ikke-diskriminerende og afskaffes, naar betingelserne for deres opretholdelse ikke laengere er til stede.Artikel 25Den Europaeiske Unions medlemsstater, i det foelgende benaevnt »medlemsstaterne«, og Estland tilpasser gradvis eventuelle statslige handelsmonopoler, saaledes at enhver forskelsbehandling af statsborgere i medlemsstaterne og Estland med hensyn til forsynings- og afsaetningsvilkaar er udelukket ved udloebet af det femte