text:
format: A4 (210 x 297 mm))
 udstedt af: Myndighedens navn:
 .......................
 .......................
 .......................
 vedrørende: 2/ GODKENDELSE UDSTEDT
 GODKENDELSE UDVIDET
 GODKENDELSE NÆGTET
 GODKENDELSE INDDRAGET
 ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 af en køretøjstype, hvad angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49
 Godkendelse nr. ..... Udvidelse nr. .....
 1. Motorens handelsnavn eller -mærke: ...................................................................................
 2. Køretøjstype: ........................................................................................................................
 3. Fabrikantens navn og adresse:..............................................................................................
 4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ..................................................
 ..............................................................................................................................................
 5. Største tilladte indsugningsvakuum: ..............................................................................kPa
 6. Største tilladte modtryk: ................................................................................................kPa
 7. Maksimal optagen effekt af motordrevet udstyr:
 Middel: . . . . . . . . . . kW. Nominel: ............................................................................. kW
 8. Motorens fabrikat og type: ...................................................................................................
 9. Emissionsværdier for motoren/stammotoren
 ---pagebreak--- L 375/68 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 9.1. ESC-test (hvis nødvendig):
 CO:...................... g/kWh
 THC: ................... g/kWh
 NOx: .................... g/kWh
 PT:....................... g/kWh
 9.2. ELR-test (hvis nødvendig):
 Røgtæthed:.............................m-1
 9.3. ETC-test (hvis nødvendig):
 CO:...................... g/kWh
 THC: ................... g/kWh
 NMHC: ............... g/kWh
 CH4: .................... g/kWh
 NOx: .................... g/kWh
 PT:....................... g/kWh
 10. Motor indleveret til prøvning den (dato): .............................................................................
 11. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen:.....................................................
 ..............................................................................................................................................
 12. Dato på prøvningsrapport udstedt af denne tjeneste:............................................................
 13. Nummer på prøvningsrapporten fra den tekniske tjeneste: ..................................................
 14. Placering af godkendelsesmærke på køretøj/motor 2/:.........................................................
 15. Sted: ......................................................................................................................................
 16. Dato: .....................................................................................................................................
 17. Underskrift:...........................................................................................................................
 18. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt
 som bilag:
 Et eksemplar af bilag 1 til dette regulativ i udfyldt stand vedlagt de tegninger og
 diagrammer, der refereres til.
 _________
 1/ Kendingsnummeret på den stat, som har udstedt/udvidet/nægtet/inddraget
 godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).
 2/ Det ikke gældende overstreges.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/69
 Bilag 3
 GODKENDELSESMÆRKERS UDFORMNING
 (jf. punkt 4.6 i dette regulativ)
 I. GODKENDELSE “I” (Række A).
 (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ)
 Model A
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række A, som benytter diesel
 eller autogas (LPG).
 a
 a
 2
 E 11 a
 3 49 RI - 042439
 a = 8 mm min.
 Model B
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række A, som benytter naturgas
 (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i
 overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.
 a
 3 HLt
 a
 a
 2
 E 11 a
 3 49 RI - 042439
 a = 8 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-
 /køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med
 godkendelsesnummer 042439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i
 overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i
 overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette
 regulativ.
 II. GODKENDELSE “II” (Række B1).
 (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ)
 Model C
 ---pagebreak--- L 375/70 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B1, som benytter diesel
 eller autogas (LPG).
 a
 a
 2
 E 11 a
 Model
 3 49 RII - 042439
 D
 a = 8 mm min .
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række


text:
B1, og som benytter
 naturgas (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i
 overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.
 a
 3 Ht
 a
 a
 2
 E 11 a
 3 49 RII - 042439
 a = 8 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er
 godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med
 godkendelsesnummer 042439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i
 overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i
 overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette
 regulativ.
 III. GODKENDELSE “III” (Række B2).
 (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ)
 Model E
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B2, som benytter diesel
 eller autogas (LPG).
 a
 a
 2
 E 11 a
 3 49 RIII - 042439
 a = 8 mm min.
 Model F
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B2, og som benytter
 naturgas (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/71
 overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.
 a
 3 Lt
 a
 a
 2
 E 11 a
 3 49 RIII - 042439
 a = 8 mm min .
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-
 /køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med
 godkendelsesnummer 042439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i
 overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i
 overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette
 regulativ.
 IV. GODKENDELSE “IV” (Række C).
 (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ)
 Model G
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række C, som benytter diesel
 eller autogas (LPG).
 a
 a
 2
 E 11 a
 3 49 RIV - 042439
 a = 8 mm min.
 Model H
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række C, som benytter naturgas
 (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i
 overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.
 a
 3 HLt
 a
 a
 2
 E 11 a
 3 49 RIV - 042439
 a = 8 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er
 ---pagebreak--- L 375/72 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med
 godkendelsesnummer 042439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i
 overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i
 overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette
 regulativ.
 V. MOTORER/KØRETØJER GODKENDT I HENHOLD TIL ET ELLER FLERE
 REGULATIVER
 (jf. punkt 4,7 i dette regulativ)
 Model I
 49 IV HL 04 2439 a a
 E 11
 a 3 2
 a
 a 2
 24 03 1628
 3 a a
 3 2
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er
 godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 (emissionsniveau
 IV) og regulativ nr.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
24 1/. De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne
 for meddelelse af de respektive godkendelser var regulativ nr. 49 ændret ved 04-
 ændringsserien, og regulativ nr. 24 var ændret ved 03-ændringsserien.
 _____________
 1/ Det andet regulativnummer er kun givet som eksempel.
 _________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/73
 Bilag 4
 PRØVNINGSFORSKRIFTER
 1. INDLEDNING
 1.1. I dette bilag beskrives metoderne til bestemmelse af emissionen af forurenende
 luftarter, partikler og røg fra de afprøvede motorer. Der beskrives tre prøvecyklusser,
 som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2 i regulativet:
 1.1.1. ESC-prøvecyklussen, der består af 13 stationære testforløb med konstant hastighed
 1.1.2. ELR-prøvecyklussen, der består af en række ikke-stationære belastningstrin ved
 forskellige motorhastigheder, som indgår som del af én testprocedure og gennemføres
 sideløbende
 1.1.3. ETC-prøvecyklussen, som består af en række ikke-stationære forløb, der sekund for
 sekund går over i hinanden.
 1.2. Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk, der er tilsluttet et
 dynamometer.
 1.3. Måleprincip
 I motorens udstødning måles indholdet af gasformige komponenter (carbonmonoxid,
 total mængde carbonhydrider kun for dieselmotorer (kun ved ESC-test), andre
 carbonhydrider end methan for diesel- og gasmotorer (kun i ETC-test), methan for
 gasmotorer (kun i ETC-test), samt nitrogenoxider), partikler (for dieselmotorer og
 gasmotorer kun på trin C) og røg (kun dieselmotorer ved ELR-test). Desuden
 anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i
 delstrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig
 brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til at opdage
 måleproblemer under prøvningen.
 1.3.1. ESC-test
 Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af
 ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en
 prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Prøvningscyklussen består af en række
 arbejdsmåder med forskellig hastighed og effekt, som dækker dieselmotorers typiske
 arbejdsområde. Under hver af disse sekvenser bestemmes koncentrationen af hver
 forurenende gas, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de
 målte værdier vægtes. Partikelprøven fortyndes med konditioneret omgivende luft.
 Der tages én prøve gennem hele testproceduren, som opsamles på passende filtre. For
 hvert forurenende stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som
 beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal der måles NOx i tre prøvningspunkter
 ---pagebreak--- L 375/74 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 inden for det kontrolområde, der vælges af den tekniske tjeneste1, og de målte
 værdier skal sammenholdes med værdierne beregnet for de arbejdsmåder i
 prøvningscyklussen, der omfatter de valgte prøvningspunkter. NOx-kontrolmålingerne
 sikrer, at motorens forureningsbegrænsning er effektiv inden for motorens typiske
 arbejdsområde.
 1.3.2. ELR-test
 Ved en påbudt belastningsresponsprøve bestemmes røgtætheden af den varme motor
 med opacimeter. Prøven består i, at motoren ved konstant hastighed udsættes for en
 belastning fra 10 % til 100 % ved tre forskellige motorhastigheder. Derudover
 gennemløbes et fjerde belastningstrin, valgt af den tekniske tjeneste1, og den heri
 målte værdi sammenholdes med værdierne fra de foregående belastningstrin. Værdien
 svarende til spidsen af røgtæthedskurven beregnes ved hjælp af en algoritme til
 gennemsnitsberegning som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.
 1.3.3. ETC-test
 Under en foreskreven cyklus med varm motor og glidende overgang


text:
mellem
 driftsomstændigheder, som nøje bygger på vejtypespecifikke køremønstre for kraftige
 motorer i lastbiler og busser, måles tallene for ovennævnte forurenende stoffer efter
 fortynding af den samlede udstødningsgas med konditioneret omgivende luft. Ved
 hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og –hastighed registreret af
 dynamometeret integreres effekten med hensyn til tiden gennem prøvecyklussen.
 Resultatet er det arbejde, motoren har udført i prøvecyklussen. Koncentrationen af
 NOx og HC bestemmes gennem hele cyklussen ved integration af signalet fra
 analysatoren. Koncentrationen af CO, CO2 og NMHC kan bestemmes ved integration
 af signalet fra analysatoren eller ved indsamling i prøvesæk. For partikler indsamles
 en proportional prøve på passende filtre. Strømningshastigheden af den fortyndede
 udstødningsgas bestemmes gennem hele cyklussen med henblik på beregning af
 masseemissionen af hvert forurenende stof. Sammen med det af motoren udførte
 arbejde benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den
 emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.
 2. PRØVNINGSBETINGELSER
 2.1. Prøvningsbetingelser for motoren
 2.1.1. Den absolutte temperatur (Ta) af motorens indsugningsluft måles ved motorens
 luftindtag i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (ps) måles i kPa, og parameteren F
 bestemmes efter følgende anvisninger:
 1/ Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/75
 a) for dieselmotorer:
 Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:
 ⎛ 99 ⎞ ⎛ T ⎞
 0, 7
 F = ⎜⎜ ⎟⎟ ∗ ⎜ a ⎟
 ⎝ p s ⎠ ⎝ 298 ⎠
 For trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:
 0,7
 ⎛ 99 ⎞ ⎛T ⎞
 1, 5
 F = ⎜⎜ ⎟⎟ ∗⎜ a ⎟
 ⎝ ps ⎠ ⎝ 298 ⎠
 b) for gasmotorer:
 1, 2
 ⎛ 99 ⎞ ⎛T ⎞
 0 ,6
 F = ⎜⎜ ⎟⎟ ∗⎜ a ⎟
 ⎝ ps ⎠ ⎝ 298 ⎠
 2.1.2. Prøvningens gyldighed
 For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren F gælde:
 0,96 ≤ F ≤ 1,06
 2.2. Motorer med køling af motorens indgangsluft
 Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens
 mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale
 ladelufttemperatur angivet i bilag 1, tillæg 1, punkt 1.16.3. Kølemidlets temperatur
 skal være mindst 293 K (20°C).
 Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved
 motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige
 ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, punkt 1.16.3. Den
 indstilling af ladeluftkøleren, som anvendes for at opfylde ovennævnte betingelser,
 skal anvendes gennem hele prøvecyklussen.
 2.3. Motorens luftindtag
 Det anvendte luftindtag skal have en indsnævring, der højst afviger ± 100 Pa fra
 motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt
 og fuld belastning.
 2.4. Motorens udstødningssystem
 ---pagebreak--- L 375/76 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Det anvendte udstødningssystem skal have et udstødningsmodtryk, som højst afviger
 ± 1000 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne
 maksimaleffekt og fuld belastning, og et volumen, som højst afviger ± 40 % fra det af
 fabrikanten angivne. Der kan anvendes et testsystem, forudsat


text:
at dette svarer til
 motorens faktiske driftsbetingelser. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til
 udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i bilag 4, tillæg 4, punkt 3.4, og i
 bilag 4, tillæg 6, punkt 2.2.1, EP, samt punkt 2.3.1, EP.
 Har motoren anordning til efterbehandling af udstødningsgassen, skal
 udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre
 oven for indgangen til den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden.
 Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til
 efterbehandlingsenheden skal være den samme som i den udformning, som er
 opstillet af fabrikanten eller inden for de afstandsspecifikationer, han har angivet.
 Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som
 ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil.
 Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering
 af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv
 katalysatorbærer.
 2.5. Kølesystem
 Kølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur
 på den af fabrikanten angivne normalværdi.
 2.6 Smøreolie
 Specifikationer for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og
 angives sammen med prøvningsresultaterne som angivet i bilag 1, punkt 7.1.
 2.7. Brændstof
 Referencebrændstofferne i bilag 5, 6 og 7 anvendes.
 Brændstoftemperatur og målepunkt skal af fabrikanten angives inden for grænserne i
 bilag 1, punkt 1.16.5. Brændstoftemperaturen må ikke være under 306 K (33 °C).
 Holder brændstoffet ikke den angivne temperatur, skal temperaturen være 311 K ± 5
 K (38 °C ± 5 °C) ved brændstoftilførslens indgang.
 For NG- og LPG-drevne motorer skal brændstoftemperatur og målepunkt ligge inden
 for grænserne i bilag 1, punkt 1.16.5, eller i bilag 1, tillæg 3, punkt 1.16.5, når
 motoren ikke er en stammotor.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/77
 2.8. Prøvning af efterbehandlingssystemer for udstødningen
 Er motoren forsynet med anordning til efterbehandling af udstødningen, skal de under
 prøvecyklusserne målte emissioner være repræsentative for emissionerne i marken.
 Lader dette sig ikke opnå ved en enkelt prøvecyklus (f.eks. for partikelfiltre med
 periodisk regenerering), skal der gennemføres flere prøvecyklusser og testresultaterne
 udlignes og/eller vægtes. Den nøjagtige fremgangsmåde aftales mellem
 motorfabrikanten og den tekniske tjeneste og skal være baseret på et velbegrundet
 teknisk skøn.
 __________
 ---pagebreak--- L 375/78 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Bilag 4 - Tillæg 1
 ESC- OG ELR-PRØVECYKLUSSER
 1. INDSTILLING AF MOTOR OG DYNAMOMETER
 1.1. Bestemmelse af motorhastighed A, B og C
 Motorhastighed A, B og C angives af fabrikanten i henhold til følgende forskrifter:
 Den højeste motorhastighed nhi bestemmes ved beregning af 70 %
 mærkenettoeffekten P(n), således som bestemt i bilag 1, tillæg 1, punkt 8.2. Den
 højeste motorhastighed på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som
 nhi.
 Den laveste motorhastighed nlo bestemmes ved beregning af 50 %
 mærkenettoeffekten P(n), således som bestemt i bilag 1, tillæg 1, punkt 8.2. Den
 laveste motorhastighed på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som
 nlo.
 Motorhastighed A, B og C bestemmes på følgende måde:
 Hastighed A = nlo + 25 % (nhi - nlo )
 Hastighed B = nlo + 50 % (nhi - nlo )
 Hastighed C = nlo + 75 % (nhi - nlo)


