text:
åm vitaluger etted lit 9 galib i enreslemmetseb lit dlohneh i tlåm gardib sedismetsys revH
 .4 lebat i enretfirksrof sednevna neduseD /2 .W essalk fa sylræn erevel ta åsgo lit tereurtsnok re temetsys sivh ,dc 052 11 .skaM /1
 /2 0 0 0 0 5 0 0 0 / 8 0 5 2 6 5 0 0 5 7
 5 1 052 13 057 3 052 13 005 7 /6 xamE 81
 005 2 005 2 052 1 052 1 68,0 D 34,3 L L05 31 Pa
 )galib etted r
 526 526 526 526 i 3 lebat i terecificeps mos( III enoZ 7 Bt
 526 526 /4 V H 2
 365 573 573 75,0 U 34,3 L /4 L05B 1
 DA
 .etrøfna rofneden fa settatsre 81 go 31 ,7 ,2 ,1 .rn ejnil nem ,sednevna ,A leD ,1 lebaT :)ressudomsylevruk( B leD
 L 375/552
 TRANS/WP.29/2005/102
 side 37
 Bilag 3
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 38
 L 375/553
 Bilag 4
 Bilag 4
 PRØVNING FOR STABILITET AF FOTOMETRISKE PRÆSTATIONER
 SYSTEMER I DRIFT
 PRØVNING AF KOMPLETTE SYSTEMER
 Efter at de fotometriske værdier er målt efter dette regulativs forskrifter i Emax-punktet for fjernlys og i
 punkterne HV, 50V og B50L (eller R) for nærlys, afprøves et komplet prøveeksemplar af et system for
 stabilitet af fotometriske præstationer under brug.
 I dette bilag forstås ved:
 a) "et komplet system" hele højre- eller venstresiden af et system, der indeholder egne
 elektroniske styringsanlæg for lyskilde(r) og/eller eventuelle forsynings- og
 funktionsenheder og sådanne omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens
 varmeafledning. Hver af systemets installationsenheder eller lygter kan prøves separat.
 b) "prøveeksemplar" i det følgende enten det "komplette system" eller den installationsenhed,
 der prøves.
 c) "lyskilde" også den enkelte glødetråd i en glødetrådslampe.
 Prøvningen skal udføres:
 i) i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ° C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal
 være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.
 ii) i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved hjælp af en masseproduceret glødelampe, som er
 ældet i mindst én time, eller ved hjælp af en masseproduceret gasudladningslyskilde, som er
 ældet i mindst 15 timer.
 Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til godkendelsesprøvning af systemer.
 Systemet eller dele heraf skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand.
 1. PRØVNING FOR STABILITET AF FOTOMETRISKE PRÆSTATIONER
 1.1. Clean test-prøvning
 Hvert prøveeksemplar bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og
 kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/554 DA Den Europæiske Unions Tidende side 39
 27.12.2006
 Bilag 4
 1.1.1. Prøveprocedure
 1.1.1.1. Prøvningssekvens
 a) i tilfælde, hvor et prøveeksemplar er konstrueret til kun at levere en lygtefunktion
 (fjernlys eller nærlys) og i forbindelse med nærlys kun en lysklasse, bringes den/de
 pågældende lyskilde/r til at lyse i det i punkt 1.1 specificerede tidsrum 1/.
 b) i tilfælde, hvor et prøveeksemplar leverer mere end en lygtefunktion eller
 nærlysklasse i henhold til dette regulativ, og såfremt ansøgeren erklærer, at hver af
 de for prøveeksemplaret specificerede funktioner


text:
eller nærlysklasser har sin/-e
 egen/egne lyskilde(r), der tændes selvstændigt 2/, udføres prøven i overensstemmelse
 med disse vilkår, idet den mest strømforbrugende modus for hver enkelt specificeret
 funktion eller nærlysklasse aktiveres successivt i samme (ligeligt fordelte) tidsrum
 specificeret i punkt 1.1.
 I alle andre tilfælde 1/ 2/ underkastes prøveeksemplaret følgende prøvecyklus for
 hver modus i nærlysklasse C, nærlysklasse V, nærlysklasse E og nærlysklasse W,
 uanset hvilke modusser, der helt eller delvis leveres af prøveeksemplaret, i samme
 (ligeligt fordelte) tidsrum specificeret i punkt 1.1.:
 15 minutter, først med f.eks. den mest strømforbrugende modus i nærlysklasse C
 under vilkår ved kørsel på lige vej
 5 minutter, med samme nærlysmodus som før tændt og herudover alle de af
 prøveeksemplarets lyskilder tændt 3/, som i henholdt til ansøgerens erklæring kan
 tændes samtidigt
 når den specificerede (ligeligt fordelte) del af det i punkt 1.1. specificerede tidsrum er
 nået, gentages ovennævnte cykliske prøve, såfremt dette er relevant, på den anden,
 den tredje og den fjerde nærlysklasse i ovennævnte rækkefølge.
 c) I tilfælde hvor et prøveeksemplar omfatter andre sammenbyggede lygtefunktioner,
 skal alle de enkelte funktioner tændes samtidigt i det i a) eller b) ovenfor
 specificerede tidsrum for de enkelte lygtefunktioner i henhold til fabrikantens
 specifikationer.
 d) Hvis et prøveeksemplar er konstrueret til at levere en kurvelysmodus i nærlys med
 strøm på en ekstra lyskilde, skal denne lyskilde som angivet i a) og b) ovenfor være
 tændt i 1 minut og slukket i 9 minutter, mens kun nærlyset er aktiveret.
 ____________
 1/ Hvis "prøveeksemplaret" er sammenbygget med lygter til signalgivning, eller hvis de er indbygget i
 hinanden, skal lygterne til signalgivning være tændt under prøvningen. Er der tale om
 retningsviserblinklygter skal de være tændt med blink og have et tændt/slukket-forhold på ca. 1 til 1.
 2/ Hvis to eller flere lyskilder er tændt samtidigt ved blink med forlygterne, skal dette ikke anses for
 normal brug af lyskilderne samtidigt.
 3/ Alle lyskilder til lygtefunktioner tages i betragtning, også selv om der ikke ansøges om godkendelse
 af dem i henhold til dette regulativ, med undtagelse af lyskilder omfattet af fodnote 2/.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 40
 L 375/555
 Bilag 4
 1.1.1.2. Prøvespænding
 a) Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding
 leveret af køretøjets strømsystem:
 Spændingen skal indstilles således, at der tilføres 90 % af det maksimale wattforbrug,
 som foreskrives i regulativ nr. 37 for de(n) anvendte glødetrådslyskilder. Den tilførte
 effekt i watt skal i alle tilfælde være i overensstemmelse med den tilsvarende værdi
 for en glødetrådslyskilde til 12 V mærkespænding, medmindre ansøgeren foreskriver,
 at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal
 prøven udføres med den glødetrådslyskilde, hvis wattforbrug er det højeste, som kan
 anvendes.
 b) Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for
 elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,5 ± 0,1 volt for 12V-
 køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om
 godkendelse.
 c) Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding
 leveret af køretøjets strømsystem: Alle målinger på lygteenheder, der er

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
udstyret med
 ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved
 6,75 V, 13,5 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne
 specifikationer for køretøjets spændingssystem.
 d) Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes
 uafhængigt over køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om
 lyskilder forsynet via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede
 prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at
 fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte
 strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 1.1.2. Prøvningsresultater
 1.1.2.1. Besigtigelse:
 Når prøveeksemplaret er stabiliseret ved rumtemperatur, skal prøveeksemplarets lygteglas
 og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Prøveeksemplaret
 inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse
 eller farveændring hverken i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.
 1.1.2.2. Fotometrisk prøvning:
 For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i
 følgende punkter:
 Nærlysklasse C og enhver anden specificeret nærlysklasse: 50V, B50L (eller R) og HV,
 hvis dette er relevant.
 Fjernlys under vilkår med neutral tilstand: Emax-punktet.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/556 DA Den Europæiske Unions Tidende side 41
 27.12.2006
 Bilag 4
 Der kan foretages endnu en indstilling til korrektion for eventuel varmeforårsaget
 deformation af prøveeksemplarets sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er
 omhandlet i punkt 2 i dette bilag).
 Mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen kan tillades en
 afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.
 1.2. Dirty test-prøvning
 Efter at være afprøvet som foreskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes prøveeksemplaret til at
 fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 for alle funktioner eller nærlysklasser 4/ efter
 at være forberedt som beskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som beskrevet i punkt 1.1.2;
 efter hver prøve sikres en tilstrækkelig afkølingsperiode.
 1.2.1. Tilberedelse af prøven
 1.2.1. Prøveblanding
 1.2.1.1. Til systemer eller dele heraf med udvendigt lygteglas af glas: består blandingen af vand og
 forurenende stof, som skal påføres prøveeksemplaret, af:
 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm i overensstemmelse med det i punkt
 2.1.3 foreskrevne blandingsforhold,
 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm,
 0,2 vægtdel NaCMC 5/, og
 en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på mindre end 1 mS/m.
 1.2.1.2. Til systemer eller dele heraf med udvendigt lygteglas af plast:
 består blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres prøveeksemplaret, af:
 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm i overensstemmelse med det i punkt
 2.1.3. foreskrevne blandingsforhold,
 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm,
 0,2 vægtdel NaCMC 5/,
 5 vægtdele natriumchlorid (99 % rent),
 13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne på mindre end 1 mS/m og
 2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt stof.
 _____________
 4/ Der ses i givet fald bort fra nærlys af klasse W for lygteenheder, der leverer eller bidrager til andre
 nærlysklasser eller nærlysfunktioner.
 5/ NaCMC står for natriumsalt af carboxymethylcellulose, der normalt betegnes CMC. Den i
 smudsblandingen anvendte NaCMC skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på
 200-300 cP af en 2 % opløsning ved 20


