text:
10. Alle bidrag fra Tyrkiet eller betalinger fra Den Europæiske Union og beregningen af beløb, der forfalder til betaling eller modtages, foretages i EUR.
 Artikel 4
 Automatisk korrektionsmekanisme
 1. En automatisk korrektionsmekanisme for Tyrkiets indledende operationelle bidrag for år N, som tilpasset i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, finder anvendelse og beregnes i år N+2. Den baseres på Tyrkiets og tyrkiske retlige enheders resultater i de dele af Horisont Europa-programmet, der gennemføres ved hjælp af konkurrencetilskud, der finansieres med forpligtelsesbevillinger fra år N, som er forhøjet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4.
 Størrelsen af den automatiske korrektion beregnes ud fra forskellen mellem:
 a)
 de indledende beløb for de retlige forpligtelser for konkurrencetilskud, der faktisk er indgået med Tyrkiet eller tyrkiske retlige enheder, der finansieres ud fra forpligtelsesbevillinger for år N, som er forhøjet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4
 og
 b)
 det tilsvarende operationelle bidrag for år N, som Tyrkiet har betalt, som tilpasset i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, med undtagelse af ikke-interventionsomkostninger, der finansieres ud fra forpligtelsesbevillinger for år N, som er forhøjet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4.
 2. Hvis det beløb, der er omhandlet i stk. 1, uanset om beløbet er positivt eller negativt, overstiger 8 % af det tilsvarende indledende operationelle bidrag som justeret i henhold til artikel 3, stk. 8, korrigeres Tyrkiets indledende operationelle bidrag for år N. Det beløb, som Tyrkiet skylder eller skal modtage som et supplerende bidrag til eller en reduktion af Tyrkiets bidrag i henhold til den automatiske korrektionsmekanisme, er det beløb, der overstiger denne tærskel på 8 %. Et beløb, der ligger under denne tærskel på 8 %, vil ikke blive taget i betragtning ved beregningen af det supplerende bidrag, der skal betales eller kompenseres for.
 3. De nærmere regler for den automatiske korrektionsmekanisme er fastsat i bilag I.
 Artikel 5
 Gensidighed
 1. Retlige enheder, der er etableret i Den Europæiske Union, kan deltage i Tyrkiets programmer og projekter eller dele heraf svarende til Horisont Europa-programmet i overensstemmelse med Tyrkiets gældende lovgivning.
 2. Bilag II indeholder den ikke-udtømmende liste over Tyrkiets tilsvarende programmer og projekter eller dele heraf.
 3. Tyrkiets finansiering af retlige enheder, der er etableret i EU, er underlagt Tyrkiets gældende lovgivning om driften af forsknings- og innovationsprogrammer, -projekter og -aktioner eller dele heraf. Hvis der ikke ydes finansiering, kan retlige enheder, der er etableret i EU, deltage ved brug af egne midler.
 Artikel 6
 Åben videnskab
 Parterne skal gensidigt fremme og tilskynde til praksis med åben videnskab i deres programmer og projekter eller dele heraf i overensstemmelse med reglerne i Horisont Europa-programmet og Tyrkiets gældende love og bestemmelser.
 Artikel 7
 Overvågning, evaluering og rapportering
 1. Uden at det berører Kommissionens, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svigs (OLAF) og Den Europæiske Unions Revisionsrets ansvar for overvågning og evaluering af Horisont Europa-programmet, overvåges Tyrkiets deltagelse i dette program løbende på grundlag af et partnerskab mellem Kommissionen og Tyrkiet.
 2. Reglerne for forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder finanskontrol, inddrivelse og andre foranstaltninger til bekæmpelse


text:
af svig i forbindelse med Den Europæiske Unions finansiering i henhold til denne aftale er fastsat i bilag III.
 Artikel 8
 Det fælles forsknings- og innovationsudvalg EU-Tyrkiet
 1. Der nedsættes herved et fælles forsknings- og innovationsudvalg mellem EU og Tyrkiet (i det følgende benævnt »fælles udvalg EU-Tyrkiet«). Det fælles udvalg EU-Tyrkiet har bl.a. følgende arbejdsopgaver:
 a)
 vurdere, evaluere og gennemgå gennemførelsen af denne aftale, navnlig:
 i)
 Tyrkiets retlige enheders deltagelse og resultater i Horisont Europa-programmet
 ii)
 graden af (gensidig) åbenhed over for retlige enheder, der er etableret i hver part, for at deltage i den anden parts programmer og projekter eller dele heraf
 iii)
 gennemførelsen af mekanismen for finansielt bidrag og den automatiske korrektionsmekanisme i overensstemmelse med artikel 3 og 4
 iv)
 udveksling af oplysninger og undersøgelse af eventuelle spørgsmål om udnyttelse af resultater, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder
 b)
 efter anmodning fra en af parterne drøfte restriktioner, som parterne anvender eller planlægger at anvende vedrørende adgang til deres respektive forsknings- og innovationsprogrammer, herunder aktioner vedrørende deres strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed
 c)
 undersøge, hvordan samarbejdet kan forbedres
 og udvikles i fællesskab drøfte de fremtidige retningslinjer og prioriteter for politikker vedrørende forskning og innovation og forskningsplanlægning af fælles interesse og
 d)
 udveksling af oplysninger om bl.a. ny lovgivning, afgørelser eller nationale forsknings- og innovationsprogrammer, der er relevante for gennemførelsen af denne aftale.
 2. Det fælles udvalg EU-Tyrkiet, der består af repræsentanter for Den Europæiske Union og Tyrkiet, vedtager selv sin forretningsorden.
 3. Det fælles udvalg EU-Tyrkiet kan beslutte at nedsætte arbejdsgrupper/rådgivende organer på ad hoc-basis på ekspertniveau, som kan bistå med gennemførelsen af denne aftale.
 4. Det fælles udvalg EU-Tyrkiet træder sammen mindst én gang om året og, når særlige omstændigheder kræver det, efter anmodning fra en af parterne. Møderne tilrettelægges og afholdes skiftevis af Den Europæiske Union og Tyrkiets nationale myndighed.
 5. Det fælles udvalg EU-Tyrkiet udfører sine arbejdsopgaver løbende gennem udveksling af relevante oplysninger ved hjælp af et vilkårligt kommunikationsmiddel, navnlig i forbindelse med deltagelsen af/resultaterne for Tyrkiets retlige enheder. Det fælles udvalg EU-Tyrkiet kan navnlig fuldføre sine arbejdsopgaver skriftligt, når der opstår behov herfor.
 Artikel 9
 Afsluttende bestemmelser
 1. Denne aftale træder i kraft den dag, hvor parterne meddeler hinanden, at de nødvendige interne procedurer til dette formål er gennemført.
 2. Aftalen finder anvendelse fra den 1. januar 2021. Den forbliver i kraft, så længe det er nødvendigt for alle de projekter, aktioner, aktiviteter eller dele heraf, der finansieres ved Horisont Europa-programmet, alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Den Europæiske Unions finansielle interesser, og afslutningen af alle de finansielle forpligtelser, der følger af gennemførelsen af denne aftale mellem parterne.
 3. Anvendelsen af denne aftale kan suspenderes af Den Europæiske Union i tilfælde af en fuldstændig eller delvis manglende betaling af det finansielle bidrag, som Tyrkiet skal betale i henhold til denne aftale.
 I tilfælde af manglende betaling, som kan bringe gennemførelsen og forvaltningen af Horisont Europa-programmet i alvorlig fare, sender Kommissionen en formel rykkerskrivelse. Hvis der ikke er foretaget betaling senest 20 arbejdsdage efter den

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
formelle rykkerskrivelse, underretter Kommissionen Tyrkiet om suspensionen af anvendelsen af denne aftale ved en formel notifikationsskrivelse, som træder i kraft 15 dage efter Tyrkiets modtagelse af denne skrivelse.
 Hvis anvendelsen af denne aftale suspenderes, er retlige enheder, der er etableret i Tyrkiet, ikke berettigede til at deltage i tildelingsprocedurer, der endnu ikke er afsluttet, når suspensionen træder i kraft. En tildelingsprocedure anses for afsluttet, når der er indgået retlige forpligtelser som følge af proceduren.
 Suspensionen berører ikke de retlige forpligtelser, der er indgået med de retlige enheder, der er etableret i Tyrkiet, inden suspensionen trådte i kraft. Denne aftale finder fortsat anvendelse på sådanne retlige forpligtelser.
 Den Europæiske Union underretter straks Tyrkiet, når den har modtaget hele det skyldige finansielle bidrag. Suspensionen ophæves med øjeblikkelig virkning ved modtagelsen af denne underretning.
 Fra den dato, hvor suspensionen ophæves, er retlige enheder i Tyrkiet igen berettigede til at deltage i tildelingsprocedurer, der iværksættes efter denne dato, og i tildelingsprocedurer, der er indledt inden denne dato, for hvilke fristerne for indgivelse af ansøgninger ikke er udløbet.
 4. Hver af parterne kan til enhver tid afslutte aftalen ved skriftligt at underrette den anden part om sin hensigt om at afslutte aftalen.
 Afslutningen træder i kraft tre kalendermåneder efter den dato, hvor den skriftlige meddelelse modtages. Den dato, hvor afslutningen træder i kraft, udgør afslutningsdatoen med henblik på denne aftale.
 5. Hvis denne aftale afsluttes i overensstemmelse med denne artikels stk. 4, er parterne enige om, at:
 a)
 projekter, aktioner, aktiviteter eller dele heraf, for hvilke der er indgået retlige forpligtelser efter denne aftales ikrafttræden, og inden denne aftale afsluttes, fortsætter, indtil de er afsluttet på de betingelser, der er fastsat i denne aftale
 b)
 det årlige finansielle bidrag for år N, hvorunder denne aftale afsluttes, betales fuldt ud i overensstemmelse med artikel 3. Det operationelle bidrag for år N justeres i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, og korrigeres i overensstemmelse med denne aftales artikel 4. Det deltagelsesgebyr, der betales for år N, må ikke justeres eller korrigeres
 c)
 efter det år, hvor denne aftale afsluttes, justeres de indledende operationelle bidrag, der er betalt for de år, hvor denne aftale fandt anvendelse, i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, og korrigeres automatisk i overensstemmelse med denne aftales artikel 4.
 Parterne afvikler efter fælles overenskomst alle andre konsekvenser af afslutningen af denne aftale.
 6. Aftalen kan kun ændres skriftligt efter fælles overenskomst mellem parterne. Ændringernes ikrafttræden følger samme procedure som den, der gælder for denne aftales ikrafttræden.
 7. Bilagene til denne aftale udgør en integrerende del af denne aftale.
 Denne aftale udfærdiges i to eksemplarer på engelsk og tyrkisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. I tilfælde af uoverensstemmelse har den engelske tekst forrang.
 Udfærdiget i Bruxelles den 27. oktober 2021 i to eksemplarer på engelsk og to på tyrkisk.
 For Kommissionen på Den Europæiske Unions vegne
 Mariya GABRIEL
 Kommissær
 med ansvar for innovation, forskning, kultur, uddannelse og unge
 For Republikken Tyrkiets regering
 Faruk KAYMAKCİ,
 Ambassadør
 Direktør for EU-anliggender og viceudenrigsminister
 (1) EFT