text:
Motorhastighed A, B og C kan kontrolleres på en af følgende måder:
 a) Med henblik på nøjagtig bestemmelse af nhi og nlo måles på ekstra testpunkter i
 forbindelse med godkendelse af motoreffekten efter regulativ nr. 24. Den
 maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes af effektkurven, og motorhastighed
 A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter.
 b) Motoren kortlægges langs hele belastningskurven fra den maksimale ubelastede
 motorhastighed til tomgangshastighed, idet der anvendes mindst 5
 målepunkter pr. 1 000 motoromdrejninger på skalaen og målepunkter som
 højst afviger ± 50 min-1 fra motorhastigheden svarende til den angivne
 maksimaleffekt. Den maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes af denne
 karakteristik, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående
 forskrifter.
 Hvis den målte motorhastighed A, B og C ikke afviger mere end ± 3 % fra den af
 fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes den af fabrikanten angivne
 motorhastighed til emissionsprøvningen. Hvis nogen motorhastighed overskrider
 tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til emissionsprøvningen.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/79
 1.2. Bestemmelse af dynamometerets indstilling
 Momentkurven ved fuld motorbelastning bestemmes eksperimentelt ved forsøg, hvor
 man beregner drejningsmomentværdierne ved de foreskrevne prøvningssekvenser
 under nettobetingelser som foreskrevet i bilag 1, tillæg 1, punkt 8.2. I givet fald tages
 hensyn til den af det motordrevne udstyr optagne effekt. Dynamometerindstillingen
 beregnes for hver testforløb undtagen for tomgang ved hjælp af formlen:
 L
 s = P(n) ∗
 100
 når afprøvning finder sted under nettobetingelser
 L
 s = P(n) ∗ + (P(a) − P(b))
 100
 når afprøvning ikke finder sted under nettobetingelser
 hvor:
 s = dynamometerindstilling, kW
 P(n) = motorens nettoeffekt som angivet i bilag 1, tillæg 1,
 punkt 8.2, kW
 L = belastningsprocent som angivet i punkt 2.7.1,
 P(a) = effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret som
 angivet
 i bilag 1, tillæg 1, punkt 6.1.
 P(b) = effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret
 som angivet
 i bilag 1, tillæg 1, punkt 6.2.
 2. ESC-TEST
 På fabrikantens begæring kan der gennemføres en forprøve til konditionering af
 motoren og udstødningssystemet før målecyklussen.
 2.1. Klargøring af prøvetagningsfiltre
 Mindst én time før prøvens gennemførelse skal hvert filter(par) anbringes i en lukket,
 men ikke tætnet petriskål og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af
 stabiliseringsperioden vejes hvert filter(par), og taravægten noteres. Det pågældende
 filter(par) opbevares derefter i en lukket petriskål eller filterholder, indtil det skal
 bruges til prøvning. Er det pågældende filter(par) ikke blevet anvendt inden for otte
 timer efter udtagning af vejerummet, skal det vejes igen før anvendelsen.
 ---pagebreak--- L 375/80 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 2.2. Montering af måleapparaturet
 Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som angivet. Anvendes et
 totalstrømssystem til fortynding af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret være
 tilsluttet systemet.
 2.3. Start af fortyndingssystemet og motoren
 Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og
 trykværdier har stabiliseret sig ved fuld belastning i henhold til fabrikantens
 anbefalinger og god teknisk skik.
 2.4. Start af partikelprøvetagningssystem
 Partikelprøvetagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens
 baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes
 gennem partikelfiltrene. Anvendes filtreret


text:
fortyndingsluft, kan der foretages en
 enkelt måling enten før eller efter prøvningens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke
 filtreres, kan der måles ved cyklussens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet
 heraf beregnes.
 2.5. Indstilling af fortyndingsforholdet
 Fortyndingsluften skal indstilles således, at temperaturen af den fortyndede
 udstødningsgas, målt umiddelbart før hovedfilteret, ikke er over 325 K (52 °C) i
 noget forløb. Fortyndingsforholdet (q) må ikke være under 4.
 For systemer reguleret af koncentrationen af CO2 eller NOx skal fortyndingsluftens
 koncentration af CO2 eller NOx måles ved begyndelsen og slutningen af hver
 prøvning. Ved måling af fortyndingsluftens baggrundskoncentration af CO2 eller NOx
 må start- og slutværdierne ikke afvige mere end henholdsvis 100 ppm og 5 ppm
 indbyrdes.
 2.6. Kontrol af analysatorerne
 Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret.
 2.7. Prøvningscyklus
 2.7.1. Ved betjening af dynamometeret på testmotoren går man frem efter følgende cyklus
 bestående af 13 forløb:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/81
 Forløb nr. Motorhastighed Belastning, i % Vægtningsfaktor Forløbets længde
 1 Tomgang - 0,15 4 minutter
 2 A 100 0,08 2 minutter
 3 B 50 0,10 2 minutter
 4 B 75 0,10 2 minutter
 5 A 50 0,05 2 minutter
 6 A 75 0,05 2 minutter
 7 A 25 0,05 2 minutter
 8 B 100 0,09 2 minutter
 9 B 25 0,10 2 minutter
 10 C 100 0,08 2 minutter
 11 C 25 0,05 2 minutter
 12 C 75 0,05 2 minutter
 13 C 50 0,05 2 minutter
 2.7.2. Prøvningssekvens
 Prøvningssekvensen påbegyndes. Rækkefølgen af forløbene skal svare til disses
 nummerering i punkt 2.7.1.
 Motoren skal fungere i den foreskrevne tid i hvert forløb, således at ændringer i
 motorhastighed og -belastning er fuldført inden for de første 20 sekunder. Den
 foreskrevne motorhastighed skal holdes inden for ± 50 min-1, og det foreskrevne
 drejningsmoment må højst afvige ± 2 % fra det maksimale drejningsmoment ved
 testhastigheden.
 På fabrikantens begæring kan testsekvensen gentages et tilstrækkeligt antal gange til,
 at der frafiltreres en større masse af partikler på filteret. Fabrikanten skal forelægge en
 detaljeret beskrivelse af procedurerne til dataevaluering og beregning. Indholdet af
 forurenende luftarter bestemmes kun ved den første prøvningscyklus.
 2.7.3. Analysatorernes respons
 Analyseapparaternes målinger skal optegnes med båndskriver eller måles med et
 tilsvarende dataoptegningssystem, idet udstødningsgassen gennemstrømmer
 analysatorerne gennem hele prøvecyklussen.
 2.7.4. Udtagning af partikelprøver
 Der skal anvendes ét par filtre (hovedfilter og ekstrafilter, se bilag 4, tillæg 4) til hele
 prøvningsproceduren. De i prøvecyklussen for de forskellige forløb angivne
 vægtningsfaktorer anvendes ved, at der indsamles en prøve, som er proportional med
 ---pagebreak--- L 375/82 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 udstødningens massestrøm i hvert enkelt forløb af prøvecyklussen. Dette kan opnås
 ved tilsvarende indstilling af prøvestrømningshastighed, prøvetagningstid og/eller
 fortyndingsforhold, således at kravet til effektive vægtningsfaktorer i punkt 5.6 er
 opfyldt.
 Prøvetagningstiden pr. forløb skal være mindst 4 sekunder pr. 0,01 vægtningsfaktor.
 Udtagning af prøverne skal finde sted senest muligt i hvert forløb. Udtagning af
 partikelprøver skal afsluttes tidligst 5 sekunder før slutningen af hvert forløb.
 2.7.5. Motorens tilstand
 Motorhastighed og -belastning, indsugningsluftens temperatur og vakuum,
 udstødningens temperatur og modtryk, brændstofstrømningshastighed


text:
og luft- eller
 udstødningsstrøm, ladelufttemperatur, brændstoftemperatur og -fugtindhold skal
 registreres i hver arbejdsmåde, idet kravene til hastighed og belastning (jf. punkt
 2.7.2) er opfyldt på tidspunktet for udtagning af partikelprøver, og i hvert tilfælde i
 det sidste minut af hvert forløb.
 Eventuelle yderligere data, der måtte være nødvendige til beregningerne, skal
 registreres (jf. punkt 4 og 5).
 2.7.6. Kontrol af NOx i kontrolområdet
 Umiddelbart efter gennemførelse af forløb 13 foretages kontrol af NOx inden for
 kontrolområdet. Motoren skal konditioneres i forløb 13 i tre minutter, før målingerne
 påbegyndes. Der foretages tre målinger på forskellige punkter inden for
 kontrolområdet, valgt af den tekniske tjeneste1. Perioden for hver måling skal være 2
 minutter.
 Målingen, der sker efter samme procedure som for NOx-målingen i cyklussen
 bestående af 13 testforløb, skal gennemføres i overensstemmelse med punkt 2.7.3,
 2.7.5 og 4.1 i dette tillæg, samt med bilag 4, tillæg 4, punkt 3.
 Beregningen skal foretages i overensstemmelse med punkt 4.
 2.7.7. Efterkontrol af analyseapparaterne
 Efter emissionstesten gentages kontrollen med anvendelse af en nulstillingsgas og
 samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen
 mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi.
 1/ Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/83
 3. ELR-TEST
 3.1. Montering af måleapparaturet
 Opacimeter og prøvetagningssonder skal, i givet fald, være monteret efter
 lyddæmperen og en eventuel efterbehandlingsenhed i overensstemmelse med de
 almindelige monteringsanvisninger fra instrumentets fabrikant. Derudover skal
 kravene i punkt 10 i ISO DIS 11614 overholdes, hvor det er hensigtsmæssigt.
 Før nulpunkts- og fuldskalakontrol skal opacimeteret varmes op og stabiliseres efter
 fabrikantens anvisninger. Har opacimeteret renseluftsystem til undgåelse af tilsodning
 af instrumentets optiske dele, skal også dette system aktiveres og justeres efter
 fabrikantens anvisninger.
 3.2. Kontrol af opacimeteret
 Ved nulpunkts- og fuldskalakontrol skal apparatet være indstillet på udlæsning af
 opacitet, da der er to veldefinerede kalibreringspunkter på opacitetsskalaen, nemlig 0
 % opacitet og 100 % opacitet. Lysabsorptionskoefficienten beregnes derefter korrekt
 på grundlag af den målte røgtæthed og LA som angivet af opacimeterets fabrikant, når
 instrumentet er stillet tilbage på udlæsning af k-værdi med henblik på testen.
 Når opacimeterets lysstråle ikke spærres, skal visningen indstilles til en røgtæthed på
 0,0 % ± 1,0 %. Idet lystilgangen til apparatets føler er spærret, indstilles visningen til
 en opacitet på 100,0 % ± 1,0 %.
 3.3. Prøvningscyklus
 3.3.1. Klargøring af motoren
 Motoren og systemet skal varmes op ved maksimal motoreffekt for at stabilisere
 motorens driftsparametre i henhold til fabrikantens anvisninger. Formålet med
 forkonditioneringsfasen er desuden at undgå, at den egentlige måling påvirkes af
 belægninger i udstødningssystemet efter en foregående prøve.
 Når motoren er stabiliseret, skal cyklus påbegyndes senest 20 ± 2 s efter
 forkonditioneringsfasen. På fabrikantens begæring kan der gennemføres en foreløbig
 prøvecyklus for at konditionere motoren og udstødningssystemet før målecyklusen.
 3.3.2. Prøvningssekvens
 Testen består af en sekvens af tre belastningstrin ved hver af de tre motorhastigheder
 A (cyklus 1), B (cyklus 2) og C (cyklus 3), bestemt som angivet i bilag 4, punkt 1.1,
 efterfulgt af cyklus 4