text:
°C.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 42
 L 375/557
 Bilag 4
 1.2.1.3. Partikelstørrelsefordeling
 Partikelstørrelse (i mm) Partikelstørrelsefordeling (i %)
 0 til 5 12 ± 2
 5 til 10 12 ± 3
 10 til 20 14 ± 3
 20 til 40 23 ± 3
 40 til 80 30 ± 3
 80 til 100 9 ± 3
 1.2.1.4. Blandingen må højst være 14 dage gammel.
 1.2.1.5. Påføring af prøveblandingen på prøveeksemplaret:
 Prøveblandingen påføres jævnt på hele/alle prøveeksemplarets lysende overflade(r),
 hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-
 20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag
 beskrevne betingelser:
 Emax-punktet for fjernlys i neutral tilstand,
 50V for nærlys af klasse C og enhver specificeret nærlysmodus.
 2. PRØVNING AF ÆNDRINGEN I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE
 FORSKYDNING UNDER VARMEINDVIRKNING
 Denne prøvning består i at efterprøve, at afskæringslinjens lodrette forskydning under
 indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for et system eller dele heraf, der
 udsender nærlys af klasse C (standardnærlys), eller for enhver specificeret nærlysmodus.
 Hvis prøveeksemplaret består af mere end en lygteenhed eller mere end et kompleks af
 lygteenheder, der leverer en afskæring, udgør hver(t) af disse et prøveeksemplar i
 forbindelse med denne prøvning og skal prøves separat.
 Når prøveeksemplaret er afprøvet i henhold til punkt 1., underkastes det den i punkt 2.1
 beskrevne prøve uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopspændingen.
 Hvis prøveeksemplaret har en bevægelig optisk del, er det kun den position, der ligger
 tættest på den gennemsnitlige lodrette vinkel og/eller den oprindelige position med hensyn
 til neutral tilstand, der anvendes ved denne prøvning.
 Prøvningen foretages kun under betingelser, der med hensyn til signal-input svarer til kørsel
 på lige vej.
 2.1. Prøvning
 Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/558 DA Den Europæiske Unions Tidende side 43
 27.12.2006
 Bilag 4
 Prøveeksemplaret anvendes og prøves ved nærlys af klasse C, nærlys af klasse V, nærlys af
 klasse E og nærlys af klasse W, alt efter hvad der er relevant.
 Positionen af afskæringslinjens vandrette del mellem VV og den lodrette linje gennem
 punkterne 50 L (eller 50 R) kontrolleres henholdsvis 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60),
 efter at lygten har været i funktion.
 Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med
 enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.
 Prøvningsresultater
 2.2.1. Resultatet, målt i milliradianer (mrad), anses for acceptabelt for et nærlysprøveeksemplar,
 når den numeriske værdi ∆ rI = ⏐ r3 - r60 ⏐ målt på prøveeksemplaret, ikke er over 1,0
 mrad (∆ rI ≤ 1,0 mrad).
 2.2.2. Er denne størrelse imidlertid over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad (1,0 mrad
 < ∆ rI ≤ 1,5 mrad), afprøves endnu et prøveeksemplar som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på
 hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at
 stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for
 korrekt montering på køretøjet:
 Nærlyset


text:
bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt
 1.1.1.2).
 Nærlyset slukkes i én time.
 Systemet eller dele heraf anses for acceptabelt, såfremt gennemsnitsværdien af den
 numeriske værdi ∆ rI målt på første prøve og ∆ rII, målt på den anden prøve, ikke er over
 1,0 mrad.
 ⎛∆r + ∆r ⎞
 ⎜ I II
 ≤ 1.0 mrad ⎟
 ⎝ 2 ⎠
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 44
 L 375/559
 Bilag 5
 Bilag 5
 MINDSTEKRAV
 FOR PROCEDURER FOR KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1. Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende i
 henhold til dette regulativs forskrifter, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige
 fremstillingsvariationer. Denne betingelse gælder ligeledes for farven.
 1.2. Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for
 uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af ethvert på
 tilfældig måde udtaget system, som er udstyret med lyskilder, der aktiveres og i givet fald
 korrigeres, således som foreskrevet i punkt 1 og 2 i bilag 9 til dette regulativ:
 1.2.1. Ingen værdi målt og korrigeret i henhold til punkt 2 i bilag 9 til dette regulativ afviger i
 ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
 1.2.1.1. For følgende værdier for nærlyset og dets modusser kan den maksimale afvigelse i ugunstig
 retning være henholdsvis:
 for maksimumværdierne i punkt B50L: 0,2 lux svarende til 20 % og 0,3 lux svarende til 30
 %,
 for maksimumværdierne i Zone III, i punktet HV og segmentet BLL: 0,3 lux svarende til
 20 % og 0,45 lux svarende til 30 %,
 for maksimumværdierne i segmenterne E, F1, F2 og F3: 0,2 lux svarende til 20 % og
 0,3 lux svarende til 30 %,
 minimumværdierne i BR, P, S 50, S 50LL, S 50RR, S 100, S 100LL, S 100RR og de værdier, der
 kræves i henhold til fodnote 4/ i tabel 1 i bilag 3 til dette regulativ (B50L, HV, BR, BRR,
 BLL): halvdelen af den krævede værdi svarende til 20 % og tre fjerdele af den krævede
 værdi svarende til 30 %.
 1.2.1.2. For fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, tillades en
 tolerance på + 20 % for maksimumværdierne og - 20 % for minimumværdierne af de
 fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ.
 1.2.2. Hvis resultaterne af den ovenfor beskrevne prøvning ikke opfylder forskrifterne, kan
 systemets indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end
 0,5 grader til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2 grader opad eller nedad
 uafhængigt af den oprindelige indstilling.
 Disse bestemmelser gælder ikke for lygteenheder i henhold til punkt 6.3.1.1 i dette
 regulativ.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/560 DA Den Europæiske Unions Tidende side 45
 27.12.2006
 Bilag 5
 1.2.3. Hvis resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger ikke opfylder forskrifterne, gentages
 prøverne med en anden standardlyskilde og/eller en anden forsynings- og funktionsenhed.
 1.3. Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning
 af varme


text:
anvendes følgende metode:
 En af de udtagne systemer afprøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre
 på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne
 cyklus.
 Systemet anses for acceptabelt, såfremt ∆r ikke er over 1,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et prøveeksemplar,
 hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøvninger ikke må være over 1,5
 mrad.
 1.4. Der skal være overensstemmelse med de i punkt 7 i dette regulativ definerede
 kromaticitetskoordinater.
 2. MINDSTEKRAV TIL DEN AF FABRIKANTEN FORETAGNE KONTROL AF
 PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 For hver type system skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende
 prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med
 bestemmelserne i dette regulativ.
 Såfremt der ved nogen prøvetagning konstateres manglende overensstemmelse hvad angår
 den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten
 skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.
 2.1. Prøvningernes art
 Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber
 og efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning
 af varme.
 2.2. Metoder, som anvendes ved prøvningen
 2.2.1. Prøvningerne skal i almindelighed udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ
 fastlagte metoder.
 2.2.2. Til enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan tilsvarende
 metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forestår
 godkendelsesprøvningen. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er
 ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.
 2.2.3. Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet
 samt at dette bringes i overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent
 myndighed.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 46
 L 375/561
 Bilag 5
 2.2.4. I alle tilfælde skal samme referencemetoder som i dette regulativ anvendes til administrativ
 efterprøvning og prøveudtagning.
 2.3. Prøvetagningens art
 Der udtages på tilfældig måde prøver af systemer fra en ensartet produktionsbatch. Ved en
 ensartet batch forstås et sæt systemer af samme type, defineret i henhold til fabrikantens
 produktionsmetoder.
 Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En
 fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én
 gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.
 2.4. Målte og registrerede fotometriske egenskaber
 De udtagne forlygter underkastes fotometrisk måling i de punkter, som er fastlagt i
 regulativet, idet aflæsningen er begrænset ved punkterne:
 Emax, HV 1/, "HL" og "HR" 2/ for fjernlys,
 B50L, HV (i givet fald), 50V, 75R (i givet fald) og 25LL for nærlys (jf. fig. 1 i bilag 3).
 2.5. Acceptkriterier
 Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i
 enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med
 henblik på opfyldelse af forskriften for prøvning af produktionens overensstemmelse i
 punkt 9.1 i dette regulativ.
 Acceptkriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en
 sandsynlighed på mindst 0,95 for, at stikprøven består i overensstemmelse med bilag 7
 (første prøveudtagning).
 _____________
 1/ Når fjernlys- og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV


text:
for fjernlyset være samme målepunkt
 som for nærlyset.
 2/ "HL" og "HR": punkter på "H-H" beliggende 2,6 grader henholdsvis til venstre og højre for punkt
 HV.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/562 DA Den Europæiske Unions Tidende side 47
 27.12.2006
 Bilag 6
 Bilag 6
 FORSKRIFTER FOR SYSTEMER MED LYGTEGLAS AF PLAST - PRØVNING AF LYGTEGLAS-
 ELLER MATERIALEPRØVER SAMT
 KOMPLETTE SYSTEMER ELLER DELE AF SYSTEMER
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1. Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i
 punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.
 1.2. De to prøver af komplette systemer indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ, og
 som omfatter lygteglas af plast, skal, hvad angår lygteglassets materiale, opfylde
 forskrifterne i punkt 2.6 nedenfor.
 1.3. Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor,
 som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den
 kronologiske rækkefølge, som er angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.
 1.4. Kan systemfabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1
 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet
 regulativ, behøver de pågældende prøvninger ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B,
 foreskrevne prøvninger er påbudt.
 1.5. Hvis systemet eller dele heraf er bestemt til højrekørsel alene eller venstrekørsel alene, kan
 prøvninger i henhold til dette bilag efter ansøgerens valg udføres på et enkelt
 prøveeksemplar.
 2. PRØVNINGER
 2.1. Bestandighed mod temperaturændringer
 2.1.1. Prøvning
 Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og
 fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:
 3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85-95 % RH
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH
 15 timer ved -30 °C ± 2 °C
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH
 3 timer ved 80 °C ± 2 °C
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 48
 L 375/563
 Bilag 6
 Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst
 fire timer.
 Bemærk: Perioderne på én time ved 23 oC ± 5 oC skal indbefatte de overgangsperioder
 fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.
 2.1.2. Fotometriske målinger
 2.1.2.1. Metode
 Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.
 De fotometriske målinger udføres i overensstemmelse med bilag 9 til dette regulativ på
 følgende steder:
 B50L og 50V for nærlys af klasse C,
 Emax for systemets fjernlys.
 2.1.2.2. Resultater
 Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må
 ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.
 2.2. Bestandighed mod stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer
 2.2.1. Bestandighed mod stoffer i atmosfæren
 Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med
 spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K


text:
og 6
 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig
 reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes
 for en belysningseffekt på 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de
 modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal
 temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 °C ±
 5 °C. For at sikre ensartet eksponering skal prøverne rotere omkring strålingskilderne med
 mellem 1 og 5 o./min.
 Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 mS/m
 ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:
 overbrusning: 5 minutter. Tørring: 25 minutter.
 2.2.2. Bestandighed mod kemiske stoffer
 Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1
 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som
 beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/564 DA Den Europæiske Unions Tidende side 49
 27.12.2006
 Bilag 6
 2.2.2.1. Prøveblanding
 Prøveblandingen består af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5%
 trichlorethylen og 6 % xylen (de angivne procenttal er % v/v).
 2.2.2.2. Påføring af prøveblandingen
 Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1
 ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et
 tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et
 prøveareal på 14 x 14 mm.
 Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen,
 således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den
 foreskrevne prøveblanding.
 I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for tryk, der påføres prøven, for at
 forebygge revnedannelse.
 2.2.2.3. Rengøring
 Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes
 derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning (Bestandighed mod rengøringsmidler)
 ved 23 οC ± 5 οC. Derefter skylles prøverne grundigt med destilleret vand med et indhold
 af urenheder på højst 0,2% ved 23oC ± 5oC og aftørres derefter med en blød klud.
 2.2.3. Resultater
 2.2.3.1. Efter prøvning for bestandighed mod stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade
 være uden revner, ridser, skår og deformation, og middelafvigelsen i transmission,
 ∆t=(T2-T3)/T2, målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, må
 ikke være over 0,020 (∆tm < 0,020).
 2.2.3.2. Efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af
 kemisk påvirkning, som kan forventes at ville påvirke fluxspredningen, for hvilken
 middelafvigelsen, ∆d =(T5-T4)/T2, målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2
 til dette bilag ikke være over 0,020 (∆dm < 0,020).
 2.2.4. Bestandighed over for lyskildestråling
 Om nødvendigt foretages følgende prøve:
 Flade prøver af hver enkelt af systemets lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra
 lyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og


text:
afstande, skal være de samme
 som i systemet. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som
 delene i systemet.
 Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny lyskilde opfylde de kolorimetriske
 forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser,
 afskalninger og deformation.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 50
 L 375/565
 Bilag 6
 Det er ikke nødvendigt at afprøve indvendige materialers bestandighed over for UV-
 stråling, hvis der anvendes lyskilder i henhold til regulativ nr. 37 og/eller
 gasudladningslyskilder af typen med lav UV-stråling, eller hvis de relevante dele af
 systemet afskærmes mod UV-stråling, f.eks. med glasfiltre.
 2.3. Bestandighed mod detergenter og carbonhydrider
 2.3.1. Bestandighed mod detergenter
 Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 °C ± 5
 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 °C
 ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst
 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.
 Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 oC ± 5 oC. Prøvernes overflade
 rengøres med en fugtig klud.
 2.3.2. Bestandighed mod carbonhydrider
 Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud
 gennemblødt med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i
 fri luft.
 2.3.3. Resultater
 Efter udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i
 transmissionen ∆t=(T2-T3)/T2, målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag
 beskrevne metode, ikke være over 0,010 (∆tm < 0,010).
 2.4. Bestandighed mod mekanisk nedbrydning
 2.4.1. Metode til mekanisk nedbrydning
 Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med
 den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.
 2.4.2. Resultater
 Efter prøven skal variationerne
 i lysgennemstrømning: ∆t = (T2-T3) / T2
 og i spredning: ∆d = (T5-T4) / T2
 måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4.1.1 i
 dette regulativ. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at:
 ∆tm < 0,100; ∆dm < 0.050.
 2.5. Prøvning for vedhæftning af eventuel coating
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/566 DA Den Europæiske Unions Tidende side 51
 27.12.2006
 Bilag 6
 2.5.1. Klargøring af prøven
 I et areal på 20 mm x 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad
 eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm x 2 mm. Trykket på barberblad
 eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.
 2.5.2. Beskrivelse af afprøvningen
 Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under
 de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde
 skal være mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er forberedt
 som beskrevet i punkt 2.5.1.
 Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til
 overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På


text:
dette stadium skal
 klæbebåndet afrives med en konstant hastighed af 1,5 m/s ± 0,2 m/s.
 2.5.3. Resultater
 Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af
 skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det
 beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.
 2.6. Afprøvning af komplet system med lygteglas af plast
 2.6.1. Bestandighed mod mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade
 2.6.1.1. Prøvning
 Lygteglasset i systemprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1 ovenfor beskrevne prøvning.
 2.6.1.2. Resultater
 Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på systemet
 eller dele heraf i overensstemmelse med dette regulativ, højst være 30 % over de
 maksimumværdier, der foreskrives for punkt B50L og HV, og højst 10 % under de
 minimumværdier, der foreskrives for punkt 75L, hvor dette er relevant .
 2.6.2. Prøvning for vedhæftning af eventuel coating
 Lygteglasset i installationsenhedsprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5 ovenfor beskrevne
 prøve.
 3. KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 3.1. Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses installationsenhederne i en serie
 at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:
 3.1.1. prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for
 bestandighed mod detergenter og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller
 deformation, som er synlig for det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2).
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 52
 L 375/567
 Bilag 6
 3.1.2. de fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2. beskrevne målepunkter efter udførelse af
 prøvningen i punkt 2.6.1.1. er inden for de grænser for produktionens overensstemmelse,
 som foreskrives i dette regulativ.
 3.2. Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningen på endnu en prøve
 af systemer, udtaget på tilfældig måde.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/568 DA Den Europæiske Unions Tidende side 53
 27.12.2006
 Bilag 6 - tillæg 1
 Bilag 6 - Tillæg 1
 KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN
 A. Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til
 punkt 2.2.4. i dette regulativ).
 Prøver Lygteglas eller materialeprøver Lygteglas
 Prøvning 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14
 1.1. Begrænset fotometri (punkt 2.1.2.) X X X
 1.1.1. Temperaturændring (punkt 2.1.1.) X X X
 1.2. Begrænset fotometri (punkt 2.1.2.) X X X
 1.2.1. Transmissionsmåling X X X X X X X X X
 1.2.2. Spredningsmåling X X X X X X
 1.3. Atmosfæriske stoffer (punkt 2.2.1.) X X X
 1.3.1. Transmissionsmåling X X X
 1.4. Kemiske stoffer (punkt 2.2.2.) X X X
 1.4.1. Spredningsmåling X X X
 1.5. Detergenter (punkt 2.3.1.) X X X
 1.6. Carbonhydrider (punkt 2.3.2.) X X X
 1.6.1. Transmissionsmåling X X X
 1.7. Nedbrydning (punkt 2.4.1.) X X X
 1.7.1. Transmissionsmåling X X X
 1.7.2. Spredningsmåling X X X
 1.8. Vedhæftning (punkt 2.5.) X
 1.9. Bestandighed over for lyskildestråling X
 (punkt 2.2.4.)
 B. Prøvning af komplette systemer eller dele heraf (indleveret i henhold til punkt 2.2.3. i dette
 regulativ).
 Komplette systemer
 Prøvning Prøve nr.
 1 2
 2.1. Ældning (punkt 2.6.1.1) X
 2.2. Fotometri (punkt 2.6.1.2) X
 2.3.