text:
L 61 af 2.3.2002, s. 29.
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).
 (3) Rådets afgørelse (EU) 2021/764 af 10. maj 2021 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation, og om ophævelse af afgørelse 2013/743/EU (EUT L 167 I af 12.5.2021, s. 1).
 (4) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/819 af 20. maj 2021 om Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (omarbejdning) (EUT L 189 af 28.5.2021, s. 61).
 (5) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/820 af 20. maj 2021 om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) for 2021-2027: Styrkelse af Europas innovationstalent og -kapacitet og om ophævelse af afgørelse nr. 1312/2013/EU (EUT L 189 af 28.5.2021, s. 91).
 (6) EU's restriktive foranstaltninger vedtages i henhold til artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union eller artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 (7) Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (EUT L 206 af 8.8.2009, s. 1).
 (8) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).
 (9) Dette omfatter navnlig ressourcer fra EU-genopretningsinstrumentet, som blev oprettet ved Rådets forordning (EU) 2020/2094 af 14. december 2020 om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 23).
 (10) EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 23.
 BILAG I
 Regler for Republikken Tyrkiets finansielle bidrag til Horisont Europa-programmet (2021-2027)
 I. Beregning af Tyrkiets finansielle bidrag
 1.
 Tyrkiets finansielle bidrag til Horisont Europa-programmet fastsættes årligt i forhold til og som supplement til det beløb, der hvert år er til rådighed i EU-budgettet til forpligtelsesbevillinger, der er nødvendige til forvaltning, gennemførelse og drift af Horisont Europa-programmet, og som er forhøjet i overensstemmelse med i denne aftales artikel 3, stk. 4.
 2.
 Det i denne aftales artikel 3, stk. 7, omhandlede deltagelsesgebyr indfases som følger:
 —
 2021: 0,5 %
 —
 2022: 1 %
 —
 2023: 1,5 %
 —
 2024: 2 %
 —
 2025: 2,5 %
 —
 2026: 3 %
 —
 2027: 4 %.
 3.
 I overensstemmelse med denne aftales artikel 3, stk. 5, beregnes det indledende operationelle bidrag, som Tyrkiet skal betale for sin deltagelse i Horisont Europa-programmet, for de respektive regnskabsår ved at anvende en tilpasning af fordelingsnøglen.
 Fordelingsnøglen tilpasses som følger:
 Contribution Key Adjusted = Contribution Key × Coefficient
 Den koefficient, der anvendes til ovennævnte beregning


text:
til justering af fordelingsnøglen, er 0,07.
 4.
 I overensstemmelse med denne aftales artikel 3, stk. 8, foretages den første tilpasning vedrørende budgetgennemførelsen for år N i år N+1, hvor det indledende operationelle bidrag for år N op- eller nedjusteres med forskellen mellem:
 a)
 et justeret bidrag beregnet ved at anvende fordelingsnøglen justeret ud fra år N med summen af:
 i.
 beløbet for de budgetmæssige forpligtelser, der er indgået på grundlag af forpligtelsesbevillinger, der er godkendt til år N inden for rammerne af det vedtagne EU-budget, og forpligtelsesbevillinger svarende til genopførte frigørelser og
 ii.
 eventuelle forpligtelsesbevillinger baseret på eksterne formålsbestemte indtægter, der ikke hidrører fra andre donorers finansielle bidrag til Horisont Europa-programmet, og som var disponible ved udgangen af år N (1). For eksterne formålsbestemte indtægter, der er tildelt Horisont Europa i henhold til artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EU) 2020/2094 om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen (2), anvendes de årlige vejledende beløb i FFR-programmeringen til beregning af det justerede bidrag
 b)
 og det indledende operationelle bidrag for år N.
 Fra år N+2 og hvert efterfølgende år, indtil alle budgetforpligtelser, der finansieres under forpligtelsesbevillinger med oprindelse i år N, der er forhøjet i overensstemmelse med denne aftales artikel 3, stk. 4, er betalt eller frigjort, og senest tre år efter afslutningen af Horisont Europa-programmet, beregner EU en justering af det operationelle bidrag for år N ved at reducere Tyrkiets operationelle bidrag med det beløb, der fremkommer ved at anvende den justerede fordelingsnøgle for år N på frigørelser, der hvert år er indgået på forpligtelser for år N, og som er finansieret over EU-budgettet eller ved genopførte frigørelser.
 Hvis de beløb, der stammer fra eksterne formålsbestemte indtægter for år N (for at medtage forpligtelsesbevillinger og, for så vidt angår beløb i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, de årlige vejledende beløb i FFR-programmeringen) og ikke stammer fra finansielle bidrag til Horisont Europa-programmet fra andre donorer, annulleres, reduceres Tyrkiets operationelle bidrag med det beløb, der fremkommer ved at anvende fordelingsnøglen justeret for år N på det annullerede beløb.
 II. Automatisk korrektion af Tyrkiets operationelle bidrag
 1.
 Ved beregningen af den automatiske korrektion, der er omhandlet i denne aftales artikel 4, gælder følgende procedurer:
 a)
 »Konkurrencetilskud« betyder tilskud, der tildeles gennem indkaldelser af forslag, hvor de endelige modtagere kan udpeges på tidspunktet for beregningen af den automatiske korrektion. Finansiel støtte til tredjeparter som defineret i finansforordningens artikel 204 er udelukket.
 b)
 Når der indgås en retlig forpligtelse med et konsortium, er de beløb, der anvendes til at fastlægge de indledende beløb for den retlige forpligtelse, de akkumulerede beløb, der er tildelt modtagere, som er tyrkiske enheder, i overensstemmelse med tilskudsaftalens vejledende budgetfordeling.
 c)
 Alle beløb i retlige forpligtelser, der svarer til konkurrencetilskud, fastsættes ved hjælp af Kommissionens elektroniske system eCorda og hentes den anden onsdag i februar i år N+2.
 d)
 Ved »ikke-interventionsomkostninger« forstås omkostninger under programmet, bortset fra konkurrencetilskud, herunder støtteudgifter, programspecifik administration og andre aktioner (3).
 e)
 Beløb, som tildeles internationale organisationer såsom retlige enheder,


text:
der er den endelige støttemodtager (4), betragtes som ikke-interventionsomkostninger.
 2.
 Mekanismen anvendes som følger:
 a)
 Automatiske korrektioner for år N i forbindelse med gennemførelsen af forpligtelsesbevillinger for år N, forhøjet i overensstemmelse med denne aftales artikel 3, stk. 4, anvendes på grundlag af data for år N og år N+1 fra eCorda som omhandlet i dette bilags afsnit II, stk. 1, litra c), i år N+2, efter at eventuelle tilpasninger i overensstemmelse med denne aftales artikel 3, stk. 8, er blevet anvendt på Tyrkiets bidrag til Horisont Europa-programmet. Det beløb, der tages i betragtning, er beløbet for konkurrencetilskuddene, som der foreligger oplysninger om på tidspunktet for beregningen af korrektionen.
 b)
 Fra år N+2 og frem til 2029 beregnes størrelsen af den automatiske korrektion for år N ved at tage forskellen mellem:
 i.
 det samlede beløb for de konkurrencetilskud, der er tildelt Tyrkiet eller tyrkiske retlige enheder som forpligtelser indgået på budgetbevillinger for år N og
 ii.
 Tyrkiets justerede operationelle bidrag for år N multipliceret med forholdet mellem:
 A.
 beløbet for konkurrencetilskud, der ydes over forpligtelsesbevillinger for år N, forhøjet i overensstemmelse med denne aftales artikel 3, stk. 4, og
 B.
 summen af alle godkendte budgetmæssige forpligtelsesbevillinger for år N, inkl. ikke-interventionsomkostninger.
 III. Betaling af Tyrkiets finansielle bidrag, betaling af justeringerne af Tyrkiets operationelle bidrag og betaling af den automatiske korrektion af Tyrkiets operationelle bidrag
 1.
 Kommissionen meddeler snarest muligt og senest i forbindelse med den første indkaldelse af midler i regnskabsåret følgende oplysninger til Tyrkiet:
 a.
 de beløb i forpligtelsesbevillinger i EU-budgettet, der endeligt vedtages for det pågældende år for de budgetposter, der dækker Tyrkiets deltagelse i Horisont Europa-programmet, og som i givet fald er forhøjet i overensstemmelse med denne aftales artikel 3, stk. 4
 b.
 beløbet for det deltagelsesgebyr, der er omhandlet i denne aftales artikel 3, stk. 7
 c.
 gennemførelsen af forpligtelsesbevillinger svarende til regnskabsår N, som er forhøjet i overensstemmelse med denne aftales artikel 3, stk. 4, og frigørelsesniveauet, fra år N+1 for gennemførelsen af Horisont Europa-programmet
 d.
 størrelsen af de forpligtelser, der er indgået til fordel for tyrkiske retlige enheder, opdelt efter det tilsvarende år for budgetbevillingerne og forpligtelsernes samlede omfang, for den del af Horisont Europa-programmet, hvor sådanne oplysninger er nødvendige for, at den automatiske korrektion kan beregnes.
 Kommissionen fremlægger på grundlag af sit budgetforslag et overslag over oplysninger for det følgende år i henhold til litra a) og b) hurtigst muligt og senest den 1. september i regnskabsåret.
 2.
 Kommissionen sender senest i april og juni i hvert regnskabsår Tyrkiet en indkaldelse af midler på et beløb svarende til Tyrkiets bidrag i henhold til denne aftale.
 Hver indkaldelse af midler skal indeholde bestemmelser om, at seks tolvtedele af Tyrkiets bidrag skal betales senest 60 dage efter, at indkaldelsen af midler er udsendt.
 Kommissionen sender en enkelt indkaldelse af midler i denne aftales første gennemførelsesår senest 60 dage efter den dato, fra hvilken denne aftale har retsvirkning.
 3.
 Hvert år fra og med 2023 skal indkaldelsen af midler også afspejle størrelsen af den automatiske korrektion,