text:
ved en hastighed inden for kontrolområdet og en belastning,
 som er mellem 10 % og 100 % og vælges af den tekniske tjeneste1. Ved betjening af
 1/ Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.
 ---pagebreak--- L 375/84 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 dynamometeret på testmotoren går man frem i følgende rækkefølge som vist i fig. 3.
 Hastighed
 Cyklus 1 Cyklus 2 Cyklus 3 Cyklus 4
 Udvalgt
 punkt
 Belastning
 Figur 3: Sekvens ved ELR-test
 (a) Motoren bringes til at fungere ved motorhastighed A og 10 % belastning i
 20 ± 2 s. Den foreskrevne hastighed skal holdes med en nøjagtighed af
 ± 20 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment skal holdes med en nøjagtighed
 på ± 2 % af det maksimale drejningsmoment ved testhastigheden.
 (b) Ved afslutningen af foregående segment flyttes hastighedsreguleringsarmen
 hurtigt til helt åben stilling, hvor den holdes i 10 ± 1 s. Der påføres den
 nødvendige dynamometerbelastning, således at motorhastigheden holdes med en
 nøjagtighed af ± 150 min-1 i de første 3 sekunder, og ± 20 min-1 under resten af
 segmentet.
 (c) Den i a) og b) beskrevne sekvens gentages to gange.
 (d) Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed B
 og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s.
 (e) Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed B.
 (f) Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed C
 og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s.
 (g) Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed C.
 (h) Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til den valgte
 motorhastighed og en vilkårlig belastning over 10 % i løbet af 20 ± 2 s.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/85
 (i) Sekvens a) til c) skal gennemløbes ved den valgte motorhastighed.
 3.4. Validering af cyklus
 De relative standardafvigelser af de gennemsnitlige røgtæthedsværdier ved hver
 testhastighed (A, B, C) skal være mindre end 15 % af den tilsvarende
 gennemsnitsværdi (SVA, SVB, SVC, beregnet i henhold til afsnit 6.3.3 af de tre på
 hinanden følgende belastningstrin ved hver testhastighed), dog højst 10 % af
 grænseværdien angivet i regulativets tabel 1. Er værdien større, gentages sekvensen,
 indtil 3 på hinanden følgende belastningstrin opfylder godkendelseskravet.
 3.5. Efterkontrol af opacimeteret
 Opacimeterets nulpunktsforskydning må ikke være større end ± 5,0 % af den i
 regulativets tabel 1 angivne grænseværdi.
 4. BEREGNING AF FORURENENDE GASSER
 4.1. Evaluering af data
 Til vurdering af emissionen af luftarter tages gennemsnittet af ”aflæst værdi på
 kurve” i de sidste 30 sekunder af hvert forløb, og gennemsnitskoncentrationen (conc)
 af HC, CO og NOx i hvert forløb bestemmes af gennemsnitsaflæsningen på kurven og
 de tilhørende kalibreringsdata. Anden form for registrering kan anvendes, forudsat at
 ækvivalent datafangst er sikret.
 Til kontrol af NOx i kontrolområdet finder ovenstående krav kun anvendelse på NOx.
 Vælger man at bestemme strømningshastigheden af udstødningsgas GEXHW eller af
 fortyndet udstødningsgas GTOTW, skal det ske som angivet i bilag 4, tillæg 4, punkt
 2.3.
 4.2. Korrektion for tør/våd gas
 Den målte koncentration omregnes


text:
til våd basis ved hjælp af følgende formler,
 medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis.
 conc (våd) = Kw * conc (tør)
 For ufortyndet udstødningsgas:
 ⎛ G ⎞
 KW r = ⎜⎜1 − FFH ∗ FUEL ⎟⎟ − KW
 G AIRD
 , 2
 ⎝ ⎠
 samt
 ---pagebreak--- L 375/86 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 1.969
 FFH =
 ⎛ G FUEL ⎞
 ⎜1 + ⎟
 ⎜
 ⎝ G AIRW ⎟⎠
 For fortyndet udstødningsgas:
 ⎛ HTCRAT ∗ CO %( våd ) ⎞
 KW e = ⎜ 1 − 2
 ⎟ − KW
 ⎝ 200 ⎠
 , ,1 1
 eller
 ⎛ ⎞
 ⎜ (1 − KW ⎟
 KW e = ⎜ 1)
 ⎟
 ⎜ 1 + HTCRAT ∗ CO %(tør ) ⎟
 , ,2
 ⎜ ⎟
 2
 ⎝ 200 ⎠
 For indsugningsluften:
 For fortyndingsluften: (hvis denne er forskellig fra
 fortyndingsluften)
 KW,d = 1- KW1 KW,a = 1- KW2
 1.608 ∗ H d 1.608 ∗ H a
 KW1 = KW2 =
 1000 + (1,608 ∗ H d ) 1000 + (1,608 ∗ H a )
 6.220 ∗ Rd ∗ pd 6.220 ∗ R a ∗ pa
 Hd = Ha =
 pB − pd ∗ Rd ∗ 10− 2 pB − pa ∗ R a ∗ 10− 2
 EN DA
 . ,
 hvor:
 Ha, Hd = g vand pr. kg tør luft
 Rd, Ra = relativ fugtighed af fortyndingsluft/indsugningsluft, %
 pd, pa = fortyndings-/indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
 pB = total barometerstand, kPa
 4.3. NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur
 Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen
 korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af
 korrektionsfaktorerne i følgende formler.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/87
 1
 KH D =
 1 + A ∗ ( H a − 10,71) + B ∗ (Ta − 298)
 ,
 hvor:
 A = 0,309 GFUEL/GAIRD -0,0266
 B = -0,209 GFUEL/GAIRD +0,00954
 Ta = luftens temperatur, K
 Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft, hvor:
 6,220 ∗ Ra ∗ p a
 Ha =
 p B − p a ∗ Ra ∗ 10 − 2
 Ra= indsugningsluftens relative fugtighed i %
 ρa = indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
 ρB = total barometerstand, kPa
 4.4. Beregning af emissionsmassestrømshastigheder
 Massestrømmene af emissioner (g/h) for hvert forløb beregnes på følgende måde, idet
 udstødningsgassens massefylde forudsættes at være 1,293 kg/m3 ved 273 K (0 °C) og
 101,3 kPa:
 (1) NOx mass = 0,001587 * NOx conc * KH,D * GEXHW
 (2) COmass = 0,000966 * COconc * GEXHW
 (3) HCmass = 0,000479 * COconc * GEXHW
 hvor NOx conc, COconc, og HCconc 1 er gennemsnitskoncentrationer (ppm) i den
 ufortyndede udstødningsgas som bestemt i punkt 4.1.
 Hvis man (frivilligt) vælger at bestemme emissionen af luftarter med et
 fuldstrømsfortyndingssystem, skal følgende formel anvendes:
 (1) NOx mass = 0,001587 * NOx conc * KH,D * GTOTW
 (2) COmass = 0,000966 * COconc * GTOTW
 (3) HCmass = 0,000479 * COconc * GTOTW
 hvor NOx conc, COconc og HCconc 1/ er de baggrundskorrigerede
 gennemsnitskoncentrationer (ppm) i den


text:
fortyndede udstødningsgas for hvert forløb,
 1/ Baseret på C1-ækvivalenter.
 ---pagebreak--- L 375/88 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 bestemt i henhold til bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1.1.
 4.5. Beregning af specifikke emissioner
 De specifikke emissioner (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponenter som følger:
 NOx =
 ∑ NOx,mass ∗ WFi
 ∑ P(n)i ∗ WFi
 CO = ∑ mass
 CO ∗ WFi
 ∑ i WFi
 P(n) ∗
 HC = ∑ mass
 HC ∗ WFi
 ∑ P(n)i ∗ WFi
 De i ovenstående beregning anvendte vægtningsfaktorer (WF) er de punkt 2.7.1
 angivne.
 4.6. Beregning af områdekontrolværdier
 For de tre kontrolpunkter valgt i henhold til punkt 2.7.6 skal NOx-emissionen måles
 og beregnes i overensstemmelse med punkt 4.6.1 og endvidere bestemmes ved
 interpolation mellem de af prøvecyklussens arbejdsmåder, der er nærmest det
 pågældende kontrolpunkt i henhold til punkt 4.6.2. De målte værdier sammenholdes
 derefter med de interpolerede værdier i henhold til punkt 4.6.3.
 4.6.1. Beregning af specifik emission
 NOx-emissionen for hvert kontrolpunkt (Z) beregnes som følger:
 NOx mass,Z = 0,001587 * NOx conc,Z * KH,D * GEXHW
 NOx,Z = NOx mass,Z / P(n)Z
 4.6.2. Bestemmelse af emissionsværdien i prøvningscyklussen
 NOx-emissionen for hvert kontrolpunkt interpoleres fra prøvningscyklussens fire
 nærmeste arbejdsmåder omkring det valgte kontrolpunkt Z som vist i fig. 4. For disse
 forløb (R, S, T, U) gælder følgende definitioner:
 Hastighed (R) = hastighed (T) = nRT
 Hastighed (S) = hastighed (U) = nSU
 Belastningsprocent (R) = belastningsprocent (S)
 Belastningsprocent (T) = belastningsprocent (U).
 NOx-emissionen for det valgte kontrolpunkt Z beregnes som følger:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/89
 EZ = ERS + (ETU - ERS) · (MZ - MRS) / (MTU - MRS)
 og:
 ETU = ET + (EU - ET) · (nZ - nRT) / (nSU - nRT)
 ERS = ER + (ES - ER) · (nZ - nRT) / (nSU - nRT)
 MTU = MT + (MU - MT) · (nZ - nRT) / (nSU - nRT)
 MRS = MR + (MS - MR) · (nZ - nRT) / (nSU - nRT)
 hvor:
 ER, ES, ET, EU = specifik NOx-emission i de tilstødende forløb, beregnet i
 henhold til punkt 4.6.1.
 MR, MS, MT, MU = motorens drejningsmoment i de tilstødende arbejdsmåder
 Drejningsmoment
 Hastighed
 Figur 4: Interpolation af NOx-kontrolpunkt
 4.6.3. Sammenholdelse af NOx-emissionsværdier
 Den målte specifikke NOx-emission i kontrolpunktet (NOx,Z) sammenholdes med den
 interpolerede værdi (EZ) på følgende måde:
 NOx,diff = 100 * (NOx,z - Ez) / Ez
 5. BEREGNING AF PARTIKELEMISSIONER
 5.1. Evaluering af data
 Til vurdering af partikelemissionen registreres den totale masse (MSAM,i), der er ledt
 ---pagebreak--- L 375/90 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 gennem filtrene for hver prøvningssekvens.
 Filtrene bringes tilbage til vejerummet og konditioneres i mindst én, men højst 80
 timer, hvorefter de vejes. Filtrenes bruttovægt noteres, og taravægten (jf. punkt 1 i
 dette tillæg) fratrækkes. Partikelmassen Mf er summen af de udskilte partikelmasser
 på hoved- og ekstrafilter.
 Skal der korrigeres for baggrund, noteres massen (MDIL) af fortyndingsluft, der er ført
 gennem filtrene, og partikelmassen (Md). Er der foretaget flere end én måling,
 beregnes kvotienten Md/MDIL for


text:
hver enkelt måling, og gennemsnittet af værdierne
 beregnes.
 5.2. Delstrømsfortyndingssystem
 De i prøverapporten angivne resultater for partikelemissioner beregnes i følgende trin.
 Da reguleringen af fortyndingsluftens hastighed kan finde sted på forskellige måder,
 kan der anvendes forskellige metoder til beregning af GEDFW. Alle beregninger skal
 baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser i prøvetagningsperioden.
 5.2.1. Isokinetiske systemer
 GEDFW,i = GEXHW,i * qI
 GDILW,i + (G EXHW,i ∗ r)
 qi =
 (G EXHW,i ∗ r)
 hvor r er forholdet mellem tværsnitsarealet af henholdsvis den isokinetiske
 prøvesonde og udstødningsrøret:
 Ap
 r =
 Ar
 5.2.2. Systemer med måling af CO2- eller NOx-koncentration
 G EDFW,i = G EXHW,i * qi
 concE,i − conc A,i
 qi =
 concD,1 − conc A,1
 hvor:
 concE= våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas
 concD= våd koncentration af sporgassen i den fortyndede udstødningsgas
 concA = våd koncentration af sporgassen i fortyndingsluften
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/91
 Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i
 dette tillægs punkt 4.2.
 5.2.3. Systemer med CO2-måling og kulstofbalancemetoden1
 206.5 − GFUEL,i
 G EDFW,i =
 CO2D,i − CO2A,i
 hvor:
 CO2D= CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas
 CO2A= CO2-koncentration i fortyndingsluften
 (koncentrationsangivelser i % vol. på våd basis)
 Denne ligning bygger på forudsætningen om kulstofbalance (alt kulstof tilført til
 motoren afgives som CO2) og er udledt i følgende trin:
 G EDFW,i = G EXHW,i * qi
 206,5 ∗ G FUEL i
 qi = ,
 G EXW i * (CO D i − CO
 , 2 , 2 A,i )
 og
 5.2.4. Systemer med flowmåling
 G EDFW,i = G EXHW,i * qi
 GTOTW,i
 qi =
 (GTOTW,i − GDILW,i)
 5.3. Fuldstrømsfortyndingssystem
 Rapportens prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin.
 Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser i
 prøvetagningsperioden.
 GEDFW,i = GTOTW,i
 5.4. Beregning af partikelmassestrømmen
 Partikelmassestrømmen beregnes på følgende måde:
 1/ Værdien gælder kun for det i regulativet angivne referencebrændstof.
 ---pagebreak--- L 375/92 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Mf G EDFW
 PTmass = ∗
 M SAM 1000
 hvor:
 i= n
 G EDFW = ∑ G EDFW,i
 i=1
 * WFi
 i= n
 M SAM = ∑
 i=1
 M SAM,i
 i=1,...n
 bestemt for hele prøvecyklussen ved summation af gennemsnitsværdierne for de
 enkelte forløb i prøvetagningsperioden.
 Partikelmassestrømshastigheden kan korrigeres for baggrund på følgende måde:
 ⎡ M ⎛ M ⎛ i= n ⎛ 1 ⎞ ⎞⎞⎤ G
 PTmass = ⎢ f − ⎜⎜ d ∗ ⎜ ∑ ⎜ 1 − ⎟ ∗ WF1 ⎟ ⎟⎟ ⎥ ∗ EDFW
 ⎢⎣ M SAM ⎝ M DIL ⎝ i = n ⎝ DFi ⎠ ⎠ ⎠ ⎥⎦ 1000
 Hvis der foretages mere end en måling, skal (Md/MDIL) erstattes med
 gennemsnitsværdien af (Md/MDIL).
 DFi = 13.4/(conc CO2 + (conc CO + conc HC)*10-4)) for de enkelte testforløb
 eller
 DFi = 13.4/concCO2 for de enkelte testforløb
 5.5. Beregning af specifik emission
 Partikelemissionen beregnes på følgende måde:
 PTmass
 PT =
 ∑ P(n)i ∗ WFi
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/93
 5.6. Effektiv vægtningsfaktor
 Den effektive vægtningsfaktor WFE,i for hver arbejdsmåde