text:
Vedhæftning (punkt 2.6.2) X
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 54
 L 375/569
 Bilag 6 - tillæg 2
 Bilag 6 - Tillæg 2
 METODE TIL MÅLING AF LYSSPREDNING OG -TRANSMISSION
 1. UDSTYR (se figur 1 nedenfor)
 Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens β/2 = 17,4 x 10-4 rd, begrænses af en
 blænder Dτ med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.
 En konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen
 Dτ med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være således, at den ikke afblænder det
 fra prøven spredte lys inden for en kegle, hvis halve topvinkel er β/2 = 14 grader.
 En ringformet blænder DD, med vinkler αο/2 = 1 grad og αmax/2 = 12 grader er anbragt i
 linsens billedbrændplan L2 .
 Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere det lys, der
 kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på
 en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.
 Afstanden L2 Dτ og brændvidden F2 af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af Dτ
 fuldstændig dækker modtageren R.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/570 DA Den Europæiske Unions Tidende side 55
 27.12.2006
 Bilag 6 - tillæg 2
 For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.
 Sættes den initiale indfaldende flux til 1 enhed, skal den absolutte præcision af hver
 aflæsning være bedre end 0,001 enhed.
 °
 °1 2
 1
 °4
 1
 K
 D Do = 0.0349 F2 D Dmax = 0.425 F2
 R F2 L2 Ll
 DT
 DD
 Figur 1: Optisk opstilling til måling af variationer i spredning og transmission
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 56
 L 375/571
 Bilag 6 - tillæg 2
 2. MÅLINGER
 Der foretages følgende aflæsninger:
 Læsning Med prøve Med den centrale del Repræsenteret størrelse
 af DD
 T1 Nej Nej Indfaldende flux i første aflæsning
 T2 Ja Nej Flux afgivet af det nye materiale i et felt på
 (før prøvning) 24 grader
 T3 Ja Nej Flux afgivet af det afprøvede materiale i et
 (før prøvning) felt på 24 grader
 T4 Ja Ja Flux spredt af det nye materiale
 (før prøvning)
 T5 Ja Ja Flux spredt af det afprøvede materiale
 (før prøvning)
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/572 DA Den Europæiske Unions Tidende side 57
 27.12.2006
 Bilag 6 - tillæg 3
 Bilag 6 - Tillæg 3
 METODE FOR PRØVNING VED PÅSPRØJTNING
 1. Prøvningsudstyr
 1.1. Sprøjtepistol
 Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse på 1,3 mm i diameter, som giver
 mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/min. og et arbejdstryk på 6,0
 bar –0/+0,5 bar.
 Under disse arbejdsbetingelser skal det opnåede blæsemønster på den overflade, der
 udsættes for nedbrydning, have en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ±
 10 mm fra dysen.
 1.2. Prøveblanding
 Prøveblandingens sammensætning er følgende:
 Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt
 tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2.
 Vand med


text:
hårdhed ikke over 205 g/m3 i en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand.
 2. Prøvning
 Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der
 frembringes som ovenfor beskrevet, idet sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den
 overflade, som skal afprøves.
 Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere glasprøver, der anbringes som
 reference tæt ved de lygteglas, der skal prøves.
 Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven eller prøverne, målt ved
 den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at: ∆d = (T5 - T4)/ T2 = 0,0250 ± 0,0025.
 Der kan anvendes flere referenceprøver for at kontrollere, at hele den afprøvede overflade
 er ensartet nedbrudt.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 58
 L 375/573
 Bilag 6 - tillæg 4
 Bilag 6 - Tillæg 4
 PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING
 1. FORMÅL
 Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade
 under standardbetingelser.
 2. PRINCIP
 Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90.
 3. FORESKREVNE ATMOSFÆREBETINGELSER
 Den omgivende luft skal have en temperatur på 23°C ± 5°C og 65 ± 15 % RH.
 4. PRØVEOBJEKTER
 Inden prøvningen skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne
 atmosfære (se punkt 3 ovenfor).
 Fra hver rulle afprøves fem prøveobjekter, hver med en længde på 400 mm. De tre første
 vindinger på rullen kasseres, før prøveobjekterne aftages.
 5. FREMGANGSMÅDE
 Prøven finder sted under de i punkt 3 foreskrevne atmosfærebetingelser.
 De fem prøveobjekter udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca.
 300 mm/s, hvorefter prøveobjekterne inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:
 Klæbebåndet anbringes gradvis på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende
 bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler
 mellem klæbebåndet og glaspladen.
 Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.
 Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveobjektets akse.
 Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90. Påvirk prøven
 med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft
 og vinkelret på pladen.
 Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den
 nødvendige kraft dertil.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/574 DA Den Europæiske Unions Tidende side 59
 27.12.2006
 Bilag 6 - tillæg 4
 6. RESULTATER
 De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien beregnes. Denne værdi
 udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 60
 L 375/575
 Bilag 7
 Bilag 7
 MINDSTEKRAV TIL PRØVETAGNING VED EN INSPEKTØR
 1. GENERELT
 1.1. Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt
 forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs
 forskrifter. Denne betingelse gælder ligeledes for farven.
 1.2. Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede systemer ikke for
 uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af ethvert på
 tilfældig måde udtaget


text:
system, som er udstyret med lyskilder, der aktiveres og i givet fald
 korrigeres, således som foreskrevet i punkt 1 og 2 i bilag 9 til dette regulativ:
 1.2.1. ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som er
 fastlagt i dette regulativ.
 1.2.1.1. For følgende værdier for nærlyset og dets modusser kan den maksimale afvigelse i ugunstig
 retning være henholdsvis:
 − for maksimumværdierne i punkt B50L:
 0,2 lux svarende til 20 % og 0,3 lux svarende til 30 %,
 − for maksimumværdierne i Zone III, i punktet HV og segmentet BLL: 0,3 lux
 svarende til 20 % og 0,45 lux svarende til 30 %,
 − for maksimumværdierne i segmenterne E, F1, F2 og F3: 0,2 lux svarende til 20 % og
 0,3 lux svarende til 30 %,
 − minimumværdierne i BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL og S100RR og de
 værdier, der kræves i henhold til fodnote 4/ i tabel 1 i bilag 3 til dette regulativ
 (B50L, HV, BR, BRR, BLL): halvdelen af den krævede værdi svarende til 20 % og
 tre fjerdele af den krævede værdi svarende til 30 %;
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/576 DA Den Europæiske Unions Tidende side 61
 27.12.2006
 Bilag 7
 1.2.1.2. For fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, tillades en
 tolerance på +20 % for maksimalværdierne og -20 % for minimumværdierne af de
 fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2. i dette regulativ.
 1.2.2. Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøvning ikke opfylder forskrifterne, kan
 systemets indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end
 0,5 grader til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2 grader opad eller nedad. Disse
 bestemmelser gælder ikke for lygteenheder i henhold til punkt 6.3.1.1 i dette regulativ.
 1.2.3. Hvis resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages
 prøverne med en anden standardlyskilde og/eller en anden forsynings- og funktionsenhed.
 1.2.4. Der ses bort fra systemer med åbenbare fejl.
 1.2.5. Der ses bort fra referencemærket.
 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING
 Ved første prøveudtagning udvælges fire systemer tilfældigt. Første og tredje system
 mærkes som prøve A, og andet og fjerde system mærkes som prøve B.
 2.1. Produktionen ikke uoverensstemmende
 2.1.1. Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses
 masseproducerede systemer ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte
 værdier for systemerne i ugunstig retning er:
 2.1.1.1. Prøve A
 A1: det ene system ................................ 0 %
 det andet system ikke over............. 20 %
 A2: begge systemer over ................... 0%
 men ikke over ..... 20 %
 fortsæt med prøve B
 2.1.1.2. Prøve B
 B1: begge systemer ................................ 0 %
 2.1.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 62
 L 375/577
 Bilag 7
 2.2. Produktionen anses for uoverensstemmende
 2.2.1. Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses
 masseproducerede systemer for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe
 sin


text:
produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de
 målte værdier for systemerne er:
 2.2.1.1. Prøve A
 A3: det ene system ikke over............. 20 %
 det andet system over ................... 20 %
 men ikke over.... 30 %
 2.2.1.2. Prøve B
 B2: i tilfælde af A2
 det ene system over ................... 0%
 men ikke over .... 20 %
 det andet system ikke over ............. 20 %
 B3: i tilfælde af A2
 det ene system ............................... 0%
 det andet system over ................... 20 %
 men ikke over .... 30 %
 2.2.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.
 2.3. Godkendelse inddrages
 Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses produktionen
 for uoverensstemmende og vil punkt 10 finde anvendelse, hvis de målte værdier for
 systemerne udviser følgende afvigelser:
 2.3.1. Prøve A
 A4: det ene system ikke over ............. 20 %
 det andet system over ................... 30 %
 A5: begge systemer over ................... 20 %
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/578 DA Den Europæiske Unions Tidende side 63
 27.12.2006
 Bilag 7
 2.3.2. Prøve B
 B4: i tilfælde af A2
 det ene system over ................... 0%
 men ikke over .... 20 %
 det andet system over ................... 20 %
 B5: i tilfælde af A2
 begge systemer over ................... 20 %
 B6: i tilfælde af A2
 det ene system ................................ 0%
 det andet system over ................... 30 %
 2.3.3. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.
 3. GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING
 I tilfælde A3, B2 og B3 kræves udtagning af en tredje prøve C bestående af to systemer,
 udtaget af beholdningen af enheder, som er produceret efter justering, hvilket skal finde sted
 senest to måneder efter anmeldelsen.
 3.1. Produktionen ikke uoverensstemmende
 3.1.1. Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses
 masseproducerede systemer ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte
 værdier for systemerne er:
 3.1.1.1. Prøve C
 C1: det ene system ............................... 0%
 det andet system ikke over ............ 20 %
 C2: begge systemer over .................. 0%
 men ikke over ... 20 %
 fortsæt med prøve D
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 64
 L 375/579
 Bilag 7
 3.1.1.2. Prøve D
 D1: i tilfælde af C2
 begge systemer .............................. 0%
 3.1.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.
 3.2. Produktionen anses for uoverensstemmende
 3.2.1. Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses
 masseproducerede systemer for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe
 sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de
 målte værdier for systemerne er:
 3.2.1.1. Prøve D
 D2: i tilfælde af C2
 det ene system over ..................... 0%
 men ikke over ...... 20 %
 det andet system ikke over .............. 20 %
 3.2.1.2. eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.
 3.3. Godkendelse inddrages
 Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses produktionen