text:
der finder anvendelse på det operationelle bidrag, der er betalt for år N-2.
 Indkaldelsen af midler, der udsendes senest i april, kan også omfatte justeringer af Tyrkiets finansielle bidrag til gennemførelsen, forvaltningen og driften af det eller de tidligere rammeprogram(mer) for forskning og innovation, som Tyrkiet deltog i.
 For hvert af regnskabsårene 2028, 2029 og 2030 skal det beløb, der fremkommer ved den automatiske korrektion af de operationelle bidrag, som Tyrkiet har betalt i 2026 og 2027, eller ved de tilpasninger, der er foretaget i henhold til i denne aftales artikel 3, stk. 8, betales til eller af Tyrkiet.
 4.
 Tyrkiet skal betale sit finansielle bidrag under denne aftale i overensstemmelse med punkt III i dette bilag. Hvis Tyrkiet ikke har betalt inden for den fastsatte frist, sender Kommissionen en formel rykkerskrivelse.
 Ved enhver forsinkelse af indbetalingen af det finansielle bidrag betaler Tyrkiet morarenter af det udestående beløb fra forfaldsdagen.
 Rentesatsen for fordringer, der ikke er betalt på forfaldsdagen, er den sats, som Den Europæiske Centralbank pr. den første kalenderdag i forfaldsmåneden anvender på sine væsentligste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, serie C, forhøjet med halvandet procentpoint.
 (1) Dette omfatter navnlig ressourcer fra EU-genopretningsinstrumentet, som blev oprettet ved Rådets forordning (EU) 2020/2094 af 14. december 2020 om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 23).
 (2) EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 23.
 (3) Andre aktioner omfatter bl.a. indkøb, priser, finansielle instrumenter, Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner, abonnementer (OECD, EUREKA, IPEEC, IEA osv.), eksperter (evaluatorer, overvågning af projekter) osv.
 (4) Internationale organisationer vil kun blive betragtet som ikke-interventionsomkostninger, hvis de er endelige støttemodtagere. Dette gælder ikke, hvis en international organisation er koordinator for et projekt (fordeling af midler til andre koordinatorer).
 BILAG II
 Ikke-udtømmende liste over Tyrkiets tilsvarende programmer og projekter eller dele heraf
 Følgende ikke-udtømmende liste betragtes som programmer og projekter eller dele heraf svarende til Horisont Europa-programmet i Tyrkiet:
 —
 Akademisk FoU-støtte (ARDEB — Academic Research Funding Programs Directorate)
 —
 Erhvervsmæssig FoU-støtte (TEYDEB — Technology and Innovation Grant Programs Directorate)
 —
 Forvaltning af menneskelige ressourcer (BİDEB — Department of Science Fellowships and Grant Programs).
 BILAG III
 Forsvarlig økonomisk forvaltning
 Beskyttelse af finansielle interesser og inddrivelse
 Artikel 1
 Gennemgange og revisioner
 1. Den Europæiske Union har ret til i overensstemmelse med gældende retsakter fra en eller flere EU-institutioner eller -organer og som angivet i relevante aftaler og/eller kontrakter at gennemføre tekniske, videnskabelige, finansielle eller andre former for gennemgange og revisioner hos enhver fysisk person eller retlig enhed, der er hhv. bosiddende eller etableret i Tyrkiet samt modtager EU-midler, og enhver tredjepart, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler og er bosiddende eller etableret i Tyrkiet. Sådanne gennemgange og revisioner kan foretages af ansatte hos Den Europæiske Unions institutioner og organer, navnlig Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret, eller af andre personer, som er bemyndiget hertil af Kommissionen.
 2. Ansatte hos Den Europæiske Unions institutioner og organer, navnlig Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret, og de øvrige


text:
personer, der er bemyndiget hertil af Kommissionen, skal have passende adgang til arbejdssteder, arbejder og dokumenter (både i elektronisk form og på papir) samt alle nødvendige informationer til at udføre sådanne revisioner, herunder ret til at få udleveret en fysisk/elektronisk kopi af og uddrag fra ethvert dokument eller indholdet af ethvert datamedium, som den reviderede fysiske eller juridiske person eller den reviderede tredjepart er i besiddelse af.
 3. Tyrkiet må ikke forhindre eller rejse særlige hindringer for adgangsretten i Tyrkiet og for adgangen til lokaler for ansatte og andre personer, der er omhandlet i stk. 2, på grund af udøvelsen af deres opgaver som omhandlet i denne artikel.
 4. Gennemgange og revisioner kan foretages (også efter suspensionen af denne aftales anvendelse i henhold til dens artikel 9, stk. 3, eller aftalens afslutning) på de betingelser, der er fastsat i en eller flere af Den Europæiske Unions institutioners eller organers gældende retsakter, og som fastsat i relevante aftaler og/eller kontrakter vedrørende enhver retlig forpligtelse til gennemførelse af Den Europæiske Unions budget, som Den Europæiske Union har indgået inden den dato, hvor anvendelsen af denne aftale i henhold til dens artikel 9, stk. 3, suspenderes, den midlertidige anvendelse ophører eller denne aftale afsluttes.
 Artikel 2
 Bekæmpelse af uregelmæssigheder og svig samt andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser
 1. Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) bemyndiges til at foretage administrative undersøgelser på Tyrkiets område, herunder kontrol og inspektion på stedet. Disse undersøgelser gennemføres i overensstemmelse med de vilkår og betingelser, der er fastsat i en eller flere af EU-institutionernes gældende retsakter.
 2. Tyrkiets kompetente myndigheder meddeler inden for en rimelig tidsfrist Kommissionen eller OLAF alle oplysninger eller mistanke om uregelmæssigheder, svig eller anden ulovlig aktivitet, der skader EU's finansielle interesser.
 3. Der kan foretages kontrol og inspektion på stedet hos enhver fysisk person eller retlig enhed, der er hhv. bosiddende eller etableret i Tyrkiet, og som modtager EU-midler, samt hos enhver tredjepart, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler og er bosiddende eller etableret i Tyrkiet.
 4. Kommissionen eller OLAF forbereder og gennemfører kontrol og inspektion på stedet i nært samarbejde med den af den tyrkiske regering udpegede kompetente tyrkiske myndighed. Den udpegede myndighed underrettes i god tid om kontrollens og inspektionens indhold, formål og retsgrundlag, således at den kan yde den fornødne bistand. Med henblik herpå kan de kompetente tyrkiske myndigheder deltage i kontrollen og inspektionen på stedet.
 5. Efter anmodning fra de tyrkiske myndigheder kan kontrollen og inspektionen på stedet gennemføres i fællesskab med Kommissionen eller OLAF.
 6. Kommissionens ansatte og OLAF's personale skal have adgang til alle de oplysninger og dokumentation, herunder computerdata, vedrørende de pågældende operationer, der er nødvendige for en korrekt gennemførelse af kontrollen og inspektionen på stedet. De skal navnlig kunne kopiere relevante dokumenter.
 7. Hvis personen, enheden eller en anden tredjepart modsætter sig kontrol eller inspektion på stedet, yder de tyrkiske myndigheder i overensstemmelse med de nationale love og bestemmelser Kommissionen eller OLAF bistand, for at de kan udføre den


text:
kontrol og inspektion på stedet, som de er blevet pålagt. Denne bistand omfatter, at der træffes passende forholdsregler i henhold til national ret, navnlig for at sikre bevismateriale.
 8. Kommissionen eller OLAF underretter de tyrkiske myndigheder om resultatet af kontrollen eller inspektionen. Navnlig meddeler Kommissionen eller OLAF så hurtigt som muligt Tyrkiets kompetente myndighed alle oplysninger om uregelmæssigheder eller mistanke om uregelmæssigheder, som de har fået kendskab til under gennemførelsen af kontrollen eller inspektionen på stedet.
 9. Uden at det berører anvendelsen af Tyrkiets lovgivning, kan Kommissionen pålægge juridiske eller fysiske personer i Tyrkiet, der deltager i gennemførelsen af et program eller en aktivitet, administrative foranstaltninger og sanktioner i overensstemmelse med Den Europæiske Unions lovgivning.
 10. Med henblik på en korrekt gennemførelse af denne artikel udveksler Kommissionen eller OLAF og Tyrkiets kompetente myndigheder regelmæssigt oplysninger og, efter anmodning fra en af parterne i denne aftale, rådfører sig med hinanden.
 11. For at fremme et effektivt samarbejde og en effektiv udveksling af oplysninger med OLAF har Tyrkiet udpeget sin nationale koordineringstjeneste for bekæmpelse af svig (Anti-Fraud Coordination Service (AFCOS)) som kontaktpunkt.
 12. Udvekslingen af oplysninger mellem Kommissionen eller OLAF og tyrkiske kompetente myndigheder finder sted under behørig hensyntagen til fortrolighedskravene. Personoplysninger, der indgår i udvekslingen af oplysninger, beskyttes i overensstemmelse med gældende regler.
 13. De tyrkiske myndigheder samarbejder med Den Europæiske Anklagemyndighed for at sætte den i stand til at opfylde sin pligt til at efterforske og retsforfølge gerningsmænd og medskyldige til strafbare handlinger, der skader Den Europæiske Unions finansielle interesser, i overensstemmelse med gældende lovgivning.
 Artikel 3
 Inddrivelse og tvangsfuldbyrdelse
 1. Afgørelser, der vedtages af Kommissionen, og som pålægger juridiske eller fysiske personer, bortset fra stater, en forpligtelse til at betale en pengeydelse i forbindelse med krav, der hidrører fra Horisont Europa-programmet, kan tvangsfuldbyrdes i Tyrkiet. Fuldbyrdelsespåtegning skal efter en prøvelse, der kun omfatter ægtheden af det pågældende fuldbyrdelsesgrundlag, påføres af den nationale myndighed, som den tyrkiske regering har udpeget. Tyrkiets regering meddeler Kommissionen og Den Europæiske Unions Domstol sin udpegede nationale myndighed. I overensstemmelse med artikel 4 har Kommissionen ret til at anmelde sådanne afgørelser, der kan tvangsfuldbyrdes, direkte til personer og retlige enheder, der er hhv. bosiddende eller etableret i Tyrkiet. Tvangsfuldbyrdelsen finder sted efter tyrkisk ret og tyrkiske retsplejeregler.
 2. Domme og kendelser afsagt af Den Europæiske Unions Domstol i medfør af en voldgiftsbestemmelse i en kontrakt eller aftale i forbindelse med EU-programmer, -aktiviteter, -aktioner eller -projekter skal kunne tvangsfuldbyrdes i Tyrkiet på samme måde som Kommissionens afgørelser som omhandlet i stk. 1.
 3. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at prøve lovligheden af den i stk. 1 omhandlede afgørelse vedtaget af Kommissionen og til at udsætte tvangsfuldbyrdelsen heraf. Retterne i Tyrkiet har dog kompetence til at træffe afgørelse i sager, hvori det gøres gældende, at tvangsfuldbyrdelsen foretages i strid med reglerne.
 Artikel 4
 Kommunikation og udveksling af oplysninger
 Den Europæiske Unions institutioner og organer, der er involveret i gennemførelsen af Horisont Europa-programmet eller i kontrollen med dette program, har ret til at kommunikere direkte, herunder


text: gennem elektroniske udvekslingssystemer, med enhver fysisk person eller retlig enhed, der er hhv. bosiddende eller etableret i Tyrkiet, og som modtager EU-midler, samt enhver tredjepart, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler og er bosiddende eller etableret i Tyrkiet. Sådanne personer, enheder og parter kan direkte forelægge Den Europæiske Unions institutioner og organer al den relevante information og dokumentation, som de er forpligtet til at forelægge i henhold til Den Europæiske Unions lovgivning, der finder anvendelse på EU-programmet, og de kontrakter eller aftaler, der er indgået med henblik på gennemførelse af det pågældende program.