text:
beregnes som følger:
 M SAM,i ∗ G EDFW
 WFE,i =
 M SAM ∗ G EDFW,i
 Den absolutte værdi af de effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,003 (±
 0,005 for tomgangsforløb) fra de i punkt 2.7.1 angivne vægtningsfaktorer.
 6. BEREGNING AF RØGTÆTHED
 6.1. Bessel-algoritmen
 Bessel-algoritmen skal anvendes til beregning af 1 sekunds gennemsnit ud fra de
 øjeblikkelige røgtætheder, omregnet efter punkt 6.3.1. Algoritmen emulerer et anden
 ordens lavpasfilter og anvender iterativ beregning til bestemmelse af koefficienterne.
 Disse koefficienter afhænger af røgtæthedsmålesystemets responstid og af
 prøvetagningsfrekvensen. Derfor skal punkt 6.1.1 gentages, hver gang systemets
 responstid og/eller prøvetagningsfrekvens ændrer sig.
 6.1.1. Beregning af filtrets responstid og Bessel-konstanter
 Den nødvendige Bessel-responstid (tF) er en funktion af røgtæthedsmålesystemets
 fysiske og elektriske responstid som angivet i bilag 4, tillæg 4, punkt 5.2.4, og
 beregnes ved følgende ligning:
 tf = 1 − (t2p + t2e)
 hvor:
 tp = fysisk responstid, s
 te = elektrisk responstid, s
 Beregningerne til opstilling af et skøn over filterets afskæringsfrekvens(fc) er baseret
 på et trinformet indgangssignal fra 0 til 1 på ≤ 0,01s (jf. bilag 8). Responstiden
 defineres som tiden mellem det punkt, hvor Bessel-afgangssignalet når 10 % (t10) og
 det punkt hvor det når 90 % (t90) af denne trinfunktions værdi. Dette gøres ved
 iteration af fc indtil t90 − t10 ≈ tF. Den første iterative beregning af fc er givet ved
 følgende formel:
 fc = π / (10 * tF)
 Bessel-konstanterne E og K beregnes ved følgende ligninger:
 ---pagebreak--- L 375/94 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 1
 E =
 1 + Ω∗ 3∗ D + D∗ Ω 2
 K = 2 * E * (D * Ω2 - 1) - 1
 hvor:
 D = 0,618034
 ∆t = 1 / prøvetagningsfrekvens
 Ω = 1 / [tan(π * ∆t * fc )]
 6.1.2. Beregning af Bessel-algoritmen
 Ved hjælp af værdierne for E og K beregnes 1 sekunds Bessel-gennemsnit af
 responsen på et trininput Si på følgende måde:
 Yi = Yi-1 + E * (Si + 2 * Si-1 + Si-2 - 4 * Yi-2) + K * (Yi-1 - Yi-2)
 hvor:
 Si-2 = Si-1 = 0
 Si =1
 Yi-2 = Yi-1 = 0
 Tiderne t10 og t90 beregnes ved interpolation. Forskellen i tid mellem t90 og t10
 definerer responstiden tF for den pågældende værdi af fc. Er denne responstid ikke
 tilstrækkeligt tæt på den ønskede responstid, fortsættes iterationen, indtil den faktiske
 responstid højst afviger 1% fra den ønskede respons som følger:
 (t90 − t10) − tF ≤ 0,01 ∗ tF
 6.2 Evaluering af data
 Røgtæthedsværdierne måles med en frekvens på mindst 20 Hz.
 6.3 Bestemmelse af røgtæthed
 6.3.1 Omregning af data
 Da den grundlæggende målestørrelse for alle røgtæthedsmålere er transmittans, skal
 røgtæthedsværdierne omregnes fra transmittans (τ) til lysabsorptionskoefficient (k) på
 følgende måde:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/95
 1 N ⎞
 k = − ∗ ln⎛⎜1 − ⎟
 LA ⎝ 100 ⎠
 og: N = 100 - τ
 hvor:
 k = lysabsorptionskoefficient (m-1)
 LA = effektiv lysvej angivet af instrumentfabrikanten, m
 N = opacitet, %
 τ


text:
= transmittans, %
 Omregningen skal foretages, inden der sker yderligere behandling af data.
 6.3.2 Beregning af Bessel-gennemsnit af røgtæthed
 Den mest hensigtsmæssige afskæringsfrekvens fc er den, der frembringer den
 ønskede filterresponstid tF. Når denne frekvens er bestemt ved den iterative proces i
 punkt 6.1.1, beregnes de korrekte værdier af konstanterne E og K i Bessel-algoritmen.
 Derefter anvendes Bessel-algoritmen på kurven over den øjeblikkelige røgtæthed (k-
 værdi) som beskrevet i punkt 6.1.2:
 Yi = Yi-1 + E * (Si + 2 * Si-1 + Si-2 - 4 * Yi-2) + K * (Yi-1 - Yi-2)
 Bessel-algoritmen er rekursiv. Man har derfor brug for nogle startværdier på input Si-
 1 og Si-2 og startværdier på output Yi-1 og Yi-2 for at få algoritmen i gang. Disse kan
 forudsættes at være 0.
 For hvert belastningstrin med de tre motorhastigheder A, B og C, vælges 1-sekunds-
 maksimumværdien Ymax blandt de enkelte værdier Yi af hver røgtæthedskurve.
 6.3.3 Slutresultat
 Gennemsnitlig røgtæthed (SV) for hver cyklus (hver testhastighed) beregnes således:
 For testhastighed A: SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A) / 3
 For testhastighed B: SVB = (Ymax 1,B + Ymax2,B + Ymax3,B) / 3
 For testhastighed C: SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C) / 3
 hvor:
 Ymax1, Ymax2, Ymax3 = højeste Bessel-gennemsnit af røgtætheden ved hvert af de tre
 belastningstrin
 ---pagebreak--- L 375/96 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Slutværdien beregnes på følgende måde:
 SV = (0,43 * SVA) + (0,56 * SVB) + (0,01 * SVC)
 __________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/97
 Bilag 4 - Tillæg 2
 ETC-PRØVECYKLUS
 1. OPTEGNING AF MOTORENS KARAKTERISTIK
 1.1. Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken
 For at der kan genereres en ETC på testcellen, må motorens hastigheds-
 drejningsmomentkarakteristik fastlægges inden prøvecyklussen. Den minimale og den
 maksimale karakteristikhastighed er defineret således:
 Minimal karakteristikhastighed = tomgangshastighed
 Maksimal karakteristikhastighed = nhi * 1,02 eller den hastighed, hvor
 drejningsmomentet ved fuld belastning
 går mod nul
 1.2. Optegning af motorens effektkarakteristik
 Motoren skal varmes op ved maksimal motoreffekt for at stabilisere motorens
 driftsparametre efter fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Når motoren er
 stabiliseret, skal motordiagrammet optegnes som følger:
 Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed.
 Motoren skal arbejde med fuld last ved den minimale karakteristikhastighed.
 Motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den
 minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og
 drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i
 sekundet.
 1.3. Generering af karakteristikkurve for motoren
 Alle datapunkter registreret under punkt 1.2 skal forbindes ved lineær interpolation
 mellem punkterne. Den resulterende drejningsmomentkurve er motorens karakteristik
 og skal anvendes til at konvertere de normaliserede drejningsmomentværdier fra
 prøvecyklussen til egentlige drejningsmomentværdier for prøvecyklussen som
 beskrevet i punkt 2.
 1.4. Alternativ optegning af karakteristik
 Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for
 sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor,
 kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative
 teknikker skal opfylde den angivne karakteristikprocedures formål: at bestemme det
 ---pagebreak--- L 375/98 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 maksimale


text:
drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som
 gennemløbes under prøvecyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af
 karakteristik, som er foreskrevet i dette punkt med begrundelse i sikkerhed eller
 repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den tekniske tjeneste
 tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog kan gentagne fald i
 motorhastigheden i intet tilfælde anvendes til regulerede eller turboladede motorer.
 1.5. Gentagelse af tests
 Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste prøvecyklus. Der
 skal optegnes ny karakteristik af en motor før en prøvecyklus, såfremt:
 – der er gået urimelig lang tid siden sidste kortlægning, vurderet ud fra et teknisk
 skøn,
 eller
 – der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan
 have indflydelse på motorens præstationer.
 2. GENERERING AF REFERENCEPRØVECYKLUSSEN
 Prøvecyklussen er beskrevet i tillæg 3 til dette bilag. De normaliserede værdier af
 drejningsmoment og motorhastighed skal omregnes til faktiske værdier som beskrevet
 nedenfor, hvorved referenceprøvecyklussen fremkommer.
 2.1. Faktisk hastighed
 Hastigheden denormaliseres ved hjælp af følgende ligning:
 Faktisk hastighed = % hastighed (referencehastighed - tomgangshastighed) +
 tomgangshastighed
 100
 Referencehastigheden (nref) svarer til de 100 % hastighedsværdier, der er angivet i
 dynamometerskemaet i tillæg 3. Den defineres således (jf. fig. 1 i regulativet):
 nref = nlo + 95 % * (nhi - nlo)
 hvor man som nhi og nlo enten anvender de i regulativets punkt 2 foreskrevne
 angivelser eller værdier bestemt efter bilag 4, tillæg 1, punkt 1.1.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/99
 2.2. Faktisk drejningsmoment
 Drejningsmomentet normaliseres i forhold til det maksimale drejningsmoment ved
 den pågældende hastighed. Referencecyklusens drejningsmomentværdier
 denormaliseres ved hjælp af den karakteristik, der er fastlagt i henhold til punkt 1.3, på
 følgende måde:
 % torque ∗ max. torque
 Actual
 Faktisk torque = = %-----------------------------------------
 drejningsmoment
 drejningsmoment * maks. drejningsmoment
 100 100
 for den pågældende faktiske hastighed, bestemt i punkt 2.1.
 For de negative drejningsmomentværdier i kørepunkterne ("m") skal til generering af
 referencecyklusen anvendes denormaliserede værdier, bestemt på en af følgende
 måder:
 – minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede
 hastighedspunkt;
 – optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe
 motoren fra karakteristikkens minimums- til maksimumshastighed;
 – bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i
 tomgangs- og referencehastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter.
 2.3. Eksempel på fremgangsmåden ved denormalisering
 Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkter denormaliseres:
 % hastighed = 43
 % drejningsmoment = 82
 Følgende værdier er givet:
 referencehastighed = 2200 min-1
 tomgangshastighed = 600 min-1
 resulterende i
 43 ∗ (2200 − 600)
 faktisk hastighed = + 600 = 1288 min − 1
 100
 faktisk drejningsmoment = 82 ∗ 700
 = 574Nm
 100
 ---pagebreak--- L 375/100 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 hvor det maksimale drejningsmoment, aflæst på kurvebladet ved 1288 min-1, er
 700 Nm.
 3. EMISSIONSPRØVNING
 På fabrikantens begæring kan der gennemføres en forprøve til konditionering af
 motoren og udstødningssystemet før målecyklussen.
 NG- og LPG-drevne motorer tilkøres ved hjælp af en ETC-test. Motoren gennemgår
 mindst to


text:
ETC-cyklusser, således at CO-emission, som måles i den ene ETC-cyklus,
 ikke er mere end 10 % højere end den CO-emission, som er målt i den foregående
 ETC-cyklus.
 3.1. Klargøring af prøvetagningsfiltre (hvis relevant)
 Mindst én time før prøvens gennemførelse skal hvert filter(par) anbringes i en lukket,
 men ikke tætnet petriskål og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af
 stabiliseringsperioden vejes hvert filter(par), og taravægten noteres. Det pågældende
 filter(par) opbevares derefter i en lukket petriskål eller filterholder, indtil det skal
 bruges til prøvning. Er det pågældende filter(par) ikke blevet anvendt inden for otte
 timer efter udtagning af vejerummet, skal det vejes igen før anvendelsen.
 3.2. Montering af måleapparaturet
 Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som angivet. Udstødningsrøret
 skal være tilsluttet fuldstrømsfortyndingssystemet.
 3.3. Start af fortyndingssystemet og motoren
 Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og
 trykværdier har stabiliseret sig ved fuld belastning i henhold til fabrikantens
 anbefalinger og god teknisk skik.
 3.4. Start af partikelprøvetagningssystem (hvis relevant)
 Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens
 baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes
 gennem partikelfiltrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt
 måling enten før eller efter prøvningens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke
 filtreres, kan der måles ved cyklussens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet
 heraf beregnes.
 3.5. Indstilling af fulstrømsfortyndingssystemet
 Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas skal indstilles således, at kondensation af
 vand i systemet undgås, og således at temperaturen af filteroverfladen ikke overstiger
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/101
 325 K (52 °C) (jf. bilag 4, tillæg 7, punkt 2.3.1, DT).
 3.6. Kontrol af analysatorerne
 Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes
 sække til prøveudtagning, skal de være udsuget.
 3.7. Procedure for motorstart
 Den stabiliserede motor startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne
 fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller
 dynamometeret. Hvis det ønskes, kan motoren startes direkte fra
 forkonditioneringsfasen uden at motoren forinden standses, efter at motoren har nået
 tomgangshastighed.
 3.8. Prøvningscyklus
 3.8.1. Prøvningssekvens
 Prøvningssekvensen påbegyndes, når motoren har nået tomgangshastighed. Testen
 udføres i henhold til referencecyklussen beskrevet i punkt 2 i dette tillæg.
 Styresignalerne for motorhastighed og drejningsmoment sættes til 5Hz (10Hz
 anbefales) eller derover. Feedbackværdierne af motorhastighed og drejningsmoment
 registreres mindst en gang i sekundet under prøvecyklussen, og signalerne kan filtreres
 elektronisk.
 3.8.2. Analysatorernes respons
 Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal
 måleudstyret samtidig startes ved start af motoren eller ved begyndelsen af
 testsekvensen:
 – begynd indsamling eller analyse af fortyndingsluft;
 – begynd indsamling eller analyse af fortyndet udstødningsgas;
 – begynd måling af mængden af fortyndet udstødningsgas (CVS) og de nødvendige
 temperatur- og trykmålinger;
 – begynd registreringen af feedbackværdier af hastighed og drejningsmoment fra
 dynamometeret.
 HC og NOx skal måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på 2 Hz.
 Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra
 analysatorerne gennem prøvecyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20s
 og skal om nødvendigt koordineres med svingninger i CVS-strømmen og
 prøvetagningstid/prøvecyklus. CO og CO2, NMHC og CH4 bestemmes ved integration
 eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem
 hele