text:
for uoverensstemmende og vil punkt 10 finde anvendelse, hvis de målte værdier for
 systemerne udviser følgende afvigelser:
 3.3.1. Prøve C
 C3: det ene system ikke over ............. 20 %
 det andet system over ................... 20 %
 C4: begge systemer over ................... 20 %
 3.3.2. Prøve D
 D3: i tilfælde af C2
 det ene system ................................ 0%
 eller over .............. 0%
 det andet system over ................... 20 %
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/580 DA Den Europæiske Unions Tidende side 65
 27.12.2006
 Bilag 7
 3.3.3. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve C og D ikke er opfyldt.
 4. ÆNDRING I NÆRLYSAFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION
 Til efterprøvning af den lodrette ændring i nærlysafskæringslinjens beliggenhed under
 indvirkning af varme anvendes følgende metode:
 Efter udtagning af prøver som angivet i fig. 1 i dette bilag afprøves et af systemerne i prøve
 A med den i bilag 4, punkt 2.1 beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at
 have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.
 Systemet anses for acceptabelt, såfremt ∆r ikke er over 1,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal det andet system i prøve A
 underkastes prøvning, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier, som er bestemt for
 de to prøver, ikke må være over 1,5 mrad.
 Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge systemer i
 prøve B samme procedure, og for hver af disse må værdien af ∆r ikke være over 1,5 mrad.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 66
 L 375/581
 Bilag 7
 Figur 1
 Bemærk: I dette diagram læses "system" for "anordning".
 Første prøveudtagning
 A B
 2 anordn. 2 anordn.
 4 anordninger udvælges tilfældigt og opdeles i A&B
 A1 0 ≤20 SLUT
 A2 >0 >0 gå til prøve B
 ≤20 ≤20
 SLUT 0 0 B1
 A3 ≤20
 >20
 Justering >0 ≤20 B2
 ≤30 ≤20
 Fabrikanten skal bringe
 A 30 produkterne i
 ev overensstemmelse med 0
 >20
 B3
 forskrifterne ≤30
 ør 30
 p E
 arf Gentagelse af v
 e
 re prøveudtagning
 n
 t
 ta C D
 u
 2 anordn. 2 anordn.
 tl 4 anordninger udvælges e
 ll
 us tilfældigt og opdeles i prøve p E
 e
 r
 C&D
 r
 er
 v
 ø
 v
 e e
 e n
 tu
 s
 le
 u
 D e
 ll lt
 eu e
 r
 a
 t
 tn C1 0 e
 e
 s
 r
 ≤20 u
 ev f
 lt
 SLUT a r
 te a
 E r
 fr
 a
 p
 r
 >0 >0 gå til prøve D
 ø
 v
 C2 ≤20 ≤20 e
 B
 0
 e
 v
 ø
 r
 SLUT 0 D1
 p
 f
 a
 r
 e
 t
 gå til justering.
 ≤20 >0
 ta
 l
 u ≤20 D2
 s
 e
 r
 .
 v
 E C
 C3 ≤20 >20 ≥0 >20 D3
 >20 >20 Inddragelse af >0 >20
 C4 ≤20 B4
 godkendelse
 A4 ≤20 >30 >20 >20 B5
 A5 >20 >20 0 >30 B6
 Max. afvigelse [%] i ugunstig retning
 X
 i forhold til grænseværdierne
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/582 DA Den Europæiske Unions


text:
Tidende side 67
 27.12.2006
 Bilag 8
 Bilag 8
 FORSKRIFTER FOR JUSTERING OG INDSTILLING AF AFSKÆRING FOR NÆRLYS 1/
 1. Afgrænsning af "afskæringen"
 "Afskæringen" skal ved projicering på indstillingsskærmen som defineret i bilag 9 til dette
 regulativ være tilstrækkeligt skarpt tegnet til at muliggøre sigtning; den skal opfylde
 følgende krav.
 1.1. Form (jf. fig. A.8-1)
 "Afskæringen" består af
 – en "vandret del" til venstre og
 – en "forhøjning" til højre;
 desuden skal følgende gælde, efter at der er foretaget indstilling af systemet i
 overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.1-2.5 nedenfor:
 1.1.1. Den "vandrette del" må ikke afvige lodret mere end
 – 0,2 grader i op- eller nedadgående retning fra sit vandrette midterplan inden for 0,5
 grader og 4,5 grader til venstre for V-V og
 – 0,1 grad i op- eller nedadgående retning inden for to tredjedele af denne længde.
 1.1.2. "Forhøjningen"
 – skal have en tilstrækkeligt velafgrænset venstre kant og
 – den linje, der begynder ved skæringspunktet mellem linjen A og linjen V-V, skal
 være tangent for denne linje og have en hældning i forhold til linjen H-H på mindst
 10 grader og højst 60 grader (se fig. A.8-1 nedenfor).
 1
 / Kan suppleres med yderligere generelle bestemmelser, der undersøges i GRE.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 68
 L 375/583
 Bilag 8
 2. Procedure for visuel indstilling
 2.1. Systemet skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand.
 Følgende anvisninger gælder for lysbundter fra de lygteenheder, som i henhold til
 ansøgeren skal indstilles.
 2.2. Lysbundtet skal indstilles lodret, således at "den vandrette del" af bundtets "afskæring"
 befinder sig ved den nominelle lodrette position (linjen A) i henhold til de respektive krav i
 tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ; dette anses for opfyldt, hvis det vandrette midterplan for
 "den vandrette del" af "afskæringen" er beliggende ved linjen A (jf. fig. A.8-2 nedenfor);
 2.3. Lysbundtet skal indstilles lodret, således at "forhøjningen" er beliggende til højre for V-V-
 linjen og berører denne (se fig. A.8-2 nedenfor);
 2.3.1. hvis en del af lysbundtet kun leverer en lodret "afskæring": der er ingen særlige forskrifter
 for horisontal justering, hvis ikke disse er angivet af ansøgeren.
 2.4. Enhver "afskæring" for en lygteenhed, der ikke ifølge ansøgerens specifikationer er
 konstrueret til separat indstilling skal opfylde de relevante forskrifter.
 2.5. Lygteenheder, der indstilles efter en metode specificeret af ansøgeren i overensstemmelse
 med bestemmelserne i punkt 5.2 og 6.2.1.1 i dette regulativ skal frembringe en "afskæring",
 hvis form og placering er i overensstemmelse med de i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ
 fastsatte krav.
 2.6. For alle andre nærlysmodusser
 skal "afskæringens" form og placering i givet fald automatisk være i overensstemmelse med
 de i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ fastsatte krav.
 2.7. En separat indledende indstillings- og/eller justeringsproces i henhold til ansøgerens
 specifikationer i henhold til bestemmelserne i punkt 2.1-2.6 kan finde anvendelse på
 lygteenheder, der er beregnet til at blive installeret separat.
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/584 DA Den Europæiske Unions Tidende side 69
 27.12.2006
 Bilag 8
 Illustrationer
 "Afskæringens"


text:
projektion på indstillingsskærmen vist skematisk.
 Oversættelser til fig. A-8.1 og A.8-2
 Figure A.8-1 Forme de la coupure Figur A.8-1 Afskæringens form
 La partie horizontale de la ligne de la coupure Den vandrette del af afskæringen må ikke være
 ne doit pas s’écarter de plus de 0,2o, vers le længere end 0,2 grader fra den vandrette
 haut ou vers le bas, de la ligne médiane. midterlinje i op- eller nedadgående retning.
 Ligne A dans sa position nominale Linjen A i udgangspositionen i
 conformément au tableau 2 de l’annexe 3 du overensstemmelse med tabel 2 i bilag 3 i dette
 présent Règlement regulativ.
 Partie horizontale Vandret del
 Partie relevée Forhøjning
 Coupure (exemple) Afskæring (eksempel)
 Tangente au bord gauche de la partie relevée Tangent på venstre side af forhøjningen
 Angle de l’inclination Hældning
 ---pagebreak--- TRANS/WP.29/2005/102
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende side 70
 L 375/585
 Bilag 8
 Figure A.8-2 Orientation d’un faisceau partiel Figur A-8.2 Indstilling af en del af et lysbundt
 La coupure est de telle sorte que: Afskæringen er placeret således, at:
 1) Verticalement, sa partie horizontale coincide 1) Lodret: den vandrette del falder sammen
 avec la ligne mediane A. med midterlinjen A.
 2) Horizontalement, sa partie relevée soit 2) Vandret: forhøjningen befinder sig til højre
 placée a droite de la ligne V-V et en contact for linjen V-V og berører denne.
 avec celle-ci
 Exemple a) Eksempel a)
 Exemple b) Eksempel b)
 Ligne A Linjen A
 Coupure Afskæringen
 Point tangent à V-V Tangeringspunkt med V-V
 ---pagebreak--- L 375/586 DA Den Europæiske Unions Tidende TRANS/WP.29/2005/102 27.12.2006
 side 71
 Bilag 9
 Bilag 9
 BESTEMMELSER OM FOTOMETRISKE MÅLINGER
 1. Almindelige bestemmelser
 1.1. Systemet eller dele heraf monteres på et goniometer med fast horisontal akse og med
 bevægelig akse lodret på den faste vandrette akse.
 1.2. Belysningsstyrkerne måles ved hjælp af en fotoreceptor, hvis effektive arbejdsflade skal
 være indeholdt i et kvadrat med sidelængde på 65 mm, og som opstilles i en afstand af
 mindst 25 m fra referencecentret for hver lygteenhed vinkelret på den måleakse, der går
 gennem goniometrets udgangspunkt.
 1.3. Ved fotometriske målinger skal forstyrrende tilbagekastninger undgås ved en passende
 blænding.
 1.4. Belysningsstyrkerne måles og specificeres som belysningsværdier lodret på måleretningen
 for en nominel afstand på 25 m.
 1.5. Vinkelkoordinaterne specificeres i grader på en halvcirkel med lodret polær akse i henhold
 til CIE-publikation nr. 70, Wien 1987, dvs. svarende til et goniometer med horisontal akse,
 der er fast i forhold til jorden, og en bevægelig rotationsakse vinkelret på den faste
 vandrette akse.
 1.6. Enhver tilsvarende fotometrisk metode kan godkendes, hvis relevante korrelationer
 iagttages.
 1.7. Enhver flytning af referencecentret for hver lygteenhed i forhold til goniometrets
 rotationsakser bør undgås. Dette gælder især for det lodrette plan og for alle lygteenheder,
 der leverer en "afskæring".
 Indstillingen foretages ved hjælp af en indstillingsskærm; denne kan placeres i kortere
 afstand fra systemet end fotoreceptoren.
 1.8. De fotometriske forskrifter i forbindelse med hvert enkelt målepunkt (vinkelposition) for en
 lygtefunktion eller -modus som specificeret i dette regulativ gælder for halvdelen af
 summen af de respektive måleværdier fra alle