text:
 20.5.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 150/234
 OVERSÆTTELSE
 NAGOYAPROTOKOLLEN
 om adgang til genetiske resurser samt rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelse af disse resurser, til konventionen om den biologiske mangfoldighed
 PARTERNE I DENNE PROTOKOL,
 SOM ER PARTER i konventionen om den biologiske mangfoldighed, i det følgende benævnt »konventionen«,
 SOM ERINDRER OM, at den rimelige og retfærdige fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske resurser, er et af konventionens tre mål, og som anerkender, at denne protokol virkeliggør gennemførelsen af dette mål inden for konventionen,
 SOM PÅ NY BEKRÆFTER, at staterne har suveræn ret til deres naturresurser og i henhold til konventionens bestemmelser,
 SOM ENDVIDERE ERINDRER OM konventionens artikel 15,
 SOM ERKENDER det vigtige bidrag til bæredygtig udvikling, som teknologioverførsel og samarbejde yder til opbygningen af forsknings- og innovationskapacitet, med henblik på at tilføre værdi til genetiske resurser i udviklingslandene i overensstemmelse med konventionens artikel 16 og 19,
 SOM ERKENDER, at bevidstgørelse af befolkningen om den økonomiske værdi af økosystemer og biologisk mangfoldighed samt rimelig og retfærdig deling af denne økonomiske værdi med forvalterne af den biologiske mangfoldighed er vigtige incitamenter for bevaring af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele,
 SOM ANERKENDER, at adgang og fordeling af fordele kan bidrage til bevaring og bæredygtig anvendelse af den biologiske mangfoldighed, udryddelse af fattigdom og miljømæssig bæredygtighed og derved bidrage til at nå 2015-udviklingsmålene,
 SOM ANERKENDER sammenhængen mellem adgang til genetiske resurser og en rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, der opstår ved deres udnyttelse,
 SOM ERKENDER betydningen af at skabe retssikkerhed med hensyn til adgang til genetiske resurser samt rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, der opstår ved deres udnyttelse,
 SOM TILLIGE ERKENDER betydningen af at fremme ligestilling og retfærdighed i forhandlinger om indbyrdes aftalte vilkår mellem leverandører og brugere af genetiske resurser,
 SOM TILLIGE ERKENDER, at kvinder spiller en betydningsfuld rolle for adgang og fordeling af fordele, og SOM BEKRÆFTER behovet for, at kvinderne deltager fuldt ud på alle niveauer i politiske beslutninger om og gennemførelsen af foranstaltninger til bevaring af den biologiske mangfoldighed,
 SOM ER BESLUTTET PÅ yderligere at fremme den effektive gennemførelse af konventionens bestemmelser om adgang og fordeling af fordele,
 SOM ERKENDER, at en innovativ løsning er påkrævet for at håndtere den rimelige og retfærdige fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske resurser, og traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser, som opstår i grænseoverskridende situationer, eller for hvilken det ikke er muligt at give eller opnå forudgående informeret samtykke,
 SOM ERKENDER genetiske resursers betydning for fødevaresikkerheden, folkesundheden, bevaring af den biologiske mangfoldighed samt afbødningen af og tilpasningen til klimaændringer,
 SOM ERKENDER den særlige karakter af biologisk mangfoldighed i landbruget, dens særlige egenskaber og problemer, der kræver særlige løsninger,
 SOM ERKENDER, at alle lande er indbyrdes afhængige med hensyn til genetiske resurser til fødevarer og landbrug samt deres særlige karakter og betydning for at opnå fødevaresikkerhed over hele verden og for bæredygtig udvikling af landbruget i forbindelse med fattigdomsbekæmpelse og


text:
klimaændringer, og som anerkender den grundlæggende rolle, som den Internationale Traktat om Plantegenetiske Resurser for Fødevarer og Jordbrug og FAO's Kommission for Genetiske Resurser for Fødevarer og Jordbrug spiller i denne forbindelse,
 SOM ER OPMÆRKSOM PÅ Verdenssundhedsorganisationens Internationale Sundhedsregulativ (2005) og betydningen af at sikre adgang til humane patogener til beredskab og reaktion i forbindelse med folkesundheden,
 SOM ANERKENDER det igangværende arbejde i andre internationale fora vedrørende adgang og fordeling af fordele,
 SOM MINDER OM det multilaterale system for adgang og fordeling af fordele, som er oprettet under den Internationale Traktat om Plantegenetiske Resurser for Fødevarer og Jordbrug og udviklet i overensstemmelse med konventionen,
 ERKENDER, at internationale instrumenter vedrørende adgang og fordeling af fordele bør være gensidigt understøttende med henblik på at nå konventionens mål,
 SOM ERINDRER OM relevansen af konventionens artikel 8, litra j), da den vedrører traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser samt rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af denne viden,
 SOM PÅPEGER den indbyrdes forbindelse mellem genetiske resurser og traditionel viden, deres uadskillelige karakter for oprindelige og lokale samfund, og den traditionelle videns betydning for bevaring af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele, samt for at disse samfund kan få et bæredygtigt levebrød,
 SOM ERKENDER de forskelligartede omstændigheder, under hvilke traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser indehaves eller ejes af oprindelige og lokale samfund,
 SOM ER OPMÆRKSOM PÅ, at de oprindelige og lokale samfund har ret til, inden for deres samfund, at identificere de retmæssige indehavere af deres traditionelle viden i tilknytning til genetiske resurser,
 SOM TILLIGE ERKENDER de særlige omstændigheder, under hvilke traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser indehaves i forskellige lande, og som kan have mundtlig eller dokumenteret form eller andre former, der er udtryk for en rig kulturarv, som er relevant for bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed,
 SOM UNDERSTREGER De Forenede Nationers erklæring om oprindelige folks rettigheder, og
 SOM BEKRÆFTER, at intet i denne protokol kan udlægges på en sådan måde, at det mindsker eller afskaffer oprindelige og lokale samfunds eksisterende rettigheder,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1
 Formål
 Formålet med denne protokol er den rimelige og retfærdige fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske resurser, herunder ved behørig adgang til de genetiske resurser og passende overførsel af relevant teknologi under hensyntagen til samtlige rettigheder til disse resurser og til teknologien, og på grundlag af adækvat finansiering, og derved bidrage til bevaring af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele.
 Artikel 2
 Definitioner
 De udtryk, der er defineret i konventionens artikel 2, finder anvendelse på denne protokol. I denne protokol forstås endvidere ved:
 a) »partskonference«: partskonferencen under konventionen
 b) »konvention«: Konventionen om den Biologiske Mangfoldighed
 c) »udnyttelse af genetiske resurser«: udføre forskning og udvikling vedrørende den genetiske og/eller biokemiske sammensætning af genetiske resurser, herunder gennem anvendelse af bioteknologi, som defineret i konventionens artikel 2
 d) »bioteknologi«: som defineret i konventionens artikel 2: enhver teknologisk udnyttelse af biologiske systemer, levende organismer eller afledte stoffer


text:
heraf med henblik på at fremstille eller ændre produkter eller processer til bestemte anvendelser
 e) »afledt stof«: en naturligt forekommende biokemisk forbindelse, som er et resultat af biologiske eller genetiske resursers genetiske udtryk eller stofomsætning, selv om den ikke indeholder funktionsdygtige arveenheder.
 Artikel 3
 Anvendelsesområde
 Denne protokol finder anvendelse på genetiske resurser inden for anvendelsesområdet i konventionens artikel 15 og på de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse resurser. Denne protokol finder også anvendelse på traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser inden for konventionens anvendelsesområde og på de fordele, der opstår ved udnyttelsen af denne viden.
 Artikel 4
 Forbindelse med internationale aftaler og instrumenter
 1. Bestemmelserne i denne protokol berører ikke en parts rettigheder og forpligtelser i kraft af andre eksisterende internationale aftaler, undtagen hvis udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser ville forårsage alvorlig skade på eller udgøre en trussel mod den biologiske mangfoldighed. Formålet med dette stykke er ikke at skabe et hierarki mellem denne protokol og andre internationale instrumenter.
 2. Intet i denne protokol forhindrer parterne i at udarbejde og gennemføre andre relevante internationale aftaler, herunder andre særlige aftaler om adgang og fordeling af fordele, forudsat at de understøtter og ikke modvirker konventionens og denne protokols mål.
 3. Denne protokol skal gennemføres på en måde, der gensidigt understøtter andre internationale instrumenter, som er relevante for denne protokol. Der bør tages behørigt hensyn til nyttige og relevante igangværende arbejder eller praksisser under sådanne internationale instrumenter og relevante internationale organisationer, forudsat at de understøtter og ikke modvirker konventionens og denne protokols mål.
 4. Denne protokol er instrumentet til gennemførelsen af konventionens bestemmelser om adgang og fordeling af fordele. Hvis et særligt internationalt instrument for adgang og fordeling af fordele finder anvendelse, som er i overensstemmelse med og ikke modvirker konventionens og denne protokols mål, finder denne protokol ikke anvendelse på parten eller parterne i det særlige instrument med hensyn til de specifikke genetiske resurser, der er omfattet af, og inden for formålet med det særlige instrument.
 Artikel 5
 Rimelig og retfærdig fordeling af fordele
 1. I overensstemmelse med konventionens artikel 15, stk. 3 og 7, deles de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske resurser, samt de efterfølgende anvendelser og markedsføringer på en rimelig og retfærdig måde med parter, som tilvejebringer de pågældende resurser, og som er oprindelseslandet for resurserne, eller parter, der har erhvervet de genetiske resurser i overensstemmelse med konventionen. Fordelingen skal foregå på indbyrdes aftalte vilkår.
 2. De enkelte parter træffer de fornødne lovgivningsmæssige, administrative eller politiske foranstaltninger med henblik på at sikre, at de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske resurser, som indehaves af oprindelige og lokale samfund i overensstemmelse med national lovgivning om disse samfunds erhvervede rettigheder til disse genetiske resurser, deles rimeligt og retfærdigt med de berørte samfund på indbyrdes aftalte vilkår.
 3. De enkelte parter træffer de fornødne lovgivningsmæssige, administrative eller politiske foranstaltninger med henblik på at gennemføre stk. 1 ovenfor.
 4. Fordele kan omfatte monetære og ikke-monetære fordele, herunder, men ikke begrænset til, de fordele, der er anført i


text:
bilaget.
 5. De enkelte parter træffer de fornødne lovgivningsmæssige, administrative eller politiske foranstaltninger med henblik på at sikre, at de fordele, der opstår ved udnyttelsen af traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser, deles på en rimelig og retfærdig måde med de oprindelige og lokale samfund, der er indehavere af en sådan viden. Fordelingen skal foregå på indbyrdes aftalte vilkår.
 Artikel 6
 Adgang til genetiske resurser
 1. Ved udøvelsen af suveræne rettigheder til naturresurser og med forbehold af nationale love eller lovkrav vedrørende adgang og fordeling af fordele må der kun bevilges adgang til genetiske resurser med henblik på at udnytte dem efter forudgående informeret samtykke fra den part, der tilvejebringer resurserne, og som er oprindelsesland for de pågældende resurser, eller fra en part, der har erhvervet de genetiske resurser i overensstemmelse med konventionen, medmindre den pågældende part bestemmer andet.
 2. I overensstemmelse med national lovgivning træffer de enkelte parter de fornødne foranstaltninger med henblik på at sikre, at der opnås forudgående informeret samtykke eller godkendelse fra og inddragelse af oprindelige og lokale samfund, hvis de har den erhvervede rettighed til at bevilge adgang til disse resurser.
 3. Til opfyldelse af stk. 1 ovenfor træffer de enkelte parter, der kræver forudgående informeret samtykke, de fornødne lovgivningsmæssige, administrative eller politiske foranstaltninger for at:
 a)
 skabe retssikkerhed, klarhed og gennemsigtighed i deres nationale love eller reguleringer om adgang og fordeling af fordele
 b)
 fastsætte retfærdige og ikke-vilkårlige regler og procedurer for adgang til genetiske resurser
 c)
 give oplysninger om, hvordan man ansøger om forudgående informeret samtykke
 d)
 opnå en klar og gennemsigtig skriftlig beslutning fra en kompetent national myndighed på en omkostningseffektiv måde og inden for en rimelig periode
 e)
 sørge for på adgangstidspunktet at udstede en tilladelse eller tilsvarende som dokumentation for beslutningen om at give forudgående informeret samtykke og for at etablere indbyrdes aftalte vilkår og give meddelelse herom til Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele
 f)
 hvis det er relevant, ved national lovgivning fastsætte kriterier og/eller procedurer for erhvervelse af forudgående informeret samtykke eller godkendelse fra og inddragelse af oprindelige og lokale samfund med hensyn til adgang til genetiske resurser, og
 g)
 fastsætte klare regler og procedurer for kravet om og etableringen af indbyrdes aftalte vilkår. Sådanne vilkår skal affattes skriftligt og kan bl.a. omfatte:
 i)
 en tvistbilæggelsesklausul
 ii)
 vilkår for fordeling af fordele, herunder i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder
 iii)
 vilkår for en tredjeparts eventuelle efterfølgende anvendelse, og
 iv)
 vilkår for hensigtsændringer, hvis relevant.
 Artikel 7
 Adgang til traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser
 I overensstemmelse med national lovgivning træffer de enkelte parter de fornødne foranstaltninger med henblik på at sikre, at adgang til traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser, som indehaves af oprindelige og lokale samfund, opnås med forudgående informeret samtykke eller godkendelse fra og inddragelse af disse oprindelige og lokale samfund, og at der er etableret indbyrdes aftalte vilkår.
 Artikel 8
 Særlige hensyn
 De enkelte parter skal ved udarbejdelsen og gennemførelsen af deres nationale love eller reguleringer om adgang og fordeling af fordele:


text:
a)
 skabe betingelser, der fremmer og ansporer til forskning, som bidrager til bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed, navnlig i udviklingslandene, bl.a. ved hjælp af forenklede foranstaltninger vedrørende adgang til ikke-kommercielle forskningsformål under hensyntagen til behovet for at tage højde for en hensigtsændring for den pågældende forskning
 b)
 være behørigt opmærksom på aktuelle eller overhængende nødsituationer, som truer eller skader menneskers, dyrs eller planters sundhed, som fastsat nationalt eller internationalt. Parterne kan tage højde for behovet for hurtig adgang til genetiske resurser samt hurtig rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse resurser, bl.a. at dem, der har behov for det, får adgang til behandling til en overkommelig pris, navnlig i udviklingslandene
 c)
 tage hensyn til genetiske resursers vigtighed for fødevarer og landbruget og deres særlige rolle med hensyn til fødevaresikkerhed.
 Artikel 9
 Bidrag til bevaring og bæredygtig udnyttelse
 Parterne skal tilskynde brugere og leverandører til at anvende de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske resurser, til bevaring af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele.
 Artikel 10
 Global multilateral ordning for fordeling af fordele
 Parterne skal overveje behovet for og de nærmere indretninger for en global multilateral ordning for fordeling af fordele for at opnå den rimelige og retfærdige fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske resurser, og traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser, som opstår i grænseoverskridende situationer, eller for hvilken det ikke er muligt at give eller opnå forudgående informeret samtykke. De fordele, som brugere af genetiske resurser og traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser deler gennem denne ordning, anvendes til at fremme bevaring af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele globalt.
 Artikel 11
 Grænseoverskridende samarbejde
 Hvis de samme genetiske resurser findes in situ på mere end én parts territorium, skal disse parter bestræbe sig på at samarbejde i relevant omfang med den fornødne inddragelse af de berørte oprindelige og lokale samfund med henblik på at gennemføre denne protokol.
 Hvis den samme traditionelle viden i tilknytning til genetiske resurser deles af et eller flere oprindelige og lokale samfund i flere deltagende lande, skal disse parter bestræbe sig på at samarbejde i relevant omfang med den fornødne inddragelse af de berørte oprindelige og lokale samfund med henblik på at gennemføre denne protokol.
 Artikel 12
 Traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser
 1. Parterne tager ved opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til denne protokol i overensstemmelse med national lovgivning hensyn til oprindelige og lokale samfunds sædvaneret, lokalsamfundsprotokoller og -procedurer i forbindelse med traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser.
 2. Parterne opretter med effektiv deltagelse af de berørte oprindelige og lokale samfund ordninger for at informere potentielle brugere af traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser om deres forpligtelser, herunder foranstaltninger stillet til rådighed gennem Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele, i forhold til adgang til samt rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af denne viden.
 3. Parterne skal bestræbe sig på at yde


text:
den fornødne støtte til, at oprindelige og lokale samfund, herunder kvinderne i disse samfund, kan udvikle:
 a)
 lokalsamfundsprotokoller vedrørende adgang til traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser samt rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af denne viden.
 b)
 minimumskrav til indbyrdes aftalte vilkår for at sikre rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser.
 c)
 modelkontraktbetingelser for fordeling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser.
 4. Parterne skal ved gennemførelsen af denne protokol så vidt muligt ikke begrænse den sædvanemæssige udnyttelse og udveksling af genetiske resurser og den tilknyttede traditionelle viden inden for og mellem oprindelige og lokale samfund i overensstemmelse med konventionens mål.
 Artikel 13
 Nationale kontaktpunkter og kompetente nationale myndigheder
 1. De enkelte parter skal udpege et nationalt kontaktpunkt for adgang og fordeling af fordele. Det nationale kontaktpunkt skal stille oplysninger til rådighed som følger:
 a)
 I forhold til ansøgere, der søger om adgang til genetiske resurser: oplysninger om procedurer for opnåelse af forudgående informeret samtykke og etablering af indbyrdes aftalte vilkår, herunder fordeling af fordele,
 b)
 I forhold til ansøgere, der søger om adgang til traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser: de fornødne oplysninger om procedurer for erhvervelse af forudgående informeret samtykke eller godkendelse fra og inddragelse af oprindelige og lokale samfund samt etablering af indbyrdes aftalte vilkår, og
 c)
 Oplysninger om kompetente nationale myndigheder, relevante oprindelige og lokale samfund og relevante interessenter.
 Det nationale kontaktpunkt er ansvarligt for forbindelsen med sekretariatet.
 2. De enkelte parter udpeger en eller flere kompetente nationale myndigheder for adgang og fordeling af fordele. De kompetente nationale myndigheder er i henhold til gældende nationale lovgivningsmæssige, administrative eller politiske foranstaltninger ansvarlige for at bevilge adgang eller i givet fald udstede skriftlig dokumentation for, at adgangskravene er opfyldt, og for at rådgive om de gældende procedurer for og krav til opnåelse af forudgående informeret samtykke og indgåelse af indbyrdes aftalte vilkår.
 3. En part kan udpege en enkelt enhed til at varetage funktionerne som både kontaktpunkt og kompetent national myndighed.
 4. De enkelte parter skal, senest på datoen for denne protokols ikrafttræden i for4hold til parten, give sekretariatet meddelelse om kontaktoplysningerne for deres nationale kontaktpunkt og kompetente nationale myndighed eller myndigheder. Hvis en part udpeger mere end én kompetent national myndighed, skal denne part sammen med meddelelsen herom give sekretariatet relevante oplysninger om disse myndigheders respektive ansvarsområder. Oplysningerne skal i givet fald mindst angive, hvilken kompetent myndighed der er ansvarlig for de genetiske resurser, der ansøges om adgang til. De enkelte parter giver straks sekretariatet meddelelse om enhver ændring i udpegelsen af deres nationale kontaktpunkt eller i kontaktoplysningerne eller ansvarsområderne for deres kompetente nationale myndighed eller myndigheder.
 5. Sekretariatet stiller de oplysninger, som det har modtaget i henhold til stk. 4 ovenfor, til rådighed gennem Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele.
 Artikel 14
 Clearinghouse for adgang og fordeling af fordele og udveksling af oplysninger
 1. Der oprettes


text:
herved et Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele som led i Clearinghouse-Mekanismen i konventionens artikel 18, stk. 3. Det skal fungere som et middel til udveksling af oplysninger relateret til adgang og fordeling af fordele. Det skal navnlig bevilge adgang til oplysninger, som de enkelte parter stiller til rådighed, og som er relevante for gennemførelsen af denne protokol.
 2. Uden at det berører beskyttelsen af fortrolige oplysninger, skal de enkelte parter stille enhver oplysning, der kræves i denne protokol, samt oplysninger, der skal gives i kraft af beslutningerne, truffet af partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol, til rådighed for Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele. Oplysningerne skal omfatte:
 a)
 lovgivningsmæssige, administrative og politiske foranstaltninger vedrørende adgang og fordeling af fordele
 b)
 oplysninger om det nationale kontaktpunkt og den kompetente nationale myndighed eller de kompetente nationale myndigheder, og
 c)
 tilladelser eller tilsvarende på adgangstidspunktet som dokumentation for beslutningen om at give forudgående informeret samtykke og for etableringen af indbyrdes aftalte vilkår.
 3. Yderligere oplysninger kan, hvis de foreligger og efter behov, omfatte:
 a)
 oprindelige og lokale samfunds relevante kompetente myndigheder og andre oplysninger, som besluttet
 b)
 modelkontraktbetingelser
 c)
 metoder og værktøjer, der er udviklet for at overvåge genetiske resurser, og
 d)
 adfærdskodekser og bedste praksisser.
 4. De nærmere bestemmelser for driften af Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele, herunder rapporter om dets aktiviteter, drøftes og vedtages af partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol på dens første møde, og revideres derefter løbende.
 Artikel 15
 Overholdelse af nationale love eller lovkrav vedrørende adgang og fordeling af fordele
 1. De enkelte parter træffer passende, effektive og proportionale lovgivningsmæssige, administrative eller politiske foranstaltninger for at sikre, at der er givet adgang til genetiske resurser, som udnyttes inden for deres retsområde, på grundlag af forudgående informeret samtykke, og at der er etableret indbyrdes aftalte vilkår, som fastsat i den anden parts love eller reguleringer vedrørende adgang og fordeling af fordele.
 2. De enkelte parter træffer passende, effektive og proportionale foranstaltninger for at imødegå situationer med manglende overholdelse af foranstaltninger vedtaget i henhold til stk. 1 ovenfor.
 3. Parterne skal samarbejde, så vidt muligt og i fornødent omfang, i sager med påstået overtrædelse af de nationale love eller reguleringer vedrørende adgang og fordeling af fordele, der er omhandlet i stk. 1 ovenfor.
 Artikel 16
 Overholdelse af nationale love eller lovkrav vedrørende adgang og fordeling af fordele i forbindelse med traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser
 1. De enkelte parter skal træffe de fornødne passende, effektive og proportionale lovgivningsmæssige, administrative eller politiske foranstaltninger for at sikre, at der er givet adgang til traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser, som udnyttes inden for deres retsområde, på grundlag af forudgående informeret samtykke eller godkendelse fra og inddragelse af oprindelige og lokale samfund, og at der er etableret indbyrdes aftalte vilkår som fastsat i den anden parts love eller reguleringer vedrørende adgang og fordeling af fordele, hvor disse oprindelige og lokale samfund befinder sig.
 2. De