text:
cyklussen. Koncentrationerne af forurenende gasser i fortyndingsluften
 ---pagebreak--- L 375/102 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 bestemmes ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre værdier
 registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).
 3.8.3. Partikelprøvetagning (hvis relevant)
 Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal
 partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren
 startes eller testsekvensen påbegyndes.
 Hvis der ikke bruges strømningskompensation, skal prøvetagningspumpen
 (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde
 eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ± 5 % fra den indstillede
 strømningshastighed. Hvis der anvendes strømningskompensation (dvs.
 proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet
 mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer
 sig ± 5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning).
 Bemærk: Hvis der anvendes dobbelt fortynding, er prøvegasstrømmen nettoforskellen
 mellem strømningshastigheden gennem prøvetagningsfiltre og strømmen af
 sekundær fortyndingsluft.
 Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåleren (-målerne) eller flowmeterindgang
 skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele
 cyklussen (med en nøjagtighed af ± 5 %) på grund af stor partikelbelastning af filteret,
 skal testresultaterne kasseres. Prøvningen må da gentages med mindre
 gennemstrømningshastighed og/eller større filterdiameter.
 3.8.4. Motorstop
 Hvis motoren går i stå, uanset hvor i cyklussen det sker, skal motoren forkonditioneres
 og genstartes, og prøvningen gentages. Hvis der optræder fejl i noget af det
 foreskrevne testudstyr under prøvecyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres.
 3.8.5. Operationer efter prøvningen
 Efter udførelse af prøvningen standses målingen af rumfanget af den fortyndede
 udstødningsgas, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For
 integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets
 responstider.
 Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest
 muligt og under ingen omstændigheder senere end 20 minutter efter afslutning af
 prøvecyklussen.
 Efter emissionstesten gentages kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en
 nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende,
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/103
 hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af
 kalibreringsgassens værdi.
 Partikelfiltrene skal returneres til vejerummet senest en time efter testens afslutning og
 skal inden vejning konditioneres i en lukket, men ikke tætnet petriskål i mindst en
 time, men ikke over 80 timer - kun for dieselmotorer.
 3.9. Kontrol af testforløbet
 3.9.1. Dataforskydning
 For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem feedback- og
 referencecyklus, kan hele sekvensen af feedback-signaler bestående af motorhastighed
 og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af
 referencehastigheds- og drejningsmomentsignalerne. Hvis feedback-signalerne
 forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning.
 3.9.2. Beregning af det udførte arbejde i cyklussen
 Det faktisk udførte arbejde under cyklussen Wact(kWh) beregnes ved hjælp af hvert
 datapar bestående af målt motorhastighed og drejningsmoment. Dette skal ske efter
 eventuel forskydning af feedback-data, hvis man vælger at foretage en sådan. Det
 faktiske arbejde Wact benyttes til sammenligning med arbejdet Wref i
 referencecyklussen og til beregning af de specifikke bremseemissioner (jf. punkt 4.4
 og 5.2). Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og
 faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende
 referenceværdier eller tilstødende


text:
måleværdier anvendes lineær interpolation.
 Ved integration af referencearbejde og faktisk udført arbejde i cyklussen skal alle
 negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medindregnes. Hvis integrationen
 foretages med mindre frekvens end 5 Hertz, og drejningsmomentet inden for et givet
 tidsafsnit skifter fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, skal den negative del
 beregnes og sættes lig nul. Den positive del skal medregnes i den integrerede værdi.
 Wact skal være mellem -15 % og + 5 % af Wref
 3.9.3. Statistiske beregninger til godkendelse af prøvningscyklussen
 Der foretages lineær regressionsanalyse af feedback-værdierne på referenceværdierne
 for hastighed, drejningsmoment og effekt. Dette skal ske efter eventuel forskydning af
 feedback-data, hvis man vælger at foretage en sådan. Der anvendes mindste kvadraters
 metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:
 y = mx + b
 hvor:
 ---pagebreak--- L 375/104 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 y = feedback (faktisk) hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm)
 eller effekt (kW)
 m = regressionslinjens hældning
 x = referenceværdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)
 b = regressionslinjens skæring med y-aksen
 For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SE) af y på x og
 determinationskoefficienten (r2).
 Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hertz. Alle negative værdier af
 referencedrejningsmomentet samt de tilhørende feedbackværdier skal udgå ved den
 statistiske beregning til godkendelse af drejningsmoment og effekt under cyklussen.
 For at en test kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 6 være opfyldt.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/105
 Tabel 6: Regressionslinjernes tolerancer
 Hastighed Drejningsmoment Effekt
 Middelfejl på estimatet (SE) af maks. 100 min-1 maks. 13 % (15 %) af maks. 8 % (15 %)
 Y på X maksimalt af maksimal
 motordrejnings- motoreffekt iflg.
 moment iflg. motorens
 motorens effektkarakteristik
 effektkarakteristik
 Regressionslinjens hældning, m 0,95 til 1,03 0,83 – 1,03 0,89 – 1,03
 (0,83 – 1,03)
 Determinationskoefficient, r2 min 0,9700 min 0,8800 min 0,9100
 (min 0,9500) (min 0,7500) (min 0,7500)
 Regressionslinjens skæring med ± 50 min-1 ± 20 Nm eller ± 2 % ± 4 kW eller ± 2 %
 y-aksen, b (± 20 Nm eller ± 3 %) (± 4 kW eller
 af maks. ± 3 %) af maksimal
 drejningsmoment; det effekt; det største
 største gælder gælder
 Frem til 1. oktober 2005 kan tallene i parentes anvendes til typegodkendelsesprøvning
 af gasmotorer.
 Tabel 7: Punkter, som det er tilladt at slette af regressionsanalysen
 Vilkår Punkter, som skal
 slettes
 Feedback-værdier af fuldlast-drejningsmoment når værdierne er Drejningsmoment
 forskellige fra referenceværdien af drejningsmomentet og/eller effekt
 Ingen belastning, ikke et tomgangspunkt, og drejningsmoment- Drejningsmoment
 feedbackværdi er større end drejningsmoment-referenceværdi og/eller effekt
 Ingen belastning/tomgang, tomgangspunkt og hastighed er større Hastighed og/eller
 end referencetomgangshastighed effekt
 4. BEREGNING AF GASEMISSIONER
 4.1. Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm
 Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen (kg/test) beregnes af
 måleværdierne for hele cyklussen og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret
 (V0 for PDP eller Kv for CFV, som foreskrevet i bilag 4, tillæg 5, punkt 2). Følgende
 formel anvendes, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes konstant gennem
 hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler (± 6 K


text:
for et PDP-CVS, ± 11 K for et
 CDV-CVS, jf. bilag 4, tillæg 7, punkt 2.3).
 For PDP-CVS systemet
 ---pagebreak--- L 375/106 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 MTOTW = 1,293 * V0 * NP * (pB - p1) * 273 / (101,3 * T)
 hvor:
 MTOTW = masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis i løbet af
 cyklussen, kg
 V0 = volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne,
 m3/omdr.
 NP = totalt antal pumpeomdrejninger pr. prøvning
 pB = atmosfæretryk i testcelle, kPa
 p1 = trykfald under atmosfæretrykket ved pumpeindgang, kPa
 T = gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang gennem
 hele cyklussen, K
 For CFV-CVS systemet
 MTOTW = 1,293 * t * Kv * pA / T 0,5
 hvor:
 MTOTW = masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis i løbet af
 cyklussen, kg
 t =cyklustid, s
 KV = kalibreringsfaktor for kritisk venturi
 ved standardbetingelser
 pA = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa
 T = absolut temperatur ved venturiens indgang, K
 Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de
 øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklusen. I så fald
 beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:
 For PDP-CVS systemet:
 MTOTW,i = 1,293 * V0 * NP,i * (pB - p1) * 273 / (101,3 ≅ T)
 hvor:
 MTOTW,i = øjeblikkelige masse af fortyndet udstødningsgas på våd basis, kg
 NP,i = totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval
 For CFV-CVS systemet:
 MTOTW,i = 1,293 * ∆ti * KV * pA / T 0,5
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/107
 hvor:
 MTOTW,i = øjeblikkelige masse af fortyndet udstødningsgas på våd basis, kg
 ∆ti = tidsinterval, s
 Hvis den samlede masse af udskilte partikler (MSAM) og forurenende luftarter udgør
 over 0,5% af den totale CVS-strøm (MTOTW), skal CVS-strømmen korrigeres for
 MSAM, eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS før flowmeteret (PDP eller
 CFV).
 4.2. NOx-korrektion for fugtindhold
 Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen
 korrigeres for fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i
 følgende formler
 a) for dieselmotorer:
 1
 KH D =
 1 − 0,0182 ∗ ( H a − 10.71)
 ,
 b) for gasmotorer:
 1
 KH G =
 1 − 0,0329 ∗ ( H a − 10,71)
 ,
 hvor:
 Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
 hvori:
 6,220 ∗ Ra ∗ pa
 Ha =
 p B − pa ∗ Ra ∗ 10 − 2
 Ra = indsugningsluftens relative fugtighed, %
 pa = indsugningsluftens mætningsdamptryk, kPa
 pB = totalt barometertryk, kPa
 4.3. Beregning af emissionsmassestrømmen
 4.3.1. Systemer med konstant massestrøm
 For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved
 hjælp af følgende formler:
 ---pagebreak--- L 375/108 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 (1) NOx-masse = 0,001587 · NOx conc · KH,D · MTOTW (dieselmotorer)
 (2) NOx-masse = 0,001587 · NOx conc · KH,G · MTOTW (gasmotorer)
 (3) CO-masse = 0,000966 · CO conc · MTOTW
 (4) HC-masse = 0,000479 · HC conc · MTOTW' (dieselmotorer)
 (5) HC-masse = 0,000502 · HC conc · MTOTW' (LPG-drevne


text:
motorer)
 (6) HC-masse = 0,000552 · HC conc · MTOTW' (NG-drevne motorer)
 (7) NMHC-masse = 0,000479 · NMHC conc · MTOTW' (dieselmotorer)
 (8) NMHC-masse = 0,000502 · NMHC conc · MTOTW' (LPG-drevne motorer)
 (9) NMHC-masse = 0,000516 * NMHC conc * MTOTW' (NG-drevne motorer)
 (10) CH4-masse = 0,000552 * CH4 conc * MTOTW (NG-drevne motorer)
 hvor:
 NOx conc, CO conc, HC conc 4(, NMHC conc, CH4 conc = baggrundskorrigerede
 gennemsnitskoncentrationer i cyklusen, genereret ved integration
 (obligatorisk for NOx og HC) eller ved måling med sæk, ppm
 MTOTW = total masse af fortyndet udstødningsgas i cyklussen, som bestemt i punkt 4.1,
 kg.
 KH,D = fugtighedskorrektionsfaktor for dieselmotorer som bestemt i punkt 4.2, baseret
 på cyklusgennemsnit for luftfugtighed i indgangsluften
 KH,G = fugtighedskorrektionsfaktor for gasmotorer som bestemt i punkt 4.2, baseret på
 cyklusgennemsnit for luftfugtighed i indgangsluften
 Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i bilag
 4, tillæg 1, punkt 4.2.
 Bestemmelsen af NMHCconc og CH4 conc afhænger af den anvendte metode (se bilag 4,
 tillæg 4, punkt 3.3.4). Begge koncentrationer bestemmes som følger, hvorved CH4
 trækkes fra HC for at bestemme NMHCconc
 4/ Baseret på C1-ækvivalent.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/109
 a) GC-metoden
 NMHCconc = HCconc - CH4 conc
 CH4 conc = som målt
 b) NMC-metoden
 HC(w/o Cutter) ⋅ (1 - CE M ) - HC(w/ Cutter)
 NMHC conc =
 CE E - CE M
 HC(w/ Cutter) - HC(w/o Cutter) ⋅ (1 - CE )
 CH = E
 CE - CE
 4,conc
 E M
 hvor:
 HC(w/ Cutter) = HC-koncentrationen med luftprøvestrøm gennem NMC
 HC(w/o Cutter) = HC-koncentrationen med luftprøvestrøm ledt udenom NMC
 CEM = methanvirkningsgrad, bestemt efter bilag 4, tillæg 5, punkt
 1.8.4.1
 CEE = ethanvirkningsgrad, bestemt efter bilag 4, tillæg 5, punkt 1.8.4.2
 4.3.1.1. Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer
 Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende gasser skal de gennemsnitlige
 baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortyndingsluften trækkes fra de målte
 koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved
 prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integrering. Der skal anvendes
 følgende formel.
 conc = conce - concd · (1 - (1/DF))
 hvor:
 conc = koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede
 udstødningsgas, korrigeret for mængden af det pågældende forurenende stof i
 fortyndingsluften, ppm
 conce = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede
 udstødningsgas, ppm
 ---pagebreak--- L 375/110 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 concd = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i fortyndingsluften,
 ppm
 DF = fortyndingsfaktor
 Fortyndingsfaktoren beregnes således:
 F
 DF = S
 CO 2, conce
 + (HC conce
 + CO conce
 ) ⋅ 10 -4
 hvor:
 CO2,conce = koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol.
 HCconce = koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1
 COconce = koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm
 FS = støkiometrisk koefficient
 Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i bilag
 4, tillæg 1, punkt 4.2.
 Den støkiometriske faktor beregnes på følgende måde:
 x
 Fs = 100 ⋅
 y ⎛