text:
de af systemets lygteenheder, der leverer
 denne lygtefunktion eller -modus, eller for måleværdierne fra alle de lygteenheder, der er
 omfattet af de respektive forskrifter.
 1.8.1. I tilfælde, hvor en forskrift kun gælder for den ene side, divideres der imidlertid ikke med 2.
 Det er tilfældet i forbindelse med punkt 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3, 6.4.6 og note 4 til tabel
 1 i bilag 3.
 1.9. Systemets lygteenheder skal måles individuelt; der kan imidlertid udføres samtidige
 målinger på to eller flere af lygteenhederne i en installation, der er udstyret med samme
 type lyskilde, hvad angår strømforsyning (reguleret strømforsyning eller ikke), hvis deres
 størrelse og placering bevirker, at deres lysflader er fuldt indeholdt i et rektangel med en
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende TRANS/WP.29/2005/102 L 375/587
 side 72
 Bilag 9
 vandret længde på højst 300 mm og en lodret længde på højst 150 mm, og såfremt
 fabrikanten har specificeret et fælles referencecenter.
 1.10. Systemet skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand.
 1.11. Før målingerne påbegyndes, skal systemet eller en eller flere dele heraf skal være således
 indstillet, at afskæringspositionen overholder kravene i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ.
 De dele af systemet, der måles individuelt, og som ikke har nogen "afskæring", monteres på
 goniometret under iagttagelse af de af fabrikanten specificerede betingelser
 (monteringsposition).
 2. MÅLEBETINGELSER MED HENSYN TIL LYSKILDE
 2.1. Hvor der er tale om udskiftelige glødelamper, der drives direkte med spænding leveret af
 køretøjets strømsystem:
 Systemerne eller dele heraf kontrolleres ved hjælp af en ufarvet standardglødelampe, som er
 konstrueret til en mærkespænding på 12 V. Under kontrol af system eller dele heraf skal
 spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at man opnår den
 referencelysflux, som er angivet i det pågældende datablad af regulativ nr. 37.
 Systemet eller en eller flere dele heraf anses for acceptabelt, såfremt det opfylder
 forskrifterne i dette punkt 6 med mindst én standardglødelampe, som kan indleveres
 sammen med systemet.
 2.2. Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder:
 Systemer eller dele heraf udstyret med udskiftelige gasudladningslyskilder skal opfylde de
 fotometriske forskrifter i de relevante punkter af dette regulativ med mindst én
 standardlyskilde ældet i løbet af mindst 15 cyklusser som foreskrevet i regulativ nr. 99.
 Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den objektive lysflux fastsat i regulativ nr.
 99.
 Hvis dette er tilfældet, skal de målte fotometriske værdier korrigeres tilsvarende. De
 multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.
 2.3. Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af
 køretøjets strømsystem:
 Alle målinger på lygter, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødelamper og
 andre lyskilder) foretages ved 6,75 V, 13,5 V, 28,0 V eller andre spændinger i henhold til de
 af ansøgeren afgivne specifikationer for andre spændingssystemer på køretøjet. De
 multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.
 2.4. Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes selvstændigt
 over køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lette lyskilder, der
 forsynes fra en særskilt strømforsyning, anvendes de i punkt 2.3. ovenfor specificerede
 prøvespændinger på dette


text:
systems/denne strømforsynings indgangsterminaler.
 Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer den særskilte strømforsyning, der
 kræves til lyskilderne.
 ---pagebreak--- L 375/588 DA Den Europæiske Unions Tidende TRANS/WP.29/2005/102 27.12.2006
 side 73
 Bilag 9
 De målte fotometriske værdier multipliceres med en faktor 0,7 forud for
 overensstemmelseskontrollen, medmindre denne korrektionsfaktor i henholdt til
 bestemmelserne i punkt 2.2 ovenfor allerede er anvendt.
 3. Målebetingelser med hensyn til kurvelysmodusser
 3.1. For systemer eller dele heraf, som leverer kurvelysmodus, gælder bestemmelserne i punkt
 6.2 (nærlys) og/eller 6.3 (fjernlys) i dette regulativ for alle tilstande i køretøjets venderadius.
 Ved kontrol af nærlys og fjernlys skal følgende procedure anvendes:
 3.1.1. Systemet skal afprøves i neutral tilstand (ligeud) og i de tilstande, der svarer til den mindste
 venderadius for køretøjet i begge retninger, om nødvendigt ved anvendelse af
 signalgenerator.
 3.1.1.1. Overensstemmelsen med forskrifterne i punkt 6.2.6.2, 6.2.6.3 og 6.2.6.5.1 i dette regulativ
 kontrolleres for både kategori 1- og kategori 2-kurvelys uden ændring af den vandrette
 indstilling.
 3.1.1.2. Overensstemmelsen med forskrifterne i punkt 6.2.6.1 og punkt 6.3 i dette regulativ - uanset
 hvilke af disse bestemmelser der gælder - kontrolleres:
 – tilfælde af kategori 2-kurvelysmodus: uden yderligere ændring af den vandrette
 indstilling
 – i tilfælde af kategori 1-kurvelysmodus: efter ændring af den vandrette indstilling for
 den relevante installationsenhed (f.eks. ved hjælp af goniometer) til den tilsvarende
 modsatte retning.
 3.1.2. Ved prøvning af kategori 1- og kategori 2-kurvelysmodusser i forbindelse med andre
 venderadiusser for køretøjet end de i punkt 3.1.1 specificerede skal det kontrolleres, at
 lysfordelingen er ensartet, og at der ikke optræder unødig blænding. Hvis dette ikke kan
 bekræftes, kontrolleres overensstemmelsen med forskrifterne i tabel 1 i bilag 3 til dette
 regulativ.
 ---pagebreak--- L 375/589
 .sednevna tgidnevdøn mo nak kra esøl ;eslevirkseb sneregøsna lit dlohneh i /3
 )tupni-metsys lit nysneh dem( tgivs dev sutatslangis -
 tdlyfpo re 84 vitaluger i 4.7.22.6 tknup i reslegniteb evitkepser ed rån ,sutatslangis -
 ).vso gninsølpo ,retnatsnoksdit( akitsiretkarak eksigolonork -
 )... tedok tlatigid ,rænib ,golana/ednebøl( epytsnoitamrofni -
 ).vso ,kiluardyh ,kinakem ,kitpo ,gnidnæps/mørts( regninsylpo eksinket -
 :rerørdev akitsiretkarak essiD /2
 .renoitanibmok ednedlæg ed rof du enre-/tetlef i sdyrk tæS /1

 /3 relangis erdna

 langis-T
 langis -W
 Den Europæiske Unions Tidende
     ⌧

 langis-E

 langiS-V

 idrævdradnats / negnI
 K K K K
 l l l l
 a a a a
 s s s s
 s s s s
 e e e e
 )sednevna tgidnevdøn mo nak kra esøl( Fjernlys W E V C
 lang isery ts-SF A
 /2 akitsiretkarak eksinket
 sy lræN
 /1 telangis fa
 sekrivåp red ,)res(sudom/noitknuf
 ADAPTIVE FORLYGTESYSTEMER - BESKRIVELSESFORMULAR NR. 1
 AFS-styresignaler af relevans for lygtefunktioner og -modusser leveret af systemet
 BESKRIVELSESFORMULARER
 DA største format: A4 (210 x 297 mm)
 Bilag 10
 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102
 side 74
 Bilag 10
 ---pagebreak--- 27.12.2006
 -----
 .redehneetgyl erdna fa gniretsuj erøfdem nak dehneetgyl-"retsam" ne fa gniretsuJ /6
 .nessecorpsgniretsuj
 ednerørdev reslemmetseb eregilredy elleutneve ,redehneetgyl edeggybnemmas relle redehneetgyl fa negniretsuj rof negløfekkær mosås regninsylpO /5
 .ermun sredehneetgyl ednerednopserrok