text:
enkelte parter skal træffe passende, effektive og proportionale foranstaltninger for at imødegå situationer med manglende overholdelse af foranstaltninger vedtaget i henhold til stk. 1 ovenfor.
 3. Parterne skal samarbejde, så vidt muligt og i fornødent omfang, i forbindelse med påstået overtrædelse af de nationale love eller lovkrav vedrørende adgang og fordeling af fordele, der er omhandlet i stk. 1 ovenfor.
 Artikel 17
 Overvågning af anvendelsen af genetiske resurser
 1. For at støtte overholdelsen træffer de enkelte parter de fornødne foranstaltninger for at overvåge og fremme gennemsigtigheden i forbindelse med udnyttelsen af genetiske resurser. Disse foranstaltninger skal omfatte:
 a)
 udpegelse af et eller flere kontrolsteder som følger:
 i)
 De udpegede kontrolsteder indsamler eller modtager de fornødne relevante oplysninger vedrørende forudgående informeret samtykke, kilden til den genetiske ressource, fastsættelse af indbyrdes aftalte vilkår og/eller udnyttelse af genetiske resurser.
 ii)
 De enkelte parter skal, i fornødent omfang og afhængig af det udpegede kontrolsteds særlige karakteristika, kræve, at brugerne af genetiske resurser leverer de oplysninger, der er angivet i det ovennævnte stykke, til et udpeget kontrolsted. De enkelte parter træffer passende, effektive og proportionale foranstaltninger for at imødegå situationer med manglende overholdelse.
 iii)
 Sådanne oplysninger, herunder fra internationalt anerkendte overensstemmelsescertifikater, hvis de foreligger, vil, uden at det berører beskyttelsen af fortrolige oplysninger, blive givet til de relevante nationale myndigheder, til den part, som har givet forudgående informeret samtykke, og til Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele, efter hvad der er relevant.
 iv)
 Kontrolsteder skal være effektive og bør have funktioner, som er relevante for gennemførelsen af dette litra a). De bør være relevante for udnyttelsen af genetiske resurser eller for indsamlingen af relevante oplysninger på, blandt andet, ethvert trin af forskning, udvikling, innovation, præ-markedsføring eller markedsføring
 b)
 tilskyndelse til, at brugere og leverandører af genetiske resurser medtager bestemmelser i indbyrdes aftalte vilkår om at udveksle oplysninger om gennemførelsen af sådanne vilkår, herunder ved hjælp af rapporteringskrav, og
 c)
 tilskyndelse til at anvende omkostningseffektive kommunikationsværktøjer og -systemer.
 2. En tilladelse eller tilsvarende udstedt i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, litra e), og stillet til rådighed for Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele udgør et internationalt anerkendt overensstemmelsescertifikat.
 3. Et internationalt anerkendt overensstemmelsescertifikat er dokumentation for, at der er givet adgang til den genetiske ressource, det dækker, på grundlag af forudgående informeret samtykke, og at der er etableret indbyrdes aftalte vilkår, som fastsat i de love eller reguleringer vedrørende adgang og fordeling af fordele, der gælder hos den part, der giver forudgående informeret samtykke.
 4. Det internationalt anerkendte overensstemmelsescertifikat skal mindst indeholde følgende oplysninger, når de ikke er fortrolige:
 a)
 udstedende myndighed
 b)
 udstedelsesdato
 c)
 leverandøren
 d)
 certifikatets entydige identifikator
 e)
 den person eller enhed, hvortil der blev bevilget forudgående informeret samtykke
 f)
 det stof eller de genetiske resurser, som certifikatet dækker
 g)
 bekræftelse af, at der er blevet etableret indbyrdes aftalte vilkår
 h)
 bekræftelse af, at der er blevet opnået forudgående informeret samtykke, og
 i)
 kommerciel og/eller ikke-kommerciel anvendelse.
 Artikel 18
 Overholdelse af indbyrdes aftalte vilkår
 1. Ved gennemførelsen af artikel 6,


text:
stk. 3, litra g) og i), og artikel 7 skal de enkelte parter opfordre leverandører og brugere af genetiske resurser og/eller traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser til i indbyrdes aftalte vilkår i fornødent omfang at medtage bestemmelser om tvistbilæggelse, blandt andet:
 a)
 den jurisdiktion, hvor de vil indbringe eventuelle tvistbilæggelsesprocedurer
 b)
 den lovgivning, som skal anvendes og/eller
 c)
 muligheder for alternativ tvistbilæggelse, som for eksempel mægling eller voldgift.
 2. De enkelte parter skal sikre, at der i deres retssystemer er mulighed for at søge retsmidler i overensstemmelse med gældende krav i den pågældende jurisdiktion i sager med tvister, der opstår i forbindelse med indbyrdes aftalte vilkår.
 3. De enkelte parter skal træffe de fornødne effektive foranstaltninger vedrørende:
 a)
 adgang til klage og domstolsprøvelse, og
 b)
 anvendelsen af ordninger for gensidig anerkendelse og håndhævelse af udenlandske domme og voldgiftskendelser.
 4. Denne artikels effektivitet skal vurderes af partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol i overensstemmelse med artikel 31 i denne protokol.
 Artikel 19
 Modelkontraktbetingelser
 1. De enkelte parter skal i fornødent omfang tilskynde til udvikling, ajourføring og anvendelse af sektorielle og tværsektorielle modelkontraktbetingelser for indbyrdes aftalte vilkår.
 2. Partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol skal regelmæssigt gøre status over anvendelsen af sektorielle og tværsektorielle modelkontraktbetingelser.
 Artikel 20
 Adfærdskodekser, retningslinjer og bedste praksisser og/eller standarder
 1. De enkelte parter skal i fornødent omfang tilskynde til udvikling, ajourføring og anvendelse af frivillige adfærdskodekser, retningslinjer og bedste praksisser og/eller standarder vedrørende adgang og fordeling af fordele.
 2. Partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol skal regelmæssigt gøre status over anvendelsen af frivillige adfærdskodekser, retningslinjer og bedste praksisser og/eller standarder og skal overveje at vedtage specifikke adfærdskodekser, retningslinjer og bedste praksisser og/eller standarder.
 Artikel 21
 Bevidstgørelse
 De enkelte parter træffer foranstaltninger for at øge bevidstheden om betydningen af genetiske resurser og traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser og de tilknyttede spørgsmål vedrørende adgang og fordeling af fordele. Disse foranstaltninger kan blandt andet omfatte:
 a)
 fremme af denne protokol, herunder dens formål
 b)
 afholdelse af møder mellem oprindelige og lokale samfund og relevante interessenter
 c)
 oprettelse og vedligeholdelse af en hjælpetjeneste til oprindelige og lokale samfund og relevante interessenter
 d)
 formidling af information gennem et nationalt clearinghouse
 e)
 fremme af frivillige adfærdskodekser, retningslinjer og bedste praksisser og/eller standarder i samråd med oprindelige og lokale samfund og relevante interessenter
 f)
 i fornødent omfang, fremme af national, regional og international erfaringsudveksling
 g)
 uddannelse af brugere og leverandører af genetiske resurser og traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser i deres forpligtelser med hensyn til adgang og fordeling af fordele
 h)
 inddragelse af oprindelige og lokale samfund og relevante interessenter i gennemførelsen af denne protokol, og
 i)
 bevidstgørelse om oprindelig og lokale samfunds samfundsprotokoller og -procedurer.
 Artikel 22
 Kapacitet
 1. Parterne samarbejder om opbygning og udvikling af kapacitet og styrkelse af de menneskelige resurser og den institutionelle kapacitet til effektivt at gennemføre denne protokol hos udviklingslandsparter, navnlig de mindst udviklede lande og små


text:
udviklingsøstater, og parter med overgangsøkonomier, herunder gennem de eksisterende globale, regionale, subregionale og nationale institutioner og organisationer. I denne forbindelse bør parterne gøre det lettere at inddrage oprindelige og lokale samfund og relevante interessenter, herunder interesseorganisationer og den private sektor.
 2. Der skal tages fuldt ud højde for det behov, som udviklingslandsparterne, navnlig de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, og parter med overgangsøkonomier har for økonomiske resurser, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i konventionen i forbindelse med kapacitetsopbygning og -udvikling med henblik på at gennemføre denne protokol.
 3. For at træffe passende foranstaltninger til gennemførelsen af denne protokol bør udviklingslandsparterne, navnlig de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, og parter med overgangsøkonomier fastlægge deres nationale kapacitetsmæssige behov og prioriteter ved hjælp af selvevalueringer af den nationale kapacitet. I forbindelse hermed bør parterne støtte de kapacitetsmæssige behov og prioriteter, som de oprindelige og lokale samfund og de relevante interessenter selv har fastlagt, og lægge vægt på kvindernes kapacitetsmæssige behov og prioriteter.
 4. For at fremme gennemførelsen af denne protokol kan kapacitetsopbygningen og -udviklingen blandt andet omfatte følgende centrale områder:
 a)
 kapacitet til gennemførelse af denne protokol og opfyldelse af forpligtelserne deri
 b)
 kapacitet til at forhandle indbyrdes aftalte vilkår
 c)
 kapacitet til at udvikle, gennemføre og håndhæve de nationale lovgivningsmæssige, administrative og politiske foranstaltninger vedrørende adgang og fordeling af fordele, og
 d)
 landenes kapacitet til at udvikle deres egen forskningskapacitet for at tilføre værdi til deres egne genetiske resurser.
 5. Foranstaltningerne i henhold til stk. 1-4 ovenfor kan bl.a. omfatte:
 a)
 retlig og institutionel udvikling
 b)
 fremme af rimelige og retfærdige forhandlinger, såsom træning i at forhandle indbyrdes aftalte vilkår
 c)
 overvågning og håndhævelse af overholdelse
 d)
 anvendelse af de bedste tilgængelige kommunikationsværktøjer og internetsystemer til aktiviteter vedrørende adgang og fordeling af fordele
 e)
 udvikling og anvendelse af værdisætningsmetoder
 f)
 biologiske prospektering, tilknyttet forskning og taksonomiske undersøgelser
 g)
 teknologioverførsel og infrastrukturmæssig og teknisk kapacitet til at gøre teknologioverførslen bæredygtig
 h)
 fremhævelse af bidraget fra aktiviteter vedrørende adgang og fordeling af fordele til bevaring af den biologiske mangfoldighed og den bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele
 i)
 særlige foranstaltninger for at øge relevante interessenters kapacitet i forbindelse med adgang og fordeling af fordele, og
 j)
 særlige foranstaltninger for at øge oprindelige og lokale samfunds kapacitet med særlig vægt på at øge kvindernes kapacitet i disse samfund i forbindelse med adgang til genetiske resurser og/eller traditionel viden i tilknytning til genetiske resurser.
 6. Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele skal underrettes om nationale, regionale og internationale initiativer vedrørende kapacitetsopbygning og -udvikling, som iværksættes i henhold til stk. 1-5 ovenfor, med henblik på at fremme synergien og koordinationen af kapacitetsopbygning og -udvikling i forbindelse med adgang og fordeling af fordele.
 Artikel 23
 Teknologioverførsel og samarbejde
 I overensstemmelse med konventionens artikel 15, 16, 18 og 19 skal parterne samvirke og samarbejde inden for tekniske og videnskabelige forsknings- og udviklingsprogrammer, herunder bioteknologiske forskningsaktiviteter, som et middel til at nå målet med denne protokol. Parterne forpligter sig til at fremme adgangen til og overførslen af