text:
y⎞
 x + + 3,76 ⋅ ⎜ x + ⎟
 2 ⎝ 4⎠
 hvor:
 x,y = brændstofsammensætning CxHy
 Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende
 støkiometriske koefficienter:
 FS (diesel) = 13,4
 FS (LPG) = 11,6
 FS (NG) = 9,5
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/111
 4.3.2. Systemer med strømningskompensation
 For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved
 beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier
 over hele cyklussen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte
 korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende formler:
 (1) NOx mass =
 n
 ∑ (MTOTW,i × NOxconce,i × 0,001587× KH,D ) − (MTOTW × NOxconcd × (1 − 1/DF) × 0,001587× KH
 i=1
 (dieselmotorer)
 (2) NOx mass =
 n
 ∑ (MTOTW,i × NOxconce,i × 0,001587× KH,G ) − (MTOTW × NOxconcd × (1 − 1/DF) × 0,001587× KH
 i=1
 (gasmotorer)
 (3) COmass =
 n
 ∑ (M TOTW,i × COconce,i × 0,000966) − (MTOTW × COconcd × (1 − 1/DF) × 0,000966)
 i=1
 (4) HCmass =
 n
 ∑ (M TOTW,i × HCconce,i × 0,000479) − (M TOTW × HCconcd × (1 − 1/DF) × 0,000479)
 i=1
 (dieselmotorer)
 (5) HCmass =
 n
 ∑ (MTOTW,i × HCconce,i × 0,000502) − (MTOTW × HCconcd × (1 − 1/DF) × 0,000502)
 i=1
 (LPG-motorer)
 (6) HCmass =
 ∑= (M × 0,000552 ) − (M
 n
 TOTW,i
 × HC conce,i TOTW
 × HC concd
 × (1 − 1/DF) × 0,000552 )
 i 1
 (NG-motorer)
 (7) NMHCmass =
 ∑= (M × 0,000479 ) − (M
 n
 TOTW,i
 × NMHC conce,i TOTW
 × NMHC concd
 × (1 − 1/DF ) × 0,000479 )
 i 1
 (dieselmotorer)
 (8) NMHCmass =
 ∑= (M × 0,000502 ) − (M
 n
 TOTW,i
 × NMHC conce,i TOTW
 × NMHC concd
 × (1 − 1/DF )× 0,000502 )
 i 1
 ---pagebreak--- L 375/112 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 (LPG-motorer)
 (9) NMHCmass =
 n
 ∑ (MTOTW,i × NMHCconce,i × 0,000516) − (MTOTW × NMHCconcd × (1 − 1/DF) × 0,000516)
 i=1
 (NG-motorer)
 (10) CH4 mass =
 n
 ∑ (MTOTW,i × CH4 conce,i × 0.000552) − (M TOTW × CH4 concd * (1 − 1/DF ) × 0,000552)
 i=1
 (NG-motorer)
 hvor:
 conce = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede
 udstødningsgas, ppm
 concd = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i fortyndingsluften,
 ppm
 MTOTW,i = øjeblikkelig masse af fortyndet udstødningsgas (se punkt 4.1), kg
 MTOTW = total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen (se punkt 4.1), kg
 KH,D = fugtighedskorrektionsfaktor for dieselmotorer som bestemt i punkt 4.2,
 baseret på cyklusgennemsnit for luftfugtighed i indgangsluften
 KH,G = fugtighedskorrektionsfaktor for gasmotorer som bestemt i punkt 4.2,
 baseret på cyklusgennemsnit for luftfugtighed i indgangsluften
 DF = fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 4.3.1.1.
 4.4. Beregning af specifikke emissioner
 Emissionerne (g/kWh) beregnes for de enkelte komponenter, som påkrævet i henhold til
 punkt 5.2.1 og 5.2.2 for den pågældende motorteknologi, som følger:
 NO x = NOx mass /Wact (diesel- og gasmotorer)
 CO = CO mass /Wact (diesel- og gasmotorer)
 HC = HC


text:
mass /Wact (diesel- og gasmotorer)
 NMHC = NMHC mass /Wact (diesel- og gasmotorer)
 CH 4 = CH 4mass /Wact (NG-drevne gasmotorer)
 hvor:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/113
 Wact = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i punkt 3.9.2, kWh.
 5. BEREGNING AF PARTIKELEMISSIONEN (HVIS RELEVANT)
 5.1. Beregning af massestrømmen
 Partikelmassen (g/test) beregnes på følgende måde:
 Mf M
 PTmass = ∗ TOTW
 MSAM 1000
 hvor:
 Mf = partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg
 MTOTW = total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, som bestemt i
 punkt 4.1, kg.
 MSAM = masse af fortyndet udstødningsgas udtaget af fortyndingstunnelen til
 udskillelse af partikler, kg
 og
 Mf = Mf,p + Mf,b, hvis disse vejes separat, mg
 Mf,p = partikelmasse udskilt på hovedfilter, mg
 Mf,b = partikelmasse udskilt på ekstrafilter, mg
 Anvendes dobbelt fortyndingssystem, skal massen af sekundær fortyndingsluft
 trækkes fra den samlede masse af den dobbelt fortyndede udstødningsgas udskilt af
 partikelfiltrene.
 MSAM = MTOT - MSEC
 hvor:
 MTOT = masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg
 MSEC = masse af sekundær fortyndingsluft, kg
 Hvis fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler bestemmes i
 overensstemmelse med punkt 3.4, kan partikelmassen baggrundskorrigeres. I så fald
 beregnes partikelmassen (g/test) på følgende måde:
 ---pagebreak--- L 375/114 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 ⎡ M ⎛ M ⎛ 1 ⎞ ⎞⎤ MTOTW
 PTmass = ⎢ f − ⎜⎜ d ∗ ⎜ 1 − ⎟ ⎟⎟ ⎥ ∗
 ⎣ MSAM ⎝ MDIL ⎝ DF ⎠ ⎠ ⎦ 1000
 hvor:
 Mf, MSAM, MTOTW = se ovenfor
 MDIL = masse af primær fortyndingsluft, udtaget af
 baggrundspartikeludskiller, kg
 Md = masse af udskilte baggrundspartikler i primær
 fortyndingsluft, mg
 DF = fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 4.3.1.1.
 5.2. Beregning af specifik emission
 Den specifikke partikelemission (g/kWh) beregnes på følgende måde:
 PT = PTmass / Wact
 hvor:
 Wact = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i punkt 3.9.2, kWh.
 ___________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/115
 Bilag 4 - Tillæg 3
 DYNAMOMETERSKEMA FOR ETC-TEST
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 1 0 0 52 0 0 103 0 0
 2 0 0 53 0 0 104 0 0
 3 0 0 54 0 0 105 0 0
 4 0 0 55 0 0 106 0 0
 5 0 0 56 0 0 107 0 0
 6 0 0 57 0 0 108 11,6 14,8
 7 0 0 58 0 0 109 0 0
 8 0 0 59 0 0 110 27,2 74,8
 9 0 0 60 0 0 111 17 76,9
 10 0 0 61 0 0 112 36 78
 11 0 0 62 25,5 11,1 113 59,7 86
 12 0 0 63 28,5 20,9 114 80,8 17,9
 13 0 0 64 32 73,9 115 49,7 0
 14 0 0 65 4 82,3 116 65,6 86
 15 0 0 66 34,5 80,4 117 78,6 72,2
 16 0,1 1,5 67 64,1 86 118 64,9 "m"
 17 23,1 21,5 68 58 0 119 44,3 "m"


text:
18 12,6 28,5 69 50,3 83,4 120 51,4 83,4
 19 21,8 71 70 66,4 99,1 121 58,1 97
 20 19,7 76,8 71 81,4 99,6 122 69,3 99,3
 21 54,6 80,9 72 88,7 73,4 123 72 20,8
 22 71,3 4,9 73 52,5 0 124 72,1 "m"
 23 55,9 18,1 74 46,4 58,5 125 65,3 "m"
 24 72 85,4 75 48,6 90,9 126 64 "m"
 25 86,7 61,8 76 55,2 99,4 127 59,7 "m"
 26 51,7 0 77 62,3 99 128 52,8 "m"
 27 53,4 48,9 78 68,4 91,5 129 45,9 "m"
 28 34,2 87,6 79 74,5 73,7 130 38,7 "m"
 29 45,5 92,7 80 38 0 131 32,4 "m"
 30 54,6 99,5 81 41,8 89,6 132 27 "m"
 31 64,5 96,8 82 47,1 99,2 133 21,7 "m"
 32 71,7 85,4 83 52,5 99,8 134 19,1 0,4
 33 79,4 54,8 84 56,9 80,8 135 34,7 14
 34 89,7 99,4 85 58,3 11,8 136 16,4 48,6
 35 57,4 0 86 56,2 "m" 137 0 11,2
 36 59,7 30,6 87 52 "m" 138 1,2 2,1
 37 90,1 "m" 88 43,3 "m" 139 30,1 19,3
 38 82,9 "m" 89 36,1 "m" 140 30 73,9
 39 51,3 "m" 90 27,6 "m" 141 54,4 74,4
 40 28,5 "m" 91 21,1 "m" 142 77,2 55,6
 41 29,3 "m" 92 8 0 143 58,1 0
 42 26,7 "m" 93 0 0 144 45 82,1
 43 20,4 "m" 94 0 0 145 68,7 98,1
 44 14,1 0 95 0 0 146 85,7 67,2
 45 6,5 0 96 0 0 147 60,2 0
 46 0 0 97 0 0 148 59,4 98
 47 0 0 98 0 0 149 72,7 99,6
 48 0 0 99 0 0 150 79,9 45
 49 0 0 100 0 0 151 44,3 0
 50 0 0 101 0 0 152 41,5 84,4
 51 0 0 102 0 0 153 56,2 98,2
 ---pagebreak--- L 375/116 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 154 65,7 99,1 205 0 0 256 51,7 17
 155 74,4 84,7 206 0 0 257 56,2 78,7
 156 54,4 0 207 0 0 258 59,5 94,7
 157 47,9 89,7 208 0 0 259 65,5 99,1
 158 54,5 99,5 209 0 0 260 71,2 99,5
 159 62,7 96,8 210 0 0 261 76,6 99,9
 160 62,3 0 211 0 0 262 79 0
 161 46,2 54,2 212 0 0 263 52,9 97,5
 162 44,3 83,2 213 0 0 264 53,1 99,7
 163 48,2 13,3 214 0 0 265 59 99,1
 164 51 "m" 215 0 0 266 62,2 99
 165 50 "m" 216 0 0 267 65 99,1
 166 49,2 "m" 217 0 0 268 69 83,1
 167 49,3 "m" 218 0 0 269 69,9 28,4
 168 49,9 "m" 219 0 0 270 70,6 12,5
 169 51,6 "m" 220 0 0 271 68,9 8,4
 170 49,7 "m" 221 0 0 272 69,8 9,1
 171 48,5 "m" 222 0 0 273 69,6


text:
7
 172 50,3 72,5 223 0 0 274 65,7 "m"
 173 51,1 84,5 224 0 0 275 67,1 "m"
 174 54,6 64,8 225 21,2 62,7 276 66,7 "m"
 175 56,6 76,5 226 30,8 75,1 277 65,6 "m"
 176 58 "m" 227 5,9 82,7 278 64,5 "m"
 177 53,6 "m" 228 34,6 80,3 279 62,9 "m"
 178 40,8 "m" 229 59,9 87 280 59,3 "m"
 179 32,9 "m" 230 84,3 86,2 281 54,1 "m"
 180 26,3 "m" 231 68,7 "m" 282 51,3 "m"
 181 20,9 "m" 232 43,6 "m" 283 47,9 "m"
 182 10 0 233 41,5 85,4 284 43,6 "m"
 183 0 0 234 49,9 94,3 285 39,4 "m"
 184 0 0 235 60,8 99 286 34,7 "m"
 185 0 0 236 70,2 99,4 287 29,8 "m"
 186 0 0 237 81,1 92,4 288 20,9 73,4
 187 0 0 238 49,2 0 289 36,9 "m"
 188 0 0 239 56 86,2 290 35,5 "m"
 189 0 0 240 56,2 99,3 291 20,9 "m"
 190 0 0 241 61,7 99 292 49,7 11,9
 191 0 0 242 69,2 99,3 293 42,5 "m"
 192 0 0 243 74,1 99,8 294 32 "m"
 193 0 0 244 72,4 8,4 295 23,6 "m"
 194 0 0 245 71,3 0 296 19,1 0
 195 0 0 246 71,2 9,1 297 15,7 73,5
 196 0 0 247 67,1 "m" 298 25,1 76,8
 197 0 0 248 65,5 "m" 299 34,5 81,4
 198 0 0 249 64,4 "m" 300 44,1 87,4
 199 0 0 250 62,9 25,6 301 52,8 98,6
 200 0 0 251 62,2 35,6 302 63,6 99
 201 0 0 252 62,9 24,4 303 73,6 99,7
 202 0 0 253 58,8 "m" 304 62,2 "m"
 203 0 0 254 56,9 "m" 305 29,2 "m"
 204 0 0 255 54,5 "m" 306 46,4 22
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/117
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hastighed drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 307 47,3 13,8 358 72,6 99,6 409 56,3 72,3
 308 47,2 12,5 359 82,4 99,5 410 59,7 99,1
 309 47,9 11,5 360 88 99,4 411 62,3 99
 310 47,8 35,5 361 46,4 0 412 67,9 99,2
 311 49,2 83,3 362 53,4 95,2 413 69,5 99,3
 312 52,7 96,4 363 58,4 99,2 414 73,1 99,7
 313 57,4 99,2 364 61,5 99 415 77,7 99,8
 314 61,8 99 365 64,8 99 416 79,7 99,7
 315 66,4 60,9 366 68,1 99,2 417 82,5 99,5
 316 65,8 "m" 367 73,4 99,7 418 85,3 99,4
 317 59 "m" 368 73,3 29,8 419 86,6 99,4
 318 50,7 "m" 369 73,5 14,6 420 89,4 99,4
 319 41,8 "m" 370 68,3 0 421 62,2 0
 320 34,7 "m" 371 45,4 49,9 422 52,7 96,4
 321 28,7 "m" 372 47,2 75,7 423 50,2 99,8
 322 25,2 "m" 373 44,5 9 424 49,3 99,6
 323 43 24,8 374 47,8 10,3 425 52,2 99,8
 324 38,7 0 375 46,8 15,9 426 51,3 100
 325 48,1 31,9 376 46,9 12,7 427