text:
elleutneve vignA /4
 .segertsrevo ednedlæg ekki teD /3
 .84 .rn vitaluger i 2.1.6.22.6 tknup i enreslemmetseb dem eslemmetssnerevo I /2
 .sednevna
 tgidnevdøn mo nak kra esøl ;vitaluger etted lit 1.2.2 tknup lit gnintynklit i temmargaid åp tsiv mos go vitaluger etted lit 1 galib i tevigna mos temetsys i dehneetgyl lekne revh fa kitsiretkaraK /1
 .... jen/aj .... jen/aj jen/aj jen/aj 7
 .... jen/aj .... jen/aj jen/aj jen/aj 6
 .... jen/aj .... jen/aj jen/aj jen/aj 5
 .... ....
 Den Europæiske Unions Tidende
 jen/aj jen/aj jen/aj jen/aj 4
 .... jen/aj .... jen/aj jen/aj jen/aj 3
 .... jen/aj .... jen/aj jen/aj jen/aj 2
 .... jen/aj .... jen/aj jen/aj jen/aj 1
 /4 /4 /3 /3 /1
 . r n d e h n e /6,/ 3 . r n d e h n e /6,/ 3 eslednevna rednif vitaluger etted
 /5 )tnaveler sivh( -"retsam" )"retsam"( -"retsam" )"retsam"( vitaluger etted lit 8 galib i .rn dehne
 dem l e u d i v i d n i dem l e u d i v i d n i i .6.4.6 tknup terenifed moS -etgyL
 reslemmetseb tednubrof tednubrof i enreslemmetseB
 ednerelppus go akitsiretkaraK
 reg niræksfas ylræn
 terdnav terdol erelf relle ne lit regardib
 relle rerevel nedehneetgyL
 gnindronasgniretsuJ /2 g niræksfA
 DA enredehneetgyl rof snaveler fa rerudecorpsgniretsuj go regnindronasgniretsuj ,gniræksfA
 2 .RN RA L UMRO F SESLEVIRKSEB - REMETSYSETG YL RO F EV ITPADA
 TRANS/WP.29/2005/102
 L 375/590
 side 75
 Bilag 10


text:
 23.11.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 308/21
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 118/2016
 af 3. juni 2016
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2017/2136]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) 2016/460 af 30. marts 2016 om ændring af bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 om persistente organiske miljøgifte (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 12w (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004) i kapitel XV i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32016 R 0460: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/460 af 30. marts 2016 (EUT L 80 af 31.3.2016, s. 17).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) 2016/460, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 4. juni 2016, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2016.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 80 af 31.3.2016, s. 17.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21984A0609(08)
 Brevveksling vedrørende punkt 2 i brevvekslingen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Socialistiske Føderative Republik Jugoslavien om handel med fåre-, lamme- og gedekød
 EF-Tidende nr. L 154 af 09/06/1984 s. 0051 - 0052
 ***** BREVVEKSLING vedroerende punkt 2 i brevvekslingen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Den socialistiske foederative republik Jugoslavien om handel med faare-, lamme- og gedekoed Brev nr. 1 Hr. . . . . . . , Under henvisning til brevvekslingen mellem Den socialistiske foederative republik Jugoslavien og Det europaeiske oekonomiske Faellesskab om handel med faare- lamme- og gedekoed, undertegnet den 28. april 1981, og navnlig til de droeftelser, der har fundet sted mellem de to parter i henhold til punkt 14 i den paagaeldende aftale, har jeg den aere at meddele Dem, at regeringen for Den socialistiske foederative republik Jugoslavien i aftalens gyldighedsperiode fortsat vil drage omsorg for, at afsaetningen af jugoslaviske produkter inden for Faellesskabet foregaar paa en saadan maade, at der ikke sker aendringer i det traditionelle moenster for samhandelen med de saerlige markedsomraader, der betragtes som foelsomme. De kompetente jugoslaviske myndigheder vil navnlig paase, at udfoerslerne til Frankrig og Irland hvert aar begraenses saaledes: - Frankrig: 50 tons, udtrykt i slagtet vaegt; - Irland: nul. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil anerkende modtagelsen af denne skrivelse. Modtag, hr. . . . . . . , forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. For det foederative Eksekutivraad for Parlamentet for Den socialistiske foederative republik Jugoslavien Brev nr. 2 Hr. . . . . . ., Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd: »Under henvisning til brevvekslingen mellem Den socialistiske foederative republik Jugoslavien og Det europaeiske oekonomiske Faellesskab om handel med faare-, lamme- og gedekoed, undertegnet den 28. april 1981, og navnlig til de droeftelser, der har fundet sted mellem de to parter i henhold til punkt 14 i den paagaeldende aftale, har jeg den aere at meddele Dem, at regeringen for Den socialistiske foederative republik Jugoslavien i aftalens gyldighedsperiode fortsat vil drage omsorg for, at afsaetningen af jugoslaviske produkter inden for Faellesskabet foregaar paa en saadan maade, at der ikke sker aendringer i det traditionelle moenster for samhandelen med de saerlige markedsomraader, der betragtes som foelsomme. De kompetente jugoslaviske myndigheder vil navnlig paase, at udfoerslerne til Frankrig og Irland hvert aar begraenses saaledes: - Frankrig: 50 tons, udtrykt i slagtet vaegt; - Irland: nul. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil anerkende modtagelsen af denne skrivelse.«. Modtag, hr . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne af Raadet for De europaeiske Faellesskaber


text:
 10.7.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 177/211
 Kun de originale UN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af UN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 46 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til indirekte udsyn og af motorkøretøjer for så vidt angår monteringen af sådanne anordninger
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 4 til ændringsserie 02 — ikrafttrædelsesdato: 22. juli 2009
 Korrigendum 1 til supplement 4 — ikrafttrædelsesdato: 11. november 2009
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 I. ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Forskrifter
 6.1.
 Spejle
 6.2.
 Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle
 7.
 Ændring af typen af anordning til indirekte udsyn og udvidelse af godkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder
 II. MONTERING AF ANORDNINGEER TIL INDIREKTE UDSYN
 12.
 Definitioner
 13.
 Ansøgning om godkendelse
 14.
 Godkendelse
 15.
 Forskrifter
 16.
 Ændringer af køretøjstype og udvidelse af godkendelsen
 17.
 Produktionens overensstemmelse
 18.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 19.
 Endeligt ophør af produktionen
 20.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder
 21.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 Bilag 1 —
 Model for oplysningsskema for typegodkendelse af en anordning til indirekte udsyn
 Bilag 2 —
 Model for oplysningsskema for typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn
 Bilag 3 —
 Meddelelse om godkendelse eller nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46
 Bilag 4 —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46
 Bilag 5 —
 Udformning af typegodkendelsesmærket for en anordning til indirekte udsyn
 Bilag 6 —
 Prøvemetode til måling af reflektivitet
 Bilag 7 —
 Fremgangsmåde for måling af krumningsradius »r« for et spejls reflekterende overflade
 Bilag 8 —
 Metode til bestemmelse af »H-punkt« og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
 Tillæg 1 —
 Beskrivelse af den tredimensionale H-punkt-maskine
 Tillæg 2 —
 Tredimensionalt referencesystem
 Tillæg 3 —
 Referencedata for siddepladser
 Bilag 9 —
 (reserveret)
 Bilag 10 —
 Beregning af detektionsafstand
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på:
 a)
 lovpligtige og valgfrie anordninger til indirekte udsyn som anført i tabellen i punkt 15.2.1.1.1, til køretøjer i klasse M og N (1) og lovpligtige og valgfrie anordninger til indirekte udsyn som nævnt i punkt 15.2.1.1.3 og 15.2.1.1.4 for køretøjer i klasse L (1) med et karosseri, der i det mindste delvist omslutter føreren
 b)
 montering af anordninger til indirekte udsyn på køretøjer i klasse M og N og på køretøjer i klasse L (1)


text:
med et karosseri, der i det mindste delvist omslutter føreren.
 I. ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN
 2. DEFINITIONER
 I denne forordning forstås ved:
 »Anordninger til indirekte udsyn«: anordninger til observation af det trafikareal rundt om køretøjet, som ikke kan observeres ved direkte udsyn. Der kan være tale om traditionelle spejle, anordninger af typen med kamera og monitor eller andre anordninger, der kan sende informationer om det indirekte synsfelt til føreren.
 »Spejl«: enhver anordning, med undtagelse af anordninger såsom periskoper, der har til formål at give klart udsyn langs køretøjets side, foran eller bag dette i de synsfelter, som er defineret i punkt 15.2.4.
 2.1.1.1. »Indvendigt spejl«: en anordning som defineret i punkt 2.1, som kan monteres indvendig i køretøjets kabine.
 2.1.1.2. »Udvendigt spejl«: en anordning som defineret i punkt 2.1, som kan monteres udvendig på køretøjet.
 2.1.1.3. »Overvågningsspejle«: andre spejle end dem, der er defineret i punkt 2.1.1, til montering indvendig eller udvendig på køretøjet, og som giver udsyn over andre synsfelter end foreskrevet i punkt 15.2.4.
 2.1.1.4. »System til assisteret udsyn«: et system, der gør det muligt for føreren at opdage og/eller se genstande i området umiddelbart rundt om køretøjet.
 2.1.1.5. »r«: gennemsnitsværdien af den reflekterende overflades krumningsradier, målt efter den i tillæg 7 beskrevne metode.
 2.1.1.6. »Hovedkrumningsradier i et punkt af den reflekterende overflade (r
 i
 )«: de værdier, der opnås ved hjælp af det apparatur, der er defineret i bilag 7, målt på den bue af den reflekterende overflade, der går gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, som defineret i punkt 6.1.2.1.2.1 og i retning vinkelret på denne bue.
 2.1.1.7. »Krumningsradius i et punkt af den reflekterende overflade (rp)«: det aritmetiske gennemsnit af hovedkrumningsradierne r
 i
 og r
 i
 ', nemlig:
 2.1.1.8. »Sfærisk overflade«: overflade med en konstant og ensartet radius i alle retninger.
 2.1.1.9. »Asfærisk overflade«: overflade, der kun har en konstant radius i et plan.
 2.1.1.10. »Asfæriske spejl«: spejl med en sfærisk og en asfærisk del, hvor den reflekterende overflades overgang fra den sfæriske til den asfæriske del skal være markeret. Krumningen af spejlets hovedakse defineres i x/y-koordinatsystemet ved hjælp af radius af den sfæriske primære kalot, hvor:
 R
 :
 nominel radius i den sfæriske del
 k
 :
 konstant for krumningsændringen
 a
 :
 konstant for den sfæriske primære kalottes sfæriske størrelse.
 2.1.1.11. »Den reflekterende overflades centrum«: centrum af den synlige zone af den reflekterende overflade.
 2.1.1.12. »Krumningsradius for spejlets bestanddele«: radius »c« for den cirkelbue, som kommer nærmest til den pågældende dels afrundede form.
 2.1.1.13. »Spejlklasse«: alle anordninger, der har visse fælles egenskaber eller funktioner. De klassificeres som følger:
 —
 klasse I: »Indvendige førerspejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.1
 —
 Klasse II og III: »Udvendige førerspejle (hovedspejle)«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.2. og 15.2.4.3
 —
 Klasse IV: »Udvendige vidvinkelspejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.4
 —
 Klasse V: »Udvendige nærzonespejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.5
 —
 Klasse VI: »Frontspejle«, hvormed