text:
teknologi til udviklingslandsparter, navnlig de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, og parter med overgangsøkonomier, for at gøre det muligt at udvikle og styrke et sundt og holdbart teknologisk og videnskabeligt grundlag med henblik på at nå konventionens og denne protokols mål. Hvor det er muligt og hensigtsmæssigt finder disse samarbejdsaktiviteter sted i og med et deltagende land eller deltagende lande, der tilvejebringer genetiske resurser, og som er oprindelsesland eller oprindelseslande for de pågældende resurser, eller et deltagende land eller deltagende lande, som har erhvervet de genetiske resurser i overensstemmelse med konventionen.
 Artikel 24
 Lande, som ikke er part i denne protokol
 Parterne skal opfordre lande, som ikke er part i denne protokol, til at tiltræde den og give Clearinghouse for Adgang og Fordeling af Fordele de fornødne oplysninger.
 Artikel 25
 Finansieringsmekanisme og finansielle resurser
 1. Ved overvejelsen af finansielle midler til gennemførelsen af denne protokol skal parterne tage bestemmelserne i konventionens artikel 20 i betragtning.
 2. Finansieringsmekanismen i konventionen skal være finansieringsmekanismen for denne protokol.
 3. Med hensyn til den kapacitetsopbygning og -udvikling, som er omhandlet i denne protokols artikel 22, skal partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol, når den rådgiver om den finansieringsmekanisme, der er nævnt i stk. 2 ovenfor, og som partskonferencen skal tage stilling til, tage hensyn til behovet for finansielle resurser hos udviklingslandsparter, navnlig de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, og parter med overgangsøkonomier samt de oprindelige og lokale samfunds kapacitetsmæssige behov og prioriteter, herunder kvinderne i disse samfund.
 4. I forbindelse med stk. 1 ovenfor skal parterne også tage hensyn til behovene hos udviklingslandsparterne, navnlig de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, og parter med overgangsøkonomier i deres bestræbelser på at fastlægge og gennemføre deres behov med hensyn til kapacitetsopbygning og -udvikling til gennemførelse af denne protokol.
 5. Vejledningen til konventionens finansieringsmekanisme forbindelse med relevante beslutninger truffet af partskonferencen, herunder beslutninger truffet før vedtagelsen af denne protokol, finder tilsvarende anvendelse på bestemmelserne i denne artikel.
 6. Industrilandsparterne kan endvidere tilvejebringe, og udviklingslandsparterne og parterne med overgangsøkonomier benytte, finansielle resurser og andre resurser til gennemførelsen af denne protokols bestemmelser gennem bilaterale, regionale og multilaterale kanaler.
 Artikel 26
 Partkonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol
 1. Partskonferencen tjener som møde for parterne i denne protokol.
 2. Parter i konventionen, som ikke er part i denne protokol, kan deltage som observatører i behandlingerne på ethvert møde i partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol. Når partskonferencen tjener som møde for parterne i denne protokol, kan beslutninger i medfør af denne protokol kun træffes af dem, der er parter i denne protokol.
 3. Når partskonferencen tjener som møde for parterne i denne protokol, erstattes ethvert medlem af partskonferencens bureau, som repræsenterer en part i konventionen, som på det pågældende tidspunkt ikke er part i denne protokol, med et medlem, der skal vælges af og blandt parterne i denne protokol.
 4. Partskonferencen overvåger, i sin egenskab af møde for parterne i denne protokol, gennemførelsen af


text:
denne protokol og træffer inden for rammerne af sine beføjelser de beslutninger, der kræves for at fremme en effektiv gennemførelse af protokollen. Den udfører de opgaver, den har fået tildelt i henhold til denne protokol, og:
 a)
 den fremkommer med henstillinger om alle spørgsmål af betydning for gennemførelsen af denne protokol
 b)
 den opretter de hjælpeorganer, der skønnes nødvendige for gennemførelsen af denne protokol
 c)
 den betjener sig i givet fald af tjenesteydelser og oplysninger fra og af samarbejde med kompetente internationale organisationer og mellemstatslige og ikke-statslige organisationer
 d)
 den fastsætter, i hvilken form og hvor hyppigt de i denne protokols artikel 29 omhandlede oplysninger skal forelægges, og gennemgår disse oplysninger såvel som rapporter forelagt af hjælpeorganer
 e)
 den overvejer og vedtager om nødvendigt ændringer til denne protokol og dens bilag såvel som eventuelle yderligere bilag til denne protokol, som skønnes at være nødvendige for protokollens gennemførelse, og
 f)
 den udøver andre funktioner, der skønnes nødvendige for gennemførelse af denne protokol.
 5. Partskonferencens forretningsorden og konventionens finansielle bestemmelser finder tilsvarende anvendelse under denne protokol, medmindre andet bestemmes ved konsensus af partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol.
 6. Det første møde i partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol indkaldes af sekretariatet og holdes samtidig med det første møde i partskonferencen, som afholdes efter denne protokols ikrafttræden. Derefter afholdes ordinære møder i partskonferencens i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol samtidig med partskonferencens ordinære møder, medmindre andet fastsættes af partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol.
 7. Ekstraordinære møder for partskonferencens i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol afholdes på et hvilket som helst tidspunkt, som partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol måtte skønne nødvendigt, eller på skriftlig anmodning af en af parterne, forudsat at denne anmodning støttes af mindst en tredjedel af parterne senest seks måneder efter, at parterne er blevet underrettet om anmodningen af sekretariatet.
 8. De Forenede Nationer, dets særorganisationer og Det Internationale Atomenergiagentur, såvel som enhver stat, der er medlem deraf eller observatør deri, og som ikke er part i konventionen, kan som observatører være repræsenteret på møderne i partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol. Ethvert andet organ eller agentur, det være sig nationalt eller internationalt, statsligt eller ikkestatsligt, som har kompetence på områder, der er omfattet af denne protokol, og som har underrettet sekretariatet om, at det ønsker at lade sig repræsentere som observatør på et møde for partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol, kan få adgang, medmindre mindst en tredjedel af de tilstedeværende parter gør indsigelse herimod. Medmindre andet er fastsat i denne artikel, finder observatørers adgang til og deltagelse i møder sted i henhold til forretningsordenen som omhandlet i stk. 5 ovenfor.
 Artikel 27
 Hjælpeorganer
 1. Ethvert hjælpeorgan oprettet ved eller i henhold til konventionen kan anvendes i forbindelse med denne protokol, herunder efter en beslutning fra partskonferencen i dens


text:
egenskab af møde for parterne i denne protokol. I enhver sådan beslutning anføres de opgaver, der skal varetages.
 2. Parter i konventionen, som ikke er parter i denne protokol, kan deltage som observatører i arbejdet på ethvert møde i et sådanne hjælpeorganer. Når et af konventionens hjælpeorganer tjener som hjælpeorgan for denne protokol, kan beslutninger i medfør af denne protokol kun træffes af parterne i denne protokol.
 3. Når et af konventionens hjælpeorganer udøver sine funktioner med hensyn til spørgsmål vedrørende denne protokol, erstattes ethvert medlem af bureauet for dette hjælpeorgan, som repræsenterer en part i konventionen, men som på det pågældende tidspunkt ikke er part i denne protokol, med et medlem, som vælges af og blandt parterne i denne protokol.
 Artikel 28
 Sekretariat
 1. Det sekretariat, der er oprettet ved konventionens artikel 24, tjener som sekretariat for denne protokol.
 2. Konventionens artikel 24, stk. 1, om sekretariatets funktioner finder tilsvarende anvendelse på denne protokol.
 3. For så vidt omkostningerne ved sekretariatsfunktionerne for denne protokol kan identificeres, afholdes de af parterne i protokollen. Partskonferencen fastlægger i sin egenskab af møde for parterne i denne protokol på sit første møde de nødvendige budgetmæssige foranstaltninger i dette øjemed.
 Artikel 29
 Overvågning og rapportering
 De enkelte parter overvåger gennemførelsen af deres forpligtelser i henhold til denne protokol og forelægger med den hyppighed og i det format, der fastsættes af partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol, rapporter om de foranstaltninger, de har truffet til gennemførelse af denne protokol, for partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol.
 Artikel 30
 Procedurer og mekanismer til fremme af overholdelsen af denne protokol
 Partskonferencen overvejer og godkender i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol på sit første møde samarbejdsprocedurer og institutionelle mekanismer til at fremme overholdelsen af bestemmelserne i denne protokol og til behandling af overtrædelser. Disse procedurer og mekanismer omfatter bestemmelser om rådgivning eller bistand. De er adskilt fra og berører ikke tvistbilæggelsesprocedurerne og -ordningerne i henhold til konventionens artikel 27.
 Artikel 31
 Vurdering og gennemgang
 Partskonferencen vurderer i sin egenskab af møde for parterne i denne protokol protokollens effektivitet fire år efter protokollens ikrafttræden og derefter med den hyppighed, der fastsættes af partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i denne protokol.
 Artikel 32
 Undertegnelse
 Denne protokol er åben for undertegnelse for parterne i konventionen i De Forenede Nationers hovedkvarter i New York fra den 2. februar 2011 til den 1. februar 2012.
 Artikel 33
 Ikrafttræden
 1. Denne protokol træder i kraft på den halvfemsindstyvende dag efter datoen for deponering af det halvtredsindstyvende ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument for stater eller regionale organisationer for økonomisk integration, som er parter i konventionen.
 2. Denne protokol træder i kraft for en stat eller en regional organisation for økonomisk integration, som ratificerer, accepterer eller godkender denne protokol eller tiltræder den efter deponeringen af det halvtredsindstyvende instrument i henhold til stk. 1, på den halvfemsindstyvende dag efter den dato, hvor den pågældende stat eller regionale organisation for økonomisk