text:
51,3 100
 326 40,3 61 377 46,8 8,9 428 51,1 100
 327 42,4 52,1 378 46,1 6,2 429 51,1 100
 328 46,4 47,7 379 46,1 "m" 430 51,8 99,9
 329 46,9 30,7 380 45,5 "m" 431 51,3 100
 330 46,1 23,1 381 44,7 "m" 432 51,1 100
 331 45,7 23,2 382 43,8 "m" 433 51,3 100
 332 45,5 31,9 383 41 "m" 434 52,3 99,8
 333 46,4 73,6 384 41,1 6,4 435 52,9 99,7
 334 51,3 60,7 385 38 6,3 436 53,8 99,6
 335 51,3 51,1 386 35,9 0,3 437 51,7 99,9
 336 53,2 46,8 387 33,5 0 438 53,5 99,6
 337 53,9 50 388 53,1 48,9 439 52 99,8
 338 53,4 52,1 389 48,3 "m" 440 51,7 99,9
 339 53,8 45,7 390 49,9 "m" 441 53,2 99,7
 340 50,6 22,1 391 48 "m" 442 54,2 99,5
 341 47,8 26 392 45,3 "m" 443 55,2 99,4
 342 41,6 17,8 393 41,6 3,1 444 53,8 99,6
 343 38,7 29,8 394 44,3 79 445 53,1 99,7
 344 35,9 71,6 395 44,3 89,5 446 55 99,4
 345 34,6 47,3 396 43,4 98,8 447 57 99,2
 346 34,8 80,3 397 44,3 98,9 448 61,5 99
 347 35,9 87,2 398 43 98,8 449 59,4 5,7
 348 38,8 90,8 399 42,2 98,8 450 59 0
 349 41,5 94,7 400 42,7 98,8 451 57,3 59,8
 350 47,1 99,2 401 45 99 452 64,1 99
 351 53,1 99,7 402 43,6 98,9 453 70,9 90,5
 352 46,4 0 403 42,2 98,8 454 58 0
 353 42,5 0,7 404 44,8 99 455 41,5 59,8
 354 43,6 58,6 405 43,4 98,8 456 44,1 92,6
 355 47,1 87,5 406 45 99 457 46,8 99,2
 356 54,1 99,5 407 42,2 54,3 458 47,2 99,3
 357 62,9 99 408 61,2 31,9 459 51 100
 ---pagebreak--- L 375/118 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 460 53,2 99,7 511 0 0 562 58,7 "m"
 461 53,1 99,7 512 0 0 563 56 "m"
 462 55,9 53,1 513 0 0 564 53,9 "m"
 463 53,9 13,9 514 30,5 25,6 565 52,1 "m"
 464 52,5 "m" 515 19,7 56,9 566 49,9 "m"
 465 51,7 "m" 516 16,3 45,1 567 46,4 "m"
 466 51,5 52,2 517 27,2 4,6 568 43,6 "m"
 467 52,8 80 518 21,7 1,3 569 40,8 "m"
 468 54,9 95 519 29,7 28,6 570 37,5 "m"
 469 57,3 99,2 520 36,6 73,7 571 27,8 "m"
 470 60,7 99,1 521 61,3 59,5 572 17,1 0,6
 471 62,4 "m" 522 40,8 0 573 12,2 0,9
 472 60,1 "m" 523 36,6 27,8 574 11,5 1,1
 473 53,2 "m" 524 39,4 80,4 575 8,7 0,5
 474 44 "m" 525 51,3 88,9 576 8 0,9
 475 35,2 "m" 526 58,5 11,1 577 5,3 0,2
 476 30,5 "m" 527 60,7 "m" 578 4 0
 477 26,5 "m" 528 54,5 "m" 579 3,9 0
 478 22,5 "m" 529 51,3 "m" 580 0 0
 479 20,4 "m" 530 45,5 "m"


text:
581 0 0
 480 19,1 "m" 531 40,8 "m" 582 0 0
 481 19,1 "m" 532 38,9 "m" 583 0 0
 482 13,4 "m" 533 36,6 "m" 584 0 0
 483 6,7 "m" 534 36,1 72,7 585 0 0
 484 3,2 "m" 535 44,8 78,9 586 0 0
 485 14,3 63,8 536 51,6 91,1 587 8,7 22,8
 486 34,1 0 537 59,1 99,1 588 16,2 49,4
 487 23,9 75,7 538 66 99,1 589 23,6 56
 488 31,7 79,2 539 75,1 99,9 590 21,1 56,1
 489 32,1 19,4 540 81 8 591 23,6 56
 490 35,9 5,8 541 39,1 0 592 46,2 68,8
 491 36,6 0,8 542 53,8 89,7 593 68,4 61,2
 492 38,7 "m" 543 59,7 99,1 594 58,7 "m"
 493 38,4 "m" 544 64,8 99 595 31,6 "m"
 494 39,4 "m" 545 70,6 96,1 596 19,9 8,8
 495 39,7 "m" 546 72,6 19,6 597 32,9 70,2
 496 40,5 "m" 547 72 6,3 598 43 79
 497 40,8 "m" 548 68,9 0,1 599 57,4 98,9
 498 39,7 "m" 549 67,7 "m" 600 72,1 73,8
 499 39,2 "m" 550 66,8 "m" 601 53 0
 500 38,7 "m" 551 64,3 16,9 602 48,1 86
 501 32,7 "m" 552 64,9 7 603 56,2 99
 502 30,1 "m" 553 63,6 12,5 604 65,4 98,9
 503 21,9 "m" 554 63 7,7 605 72,9 99,7
 504 12,8 0 555 64,4 38,2 606 67,5 "m"
 505 0 0 556 63 11,8 607 39 "m"
 506 0 0 557 63,6 0 608 41,9 38,1
 507 0 0 558 63,3 5 609 44,1 80,4
 508 0 0 559 60,1 9,1 610 46,8 99,4
 509 0 0 560 61 8,4 611 48,7 99,9
 510 0 0 561 59,7 0,9 612 50,5 99,7
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/119
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 613 52,5 90,3 664 54 39,3 715 46,2 "m"
 614 51 1,8 665 53,8 "m" 716 45,6 9,8
 615 50 "m" 666 52 "m" 717 45,6 34,5
 616 49,1 "m" 667 50,4 "m" 718 45,5 37,1
 617 47 "m" 668 50,6 0 719 43,8 "m"
 618 43,1 "m" 669 49,3 41,7 720 41,9 "m"
 619 39,2 "m" 670 50 73,2 721 41,3 "m"
 620 40,6 0,5 671 50,4 99,7 722 41,4 "m"
 621 41,8 53,4 672 51,9 99,5 723 41,2 "m"
 622 44,4 65,1 673 53,6 99,3 724 41,8 "m"
 623 48,1 67,8 674 54,6 99,1 725 41,8 "m"
 624 53,8 99,2 675 56 99 726 43,2 17,4
 625 58,6 98,9 676 55,8 99 727 45 29
 626 63,6 98,8 677 58,4 98,9 728 44,2 "m"
 627 68,5 99,2 678 59,9 98,8 729 43,9 "m"
 628 72,2 89,4 679 60,9 98,8 730 38 10,7
 629 77,1 0 680 63 98,8 731 56,8 "m"
 630 57,8 79,1 681 64,3 98,9 732 57,1 "m"
 631 60,3 98,8 682 64,8 64 733 52 "m"
 632 61,9 98,8 683 65,9 46,5 734 44,4 "m"
 633 63,8 98,8 684 66,2


text:
28,7 735 40,2 "m"
 634 64,7 98,9 685 65,2 1,8 736 39,2 16,5
 635 65,4 46,5 686 65 6,8 737 38,9 73,2
 636 65,7 44,5 687 63,6 53,6 738 39,9 89,8
 637 65,6 3,5 688 62,4 82,5 739 42,3 98,6
 638 49,1 0 689 61,8 98,8 740 43,7 98,8
 639 50,4 73,1 690 59,8 98,8 741 45,5 99,1
 640 50,5 "m" 691 59,2 98,8 742 45,6 99,2
 641 51 "m" 692 59,7 98,8 743 48,1 99,7
 642 49,4 "m" 693 61,2 98,8 744 49 100
 643 49,2 "m" 694 62,2 49,4 745 49,8 99,9
 644 48,6 "m" 695 62,8 37,2 746 49,8 99,9
 645 47,5 "m" 696 63,5 46,3 747 51,9 99,5
 646 46,5 "m" 697 64,7 72,3 748 52,3 99,4
 647 46 11,3 698 64,7 72,3 749 53,3 99,3
 648 45,6 42,8 699 65,4 77,4 750 52,9 99,3
 649 47,1 83 700 66,1 69,3 751 54,3 99,2
 650 46,2 99,3 701 64,3 "m" 752 55,5 99,1
 651 47,9 99,7 702 64,3 "m" 753 56,7 99
 652 49,5 99,9 703 63 "m" 754 61,7 98,8
 653 50,6 99,7 704 62,2 "m" 755 64,3 47,4
 654 51 99,6 705 61,6 "m" 756 64,7 1,8
 655 53 99,3 706 62,4 "m" 757 66,2 "m"
 656 54,9 99,1 707 62,2 "m" 758 49,1 "m"
 657 55,7 99 708 61 "m" 759 52,1 46
 658 56 99 709 58,7 "m" 760 52,6 61
 659 56,1 9,3 710 55,5 "m" 761 52,9 0
 660 55,6 "m" 711 51,7 "m" 762 52,3 20,4
 661 55,4 "m" 712 49,2 "m" 763 54,2 56,7
 662 54,9 51,3 713 48,8 40,4 764 55,4 59,8
 663 54,9 59,8 714 47,9 "m" 765 56,1 49,2
 ---pagebreak--- L 375/120 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 766 56,8 33,7 817 61,7 46,2 868 53 99,3
 767 57,2 96 818 59,8 45,1 869 54,2 99,2
 768 58,6 98,9 819 57,4 43,9 870 55,5 99,1
 769 59,5 98,8 820 54,8 42,8 871 56,7 99
 770 61,2 98,8 821 54,3 65,2 872 57,3 98,9
 771 62,1 98,8 822 52,9 62,1 873 58 98,9
 772 62,7 98,8 823 52,4 30,6 874 60,5 31,1
 773 62,8 98,8 824 50,4 "m" 875 60,2 "m"
 774 64 98,9 825 48,6 "m" 876 60,3 "m"
 775 63,2 46,3 826 47,9 "m" 877 60,5 6,3
 776 62,4 "m" 827 46,8 "m" 878 61,4 19,3
 777 60,3 "m" 828 46,9 9,4 879 60,3 1,2
 778 58,7 "m" 829 49,5 41,7 880 60,5 2,9
 779 57,2 "m" 830 50,5 37,8 881 61,2 34,1
 780 56,1 "m" 831 52,3 20,4 882 61,6 13,2
 781 56 9,3 832 54,1 30,7 883 61,5 16,4
 782 55,2 26,3 833 56,3 41,8 884 61,2 16,4
 783 54,8 42,8 834 58,7 26,5 885 61,3 "m"
 784 55,7 47,1 835 57,3 "m" 886 63,1 "m"
 785 56,6 52,4 836 59 "m" 887 63,2 4,8
 786 58 50,3 837 59,8 "m" 888 62,3 22,3
 787 58,6 20,6 838


text:
60,3 "m" 889 62 38,5
 788 58,7 "m" 839 61,2 "m" 890 61,6 29,6
 789 59,3 "m" 840 61,8 "m" 891 61,6 26,6
 790 58,6 "m" 841 62,5 "m" 892 61,8 28,1
 791 60,5 9,7 842 62,4 "m" 893 62 29,6
 792 59,2 9,6 843 61,5 "m" 894 62 16,3
 793 59,9 9,6 844 63,7 "m" 895 61,1 "m"
 794 59,6 9,6 845 61,9 "m" 896 61,2 "m"
 795 59,9 6,2 846 61,6 29,7 897 60,7 19,2
 796 59,9 9,6 847 60,3 "m" 898 60,7 32,5
 797 60,5 13,1 848 59,2 "m" 899 60,9 17,8
 798 60,3 20,7 849 57,3 "m" 900 60,1 19,2
 799 59,9 31 850 52,3 "m" 901 59,3 38,2
 800 60,5 42 851 49,3 "m" 902 59,9 45
 801 61,5 52,5 852 47,3 "m" 903 59,4 32,4
 802 60,9 51,4 853 46,3 38,8 904 59,2 23,5
 803 61,2 57,7 854 46,8 35,1 905 59,5 40,8
 804 62,8 98,8 855 46,6 "m" 906 58,3 "m"
 805 63,4 96,1 856 44,3 "m" 907 58,2 "m"
 806 64,6 45,4 857 43,1 "m" 908 57,6 "m"
 807 64,1 5 858 42,4 2,1 909 57,1 "m"
 808 63 3,2 859 41,8 2,4 910 57 0,6
 809 62,7 14,9 860 43,8 68,8 911 57 26,3
 810 63,5 35,8 861 44,6 89,2 912 56,5 29,2
 811 64,1 73,3 862 46 99,2 913 56,3 20,5
 812 64,3 37,4 863 46,9 99,4 914 56,1 "m"
 813 64,1 21 864 47,9 99,7 915 55,2 "m"
 814 63,7 21 865 50,2 99,8 916 54,7 17,5
 815 62,9 18 866 51,2 99,6 917 55,2 29,2
 816 62,4 32,7 867 52,3 99,4 918 55,2 29,2
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/121
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 919 55,9 16 970 49,9 99,7 1021 49,4 "m"
 920 55,9 26,3 971 49,6 99,6 1022 48,3 "m"
 921 56,1 36,5 972 49,4 99,6 1023 49,4 "m"
 922 55,8 19 973 49 99,5 1024 48,5 "m"
 923 55,9 9,2 974 49,8 99,7 1025 48,7 "m"
 924 55,8 21,9 975 50,9 100 1026 48,7 "m"
 925 56,4 42,8 976 50,4 99,8 1027 49,1 "m"
 926 56,4 38 977 49,8 99,7 1028 49 "m"
 927 56,4 11 978 49,1 99,5 1029 49,8 "m"
 928 56,4 35,1 979 50,4 99,8 1030 48,7 "m"
 929 54 7,3 980 49,8 99,7 1031 48,5 "m"
 930 53,4 5,4 981 49,3 99,5 1032 49,3 31,3
 931 52,3 27,6 982 49,1 99,5 1033 49,7 45,3
 932 52,1 32 983 49,9 99,7 1034 48,3 44,5
 933 52,3 33,4 984 49,1 99,5 1035 49,8 61
 934 52,2 34,9 985 50,4 99,8 1036 49,4 64,3
 935 52,8 60,1 986 50,9 100 1037 49,8 64,4
 936 53,7 69,7 987 51,4 99,9 1038 50,5 65,6
 937 54 70,7 988 51,5 99,9 1039 50,3 64,5
 938 55,1 71,7 989 52,2 99,7 1040 51,2 82,9
 939 55,2 46 990 52,8 74,1 1041 50,5 86
 940 54,7 12,6 991 53,3 46 1042 50,6 89
 941 52,5 0


text:
992 53,6 36,4 1043 50,4 81,4
 942 51,8 24,7 993 53,4 33,5 1044 49,9 49,9
 943 51,4 43,9 994 53,9 58,9 1045 49,1 20,1
 944 50,9 71,1 995 55,2 73,8 1046 47,9 24
 945 51,2 76,8 996 55,8 52,4 1047 48,1 36,2
 946 50,3 87,5 997 55,7 9,2 1048 47,5 34,5
 947 50,2 99,8 998 55,8 2,2 1049 46,9 30,3
 948 50,9 100 999 56,4 33,6 1050 47,7 53,5
 949 49,9 99,7 1000 55,4 "m" 1051 46,9 61,6
 950 50,9 100 1001 55,2 "m" 1052 46,5 73,6
 951 49,8 99,7 1002 55,8 26,3 1053 48 84,6
 952 50,4 99,8 1003 55,8 23,3 1054 47,2 87,7
 953 50,4 99,8 1004 56,4 50,2 1055 48,7 80
 954 49,7 99,7 1005 57,6 68,3 1056 48,7 50,4
 955 51 100 1006 58,8 90,2 1057 47,8 38,6
 956 50,3 99,8 1007 59,9 98,9 1058 48,8 63,1
 957 50,2 99,8 1008 62,3 98,8 1059 47,4 5
 958 49,9 99,7 1009 63,1 74,4 1060 47,3 47,4
 959 50,9 100 1010 63,7 49,4 1061 47,3 49,8
 960 50 99,7 1011 63,3 9,8 1062 46,9 23,9
 961 50,2 99,8 1012 48 0 1063 46,7 44,6
 962 50,2 99,8 1013 47,9 73,5 1064 46,8 65,2
 963 49,9 99,7 1014 49,9 99,7 1065 46,9 60,4
 964 50,4 99,8 1015 49,9 48,8 1066 46,7 61,5
 965 50,2 99,8 1016 49,6 2,3 1067 45,5 "m"
 966 50,3 99,8 1017 49,9 "m" 1068 45,5 "m"
 967 49,9 99,7 1018 49,3 "m" 1069 44,2 "m"
 968 51,1 100 1019 49,7 47,5 1070 43 "m"
 969 50,6 99,9 1020 49,1 "m" 1071 42,5 "m"
 ---pagebreak--- L 375/122 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 1072 41 "m" 1123 55 "m" 1174 56,9 "m"
 1073 39,9 "m" 1124 53,7 "m" 1175 56,4 4
 1074 39,9 38,2 1125 52,1 "m" 1176 57 23,4
 1075 40,1 48,1 1126 51,1 "m" 1177 56,4 41,7
 1076 39,9 48 1127 49,7 25,8 1178 57 49,2
 1077 39,4 59,3 1128 49,1 46,1 1179 57,7 56,6
 1078 43,8 19,8 1129 48,7 46,9 1180 58,6 56,6
 1079 52,9 0 1130 48,2 46,7 1181 58,9 64
 1080 52,8 88,9 1131 48 70 1182 59,4 68,2
 1081 53,4 99,5 1132 48 70 1183 58,8 71,4
 1082 54,7 99,3 1133 47,2 67,6 1184 60,1 71,3
 1083 56,3 99,1 1134 47,3 67,6 1185 60,6 79,1
 1084 57,5 99 1135 46,6 74,7 1186 60,7 83,3
 1085 59 98,9 1136 47,4 13 1187 60,7 77,1
 1086 59,8 98,9 1137 46,3 "m" 1188 60 73,5
 1087 60,1 98,9 1138 45,4 "m" 1189 60,2 55,5
 1088 61,8 48,3 1139 45,5 24,8 1190 59,7 54,4
 1089 61,8 55,6 1140 44,8 73,8 1191 59,8 73,3
 1090 61,7 59,8 1141 46,6 99 1192 59,8 77,9
 1091 62 55,6 1142 46,3 98,9 1193 59,8 73,9
 1092 62,3 29,6 1143 48,5 99,4 1194 60 76,5
 1093 62 19,3 1144 49,9 99,7 1195 59,5 82,3
 1094 61,3 7,9 1145 49,1 99,5 1196 59,9 82,8
 1095 61,1


text:
19,2 1146 49,1 99,5 1197 59,8 65,8
 1096 61,2 43 1147 51 100 1198 59 48,6
 1097 61,1 59,7 1148 51,5 99,9 1199 58,9 62,2
 1098 61,1 98,8 1149 50,9 100 1200 59,1 70,4
 1099 61,3 98,8 1150 51,6 99,9 1201 58,9 62,1
 1100 61,3 26,6 1151 52,1 99,7 1202 58,4 67,4
 1101 60,4 "m" 1152 50,9 100 1203 58,7 58,9
 1102 58,8 "m" 1153 52,2 99,7 1204 58,3 57,7
 1103 57,7 "m" 1154 51,5 98,3 1205 57,5 57,8
 1104 56 "m" 1155 51,5 47,2 1206 57,2 57,6
 1105 54,7 "m" 1156 50,8 78,4 1207 57,1 42,6
 1106 53,3 "m" 1157 50,3 83 1208 57 70,1
 1107 52,6 23,2 1158 50,3 31,7 1209 56,4 59,6
 1108 53,4 84,2 1159 49,3 31,3 1210 56,7 39
 1109 53,9 99,4 1160 48,8 21,5 1211 55,9 68,1
 1110 54,9 99,3 1161 47,8 59,4 1212 56,3 79,1
 1111 55,8 99,2 1162 48,1 77,1 1213 56,7 89,7
 1112 57,1 99 1163 48,4 87,6 1214 56 89,4
 1113 56,5 99,1 1164 49,6 87,5 1215 56 93,1
 1114 58,9 98,9 1165 51 81,4 1216 56,4 93,1
 1115 58,7 98,9 1166 51,6 66,7 1217 56,7 94,4
 1116 59,8 98,9 1167 53,3 63,2 1218 56,9 94,8
 1117 61 98,8 1168 55,2 62 1219 57 94,1
 1118 60,7 19,2 1169 55,7 43,9 1220 57,7 94,3
 1119 59,4 "m" 1170 56,4 30,7 1221 57,5 93,7
 1120 57,9 "m" 1171 56,8 23,4 1222 58,4 93,2
 1121 57,6 "m" 1172 57 "m" 1223 58,7 93,2
 1122 56,3 "m" 1173 57,6 "m" 1224 58,2 93,7
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/123
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 1225 58,5 93,1 1276 60,6 5,5 1327 63,1 20,3
 1226 58,8 86,2 1277 61 14,3 1328 61,8 19,1
 1227 59 72,9 1278 61 12 1329 61,6 17,1
 1228 58,2 59,9 1279 61,3 34,2 1330 61 0
 1229 57,6 8,5 1280 61,2 17,1 1331 61,2 22
 1230 57,1 47,6 1281 61,5 15,7 1332 60,8 40,3
 1231 57,2 74,4 1282 61 9,5 1333 61,1 34,3
 1232 57 79,1 1283 61,1 9,2 1334 60,7 16,1
 1233 56,7 67,2 1284 60,5 4,3 1335 60,6 16,6
 1234 56,8 69,1 1285 60,2 7,8 1336 60,5 18,5
 1235 56,9 71,3 1286 60,2 5,9 1337 60,6 29,8
 1236 57 77,3 1287 60,2 5,3 1338 60,9 19,5
 1237 57,4 78,2 1288 59,9 4,6 1339 60,9 22,3
 1238 57,3 70,6 1289 59,4 21,5 1340 61,4 35,8
 1239 57,7 64 1290 59,6 15,8 1341 61,3 42,9
 1240 57,5 55,6 1291 59,3 10,1 1342 61,5 31
 1241 58,6 49,6 1292 58,9 9,4 1343 61,3 19,2
 1242 58,2 41,1 1293 58,8 9 1344 61 9,3
 1243 58,8 40,6 1294 58,9 35,4 1345 60,8 44,2
 1244 58,3 21,1 1295 58,9 30,7 1346 60,9 55,3
 1245 58,7 24,9 1296 58,9 25,9 1347 61,2 56
 1246 59,1 24,8 1297 58,7 22,9 1348 60,9 60,1
 1247 58,6 "m" 1298 58,7 24,4 1349 60,7 59,1
 1248 58,8 "m" 1299 59,3 61 1350 60,9 56,8
 1249


text:
58,8 "m" 1300 60,1 56 1351 60,7 58,1
 1250 58,7 "m" 1301 60,5 50,6 1352 59,6 78,4
 1251 59,1 "m" 1302 59,5 16,2 1353 59,6 84,6
 1252 59,1 "m" 1303 59,7 50 1354 59,4 66,6
 1253 59,4 "m" 1304 59,7 31,4 1355 59,3 75,5
 1254 60,6 2,6 1305 60,1 43,1 1356 58,9 49,6
 1255 59,6 "m" 1306 60,8 38,4 1357 59,1 75,8
 1256 60,1 "m" 1307 60,9 40,2 1358 59 77,6
 1257 60,6 "m" 1308 61,3 49,7 1359 59 67,8
 1258 59,6 4,1 1309 61,8 45,9 1360 59 56,7
 1259 60,7 7,1 1310 62 45,9 1361 58,8 54,2
 1260 60,5 "m" 1311 62,2 45,8 1362 58,9 59,6
 1261 59,7 "m" 1312 62,6 46,8 1363 58,9 60,8
 1262 59,6 "m" 1313 62,7 44,3 1364 59,3 56,1
 1263 59,8 "m" 1314 62,9 44,4 1365 58,9 48,5
 1264 59,6 4,9 1315 63,1 43,7 1366 59,3 42,9
 1265 60,1 5,9 1316 63,5 46,1 1367 59,4 41,4
 1266 59,9 6,1 1317 63,6 40,7 1368 59,6 38,9
 1267 59,7 "m" 1318 64,3 49,5 1369 59,4 32,9
 1268 59,6 "m" 1319 63,7 27 1370 59,3 30,6
 1269 59,7 22 1320 63,8 15 1371 59,4 30
 1270 59,8 10,3 1321 63,6 18,7 1372 59,4 25,3
 1271 59,9 10 1322 63,4 8,4 1373 58,8 18,6
 1272 60,6 6,2 1323 63,2 8,7 1374 59,1 18
 1273 60,5 7,3 1324 63,3 21,6 1375 58,5 10,6
 1274 60,2 14,8 1325 62,9 19,7 1376 58,8 10,5
 1275 60,6 8,2 1326 63 22,1 1377 58,5 8,2
 ---pagebreak--- L 375/124 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm.
 hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment
 s % % s % % s % %
 1378 58,7 13,7 1429 62,3 37,4 1480 60,1 4,7
 1379 59,1 7,8 1430 62,3 35,7 1481 59,9 0
 1380 59,1 6 1431 62,8 34,4 1482 60,4 36,2
 1381 59,1 6 1432 62,8 31,5 1483 60,7 32,5
 1382 59,4 13,1 1433 62,9 31,7 1484 59,9 3,1
 1383 59,7 22,3 1434 62,9 29,9 1485 59,7 "m"
 1384 60,7 10,5 1435 62,8 29,4 1486 59,5 "m"
 1385 59,8 9,8 1436 62,7 28,7 1487 59,2 "m"
 1386 60,2 8,8 1437 61,5 14,7 1488 58,8 0,6
 1387 59,9 8,7 1438 61,9 17,2 1489 58,7 "m"
 1388 61 9,1 1439 61,5 6,1 1490 58,7 "m"
 1389 60,6 28,2 1440 61 9,9 1491 57,9 "m"
 1390 60,6 22 1441 60,9 4,8 1492 58,2 "m"
 1391 59,6 23,2 1442 60,6 11,1 1493 57,6 "m"
 1392 59,6 19 1443 60,3 6,9 1494 58,3 9,5
 1393 60,6 38,4 1444 60,8 7 1495 57,2 6
 1394 59,8 41,6 1445 60,2 9,2 1496 57,4 27,3
 1395 60 47,3 1446 60,5 21,7 1497 58,3 59,9
 1396 60,5 55,4 1447 60,2 22,4 1498 58,3 7,3
 1397 60,9 58,7 1448 60,7 31,6 1499 58,8 21,7
 1398 61,3 37,9 1449 60,9 28,9 1500 58,8 38,9
 1399 61,2 38,3 1450 59,6 21,7 1501 59,4 26,2
 1400 61,4 58,7 1451 60,2 18 1502 59,1 25,5
 1401 61,3 51,3 1452 59,5 16,7 1503 59,1 26
 1402 61,4 71,1 1453 59,8 15,7 1504 59 39,1