text:
integration har deponeret sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument, eller på den dato, hvor konventionen træder i kraft for den pågældende stat eller regionale organisation for økonomisk integration, idet den seneste dato er gældende.
 3. Med hensyn til stk. 1 og 2 kan intet instrument, der deponeres af en regional organisation for økonomisk integration, føjes til de instrumenter, som medlemsstater af den nævnte organisation allerede har deponeret.
 Artikel 34
 Forbehold
 Der må ikke tages forbehold over for denne protokol.
 Artikel 35
 Opsigelse
 Efter udløbet af en frist på to år fra datoen for denne protokols ikrafttræden for en part kan den pågældende part når som helst opsige protokollen ved skriftlig meddelelse til depositaren.
 Enhver opsigelse får virkning efter udløbet af en frist på et år efter datoen for depositarens modtagelse heraf eller på en hvilken som helst anden senere dato, som måtte være anført i opsigelsesmeddelelsen.
 Artikel 36
 Autentiske tekster
 Originaleksemplaret af denne protokol, hvis arabiske, kinesiske, engelske, franske, russiske og spanske versioner er lige autentiske, deponeres hos De Forenede Nationers generalsekretær.
 TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, som er behørigt bemyndiget hertil, undertegnet denne protokol på de anførte datoer.
 UDFÆRDIGET i Nagoya den niogtyvende oktober to tusind og ti.
 BILAG
 MONETÆRE OG IKKE-MONETÆRE FORDELE
 1.
 Monetære fordele kan omfatte, men er ikke begrænset til:
 a)
 adgangsgebyrer/gebyr pr. indsamlet eller på anden måde erhvervet prøve
 b)
 direkte betalinger
 c)
 milepælsbetalinger
 d)
 betaling af royalties
 e)
 licensafgifter i forbindelse med markedsføring
 f)
 særlige gebyrer, der skal betales til trustfonde, der støtter bevaring og bæredygtig anvendelse af den biologiske mangfoldighed
 g)
 honorarer og præferencevilkår, hvis de er aftalt indbyrdes
 h)
 finansiering af forskning
 i)
 joint ventures
 j)
 fælles ejerskab af relevante intellektuelle ejendomsrettigheder.
 2.
 Ikke-monetære fordele kan omfatte, men er ikke begrænset til:
 a)
 udveksling af resultater af forskning og udvikling
 b)
 samvirke, samarbejde og bidrag inden for videnskabelige forsknings- og udviklingsprogrammer, navnlig bioteknologiske forskningsaktiviteter, så vidt muligt i det deltagerland, der tilvejebringer genetiske resurser
 c)
 deltagelse i produktudvikling
 d)
 samvirke, samarbejde og bidrag inden for uddannelse og træning
 e)
 adgang til ex situ-faciliteter for genetiske resurser og til databaser
 f)
 overførsel til leverandøren af de genetiske resurser af viden og teknologi på rimelige vilkår og efter mestbegunstigelsesprincippet, herunder på lempelige eller præferentielle vilkår, hvor dette er aftalt, især af viden og teknologi, som udnytter de genetiske resurser, herunder bioteknologi, eller som er relevant for bevaring og bæredygtig anvendelse af den biologiske mangfoldighed
 g)
 styrkelse af kapaciteten for teknologioverførsel
 h)
 institutionel kapacitetsopbygning
 i)
 menneskelige og materielle resurser til at styrke kapaciteten til at administrere og håndhæve adgangsbestemmelser
 j)
 uddannelse relateret til genetiske resurser med den fulde deltagelse af lande, der tilvejebringer genetiske resurser, og hvis muligt, i sådanne lande
 k)
 adgang til videnskabelige oplysninger, som er relevante for bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed, herunder biologiske oversigter og taksonomiske undersøgelser
 l)
 bidrag til den lokale økonomi
 m)
 forskning rettet mod prioriterede behov, som f.eks. sundhed og fødevaresikkerhed, under hensyntagen til den nationale udnyttelse af genetiske resurser i det deltagerland, der tilvejebringer


text:
 16.12.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 330/214
 Regulativ nr. 113 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede vilkår for typegodkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer, og afgiver symmetrisk nærlys og/eller fjernlys, og som er udstyret med glødelamper (1)
 A. ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER
 0. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver symmetrisk nærlys og/eller fjernlys, som kan omfatte lygteglas af glas eller plast, og som er udstyret med udskiftelige glødelamper (2)
 (3).
 1. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved
 1.1. »Lygteglas«, forlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade
 1.2. »Coating«, et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset
 »Forlygter af forskellig »type««, forlygter, som afviger på væsentlige punkter såsom:
 1.3.1. fabriks- eller varemærke;
 1.3.2. det optiske systems kendetegn;
 1.3.3. hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved refleksion, brydning, absorption og/eller deformation;
 1.3.4. det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys);
 1.3.5. de materialer, som lygteglas og eventuel coating består af;
 1.3.6. den anvendte kategori glødelampe;
 1.4. »Forlygter af forskellige »klasser« (A, B, C eller D)«, forlygter, som er identificeret ved bestemte fotometriske forskrifter.
 2. ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN FORLYGTE
 Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal angives:
 2.1.1. om forlygten er bestemt til at afgive både nærlys og fjernlys eller kun nærlys eller fjernlys
 2.1.2. om ansøgningen omhandler en forlygte af klasse A, B, C eller D
 2.1.3. de(n) anvendte glødelampe(r)s klasse, som opført i regulativ nr. 37.
 Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af:
 2.2.1. tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser forlygten set forfra og eventuelle detaljer i form af ribning af lygteglasset, samt tværsnit; på tegningerne skal være angivet den plads, som er afsat til godkendelsesmærket
 2.2.2. kortfattet teknisk beskrivelse
 2.2.3. to prøver af forlygtetypen
 kun for forlygter af klasse B, C eller D til afprøvning af det plastmateriale, som lygteglasset består af:
 tretten lygteglas
 2.2.4.1.1. seks af disse lygteglas kan erstattes af seks materialeprøver, som måler mindst 60 x 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 x 15 mm
 2.2.4.1.2. hvert sådant lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet ved den metode, som skal anvendes til massefabrikation
 2.2.4.2. en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres i henhold til fabrikantens anvisninger.
 2.3. De materialer, som lygteglas og eventuel coating består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over egenskaberne af de pågældende materialer og coatinger, såfremt de i forvejen er afprøvet.
 3. MÆRKNING
 3.1. Forlygter, som forelægges til godkendelse, skal være påført ansøgerens firmanavn eller mærke.
 3.2. På linsen og på lygtehuset (4)
 (5) skal disse omfatte, arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i


text:
punkt 4 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være angivet på de i punkt 2.2.1. ovenfor omhandlede tegninger.
 3.3. På bagsiden af forlygten, angivelse af kategorien af den pågældende glødelampe.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Almindelige bestemmelser
 4.1.1. Er dette regulativs forskrifter opfyldt af alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte, meddeles godkendelse.
 4.1.2. Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver enkel af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på den.
 4.1.3. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til andre typer af forlygter, der er omfattet af dette regulativ.
 4.1.4. Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type forlygter i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved brug af en anmeldelsesformular svarende til modellen i bilag 1.
 4.1.5. Ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke skal der påføres et godkendelsesmærke, svarende til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor, på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede arealer på hver forlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ.
 4.2. Godkendelsesmærkets sammensætning
 Godkendelsesmærket består af:
 Et internationalt godkendelsesmærke, bestående af:
 4.2.1.1. en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelsen 5 (6)
 4.2.1.2. det i punkt 4.1.3 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer
 følgende tillægssymbol:
 4.2.2.1. en vandret pil med hoved i begge retninger, altså en pil, som peger både mod venstre og højre
 4.2.2.2. på forlygter, som opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlys, bogstaverne »C-AS« for forlygter af klasse A og »C-BS« for forlygter af klasse B, »WC-CS« for forlygter af klasse C eller »WC-DS« for forlygter af klasse D
 4.2.2.3. på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlyset, »R-BS« for forlygter af klasse B eller »WR-CS« for forlygter af klasse C eller »WR-DS« for forlygter af klasse D
 4.2.2.4. på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter, hvad angår såvel nærlyset som fjernlyset, bogstaverne »CR-BS« for forlygter af klasse B eller »WCR-CS« for forlygter af klasse C eller »WCR-DS« for forlygter af klasse D
 4.2.2.5. på forlygter med lygteglas af plast, bogstavgruppen »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.1 og 4.2.2, ovenfor
 4.2.2.6. på forlygter af klasse D, der opfylder dette regulativs forskrifter med hensyn til fjernlyset, en angivelse af største lysstyrke i form af et referencemærke, som defineret i 6.3.2.1.2 nedenfor, i nærheden af cirklen rundt om bogstavet »E«.
 I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4


text:
være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de anmeldelsesformularer, som fremsendes til de stater, som er kontraherende parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.
 I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:
 4.2.3.1. På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlysets glødetråd ikke tænder samtidig med nogen anden lysfunktion, i hvilken den er gensidigt indbygget, anføres en skråstreg (/) bag nærlyslygtesymbolet i godkendelsesmærket.
 4.2.4. De to cifre (p.t. 00) i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og den i afsnit 4.2.2.1 definerede pil, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler.
 4.2.5. De mærker og symboler, der henvises til i afsnit 4.2.1 til 4.2.3, skal være let at aflæse og må ikke kunne fjernes. De kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af forlygten, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af forlygten, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal de være synlige, når forlygten er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen åbnes.
 4.3. Godkendelsesmærkets sammensætning
 4.3.1. Eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning med ovennævnte ekstra symboler findes i bilag 2, fig. 1 til 10 i dette regulativ.
 Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter:
 Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:
 4.3.2.1.1. det er synligt, efter at lygterne er monteret
 4.3.2.1.2. ingen del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.
 Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:
 4.3.2.2.1. enten på den pågældende lysemitterende overflade
 4.3.2.2.2. eller, hvis der er tale om sammenbyggede lygter, på en sådan måde, at hver enkel lygte i de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter klart kan identificeres.
 4.3.2.3. Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er udstedt.
 4.3.2.4. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en andre typer af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.
 4.3.2.5. I fig. 11 i bilag 2 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.
 Lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige forlygtetyper, som kan være indbygget i hinanden eller sammenbygget med andre lygter:


text:
Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.
 4.3.3.1. Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter den i punkt 3.2 ovenfor beskrevne plads og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner. Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført dette.
 4.3.3.2. I bilag 2, fig. 12 i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde.
 B. TEKNISKE KRAV TIL FORLYGTER 6 (7)
 5. GENERELLE FORSKRIFTER
 5.1. Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 til 8 nedenfor.
 Forlygter skal være udført således, at de bevarer de foreskrevne fotometriske egenskaber og forbliver funktionsdygtige ved normal brug uanset de vibrationer, de kan blive udsat for.
 5.2.1. Forlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjerne, at de opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. En sådan anordning kan eventuelt give mulighed for vandret justering, forudsat at forlygterne er udformet således, at de kan fastholde en korrekt vandret position, selv efter indstilling af den lodrette position. På lygteenheder, hvis reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, behøves en sådan anordning dog ikke, forudsat at anvendelse af sådanne lygteenheder er begrænset til køretøjer, på hvilke justering af forlygterne kan finde sted på anden måde.
 Når en forlygte, som afgiver nærlys, og en forlygte, som afgiver fjernlys, hver er udstyret med egen glødelampe og er samlet til en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for korrekt justering af hvert optisk system for sig.
 5.2.2. Dog finder bestemmelserne ikke anvendelse på forlygteenheder med udelelig reflektor. For denne type enhed finder forskrifterne i punkt 6.3 i dette regulativ anvendelse.
 5.3. Forlygten skal være udstyret med glødelampe(r), som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37. Enhver glødelampe i henhold til regulativ nr. 37 kan anvendes, forudsat:
 (a)
 at der i indholdsfortegnelsen til det nævnte regulativ ikke er angivet nogen indskrænkning i anvendelsen, og
 (b)
 at referencelysstrømmen for nærlys for forlygter af klasse A og B ikke overstiger 600 lm.
 (c)
 at den objektive lysstrøm for nærlys for forlygter af klasse C og D ikke overstiger 2 000 lm.
 5.4. De komponenter, hvormed glødelampen er fastgjort på reflektoren, skal være udført således, at glødelampen, heller ikke i mørke, kan monteres i nogen anden position end den korrekte (8).
 5.5. Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 61-2, tredje udgave, 1969. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.
 5.6. Yderligere skal forlygter af klasse B, C eller D gennemgå supplerende prøvning i henhold til forskrifterne i bilag 4 for at sikre, at der ikke forekommer nogen væsentlig ændring i de fotometriske præstationer.
 5.7. For lygteglas af plast til forlygter af klasse B, C eller D finder afprøvning sted i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 6.
 For forlygter, der er konstrueret således, at man kan skifte mellem fjernlys og nærlys, gælder