text:
der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.6
 —
 Klasse VII: Spejle til køretøjer i klasse L med karosseri.
 »Anordning til indirekte udsyn af typen med kamera og monitor«: en anordning som defineret i punkt 2.1, hvor synsfeltet opnås ved hjælp af en kombination af kamera og monitor, som defineret i punkt 2.1.2.1 og 2.1.2.2.
 2.1.2.1. »Kamera«: en anordning, der gengiver et billede af verden udenfor og derefter konverterer dette billede til et signal (f.eks. videosignal).
 2.1.2.2. »Monitor«: en anordning, der konverterer et signal til billeder, der gengives i det synlige spektrum.
 2.1.2.3. »Detektion«: evnen til at kunne udskille en genstand fra dens baggrund/omgivelser på en bestemt afstand.
 2.1.2.4. »Luminanskontrast«: det lyshedsforhold mellem en genstand og dens umiddelbare baggrund/omgivelser, der gør det muligt at udskille den fra dens baggrund/omgivelser.
 2.1.2.5. »Opløsning«: den mindste detalje, der kan skelnes med et perceptionssystem, dvs. kan udskilles fra et større hele. Det menneskelige øjes opløsning kaldes »synsskarphed«.
 2.1.2.6. »Kritisk genstand«: en cirkelformet genstand med en diameter på D0 = 0,8 m. (2)
 2.1.2.7. »Kritisk synsopfattelse«: det synsopfattelsesniveau, som menneskets øje normalt kan nå op på under forskellige forhold. I forbindelse med trafik er grænseværdien for kritisk synsopfattelse 8 bue-minutter af synsvinklen.
 2.1.2.8. »Synsfelt«: det udsnit af det tredimensionelle rum, der overvåges ved hjælp af en anordning til indirekte udsyn. Medmindre andet er anført er dette baseret på synet i jordplan via en eller flere anordninger, der ikke er spejle. Dette kan være begrænset af den relevante detektionsafstand svarende til den kritiske genstand.
 2.1.2.9. »Detektionsafstand«: afstanden målt i jordplan fra synsreferencepunktet til det yderste punkt, hvor en kritisk genstand netop kan opfattes (grænseværdien for en kritisk synsopfattelse lige netop opnået).
 2.1.2.10. »Kritisk synsfelt«: det område inden for hvilket en kritisk genstand skal kunne detekteres via en anordning til indirekte udsyn, og som afgrænses af en vinkel og en eller flere detektionsafstande.
 2.1.2.11. »Synsreferencepunkt«: det punkt ved køretøjet, som det foreskrevne synsfelt er relateret til. Punktet er projektionen i jordplan af skæringspunktet af et lodret plan, der går gennem førerens synsudgangspunkter på en linje parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen 20 cm fra køretøjet.
 2.1.2.12. »Synligt spektrum«: lys med en bølgelængde inden for de grænser, som menneskets øje kan opfatte: 380-780 nm.
 2.1.2.13. »Overvågningsanordning med kamera/monitor/optager«: et kamera og enten en monitor eller andet optageudstyr end den anordning med kamera og monitor, der er defineret i punkt 2.1.2, som kan monteres i eller uden på køretøjet for at give synsfelter ud over dem, der er specificeret i punkt 15.2.4, eller skabe et sikkerhedssystem i eller rundt om køretøjet.
 2.1.3. »Andre anordninger til indirekte udsyn«: anordninger som defineret i punkt 2.1, hvor synsfeltet ikke opnås ved hjælp af et spejl eller en anordning af typen med kamera og monitor til indirekte udsyn.
 2.1.4. »Type anordning til indirekte udsyn«: anordninger, der ikke afviger i sådanne væsentlige henseender som:
 —
 anordningens konstruktion, herunder også fastgørelsen til karrosseriet, hvis det er relevant
 —
 hvis der er tale om spejle, spejlets klasse, form, dimensioner og krumningsradius for dets reflekterende


text:
overflade
 —
 hvis der er tale om anordninger med kamera og monitor, detektionsafstanden og synsfeltet.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en type anordning til indirekte udsyn indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. En model for oplysningsskemaet findes i bilag 1.
 For hver type anordning til indirekte udsyn skal ansøgningen være ledsaget af:
 3.3.1. For spejle, fire prøveeksemplarer: tre til afprøvningerne og et til opbevaring på laboratoriet med henblik på eventuel verifikation, som senere måtte vise sig nødvendig. På laboratoriets anmodning kan der kræves yderligere eksemplarer.
 3.3.2. For andre anordninger til indirekte udsyn: et prøveeksemplar af alle delene.
 4. MÆRKNING
 4.1. De prøveeksemplarer af anordninger til indirekte udsyn, der indgives til godkendelse, skal være mærket med fabrikantens fabriks- eller varemærke; denne mærkning skal være letlæselig og må ikke kunne slettes.
 4.2. På alle anordninger skal der være afsat tilstrækkelig plads til anbringelse af godkendelsesmærket, som skal være læseligt, når anordningen er monteret på køretøjet; den afsatte plads skal være angivet i de i tillæg 1 omhandlede tegninger.
 5. GODKENDELSE
 5.1. Såfremt de prøveeksemplarer, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6 i dette regulativ, udstedes godkendelse af den pågældende type anordning til indirekte udsyn.
 5.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (p.t. 02) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning til indirekte udsyn.
 5.3. Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 3 til dette regulativ.
 Alle anordninger til indirekte udsyn, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 4.1 foreskrevne mærke være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på den i punkt 4.2 ovenfor omhandlede plads og består af følgende:
 5.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)
 5.4.2. et godkendelsesnummer
 5.4.3. et tillægssymbol I, II, III, IV, V, VI eller VII, der angiver hvilken klasse spejlet hører til, eller bogstavet »S«, hvis der er tale om en anden anordning til indirekte udsyn end et spejl. Dette tillægssymbol skal være anbragt i nærheden af cirklen, der omgiver bogstavet »E«, i en hvilken som helst hensigtsmæssig position i forhold til dette.
 5.5. Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være tydelige og må ikke kunne slettes.
 5.6. Bilag 5 til dette regulativ giver et eksempel på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke.
 6. FORSKRIFTER
 6.1. SPEJLE
 6.1.1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 6.1.1.1. Alle spejle skal være indstillelige.
 6.1.1.2. Den reflekterende flades yderkant skal være anbragt i et beskyttende hus (spejlholder osv.) der i sin omkreds i alle punkter og retninger skal have en værdi af


text:
»c« større end eller lig med 2,5 mm. Rager den reflekterende overflade uden for huset, skal krumningsradius »c« på den omkreds, der rager ud, være større end eller lig med 2,5 mm, og den reflekterende overflade skal gå ind i huset, når en kraft på 50 N påføres husets mest fremspringende punkt i en retning, der er vandret og tilnærmelsesvis parallel med køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.1.3. Når spejlet er monteret på en plan flade, skal samtlige dele af spejlet i alle anordningens indstillinger eller samtlige dele af den del af spejlet, der stadig er fastgjort til holderen efter den i punkt 6.1.3.2 beskrevne afprøvning, og som i statisk position kan berøres af en kugle med en diameter på enten 165 mm for indvendige spejles vedkommende eller 100 mm for udvendige spejles vedkommende, have en krumningsradius »c« på mindst 2,5 mm.
 6.1.1.4. Kanterne på fastgørelseshuller eller blindhuller, hvis største diameter eller diagonal er under 12 mm, behøver ikke at opfylde de i punkt 6.1.1.3 fastsatte krav med hensyn til radius, forudsat at de er afrundede.
 6.1.1.5. Fastgørelsen af spejle på køretøjet skal være udformet på en sådan måde, at en cylinder med 70 mm radius (50 mm for køretøjer i klasse L), der som akse har den eller en af de vippe- eller rotationsakser, som spejlanordningen drejer om i den pågældende retning, når den slås ind ved stød, i det mindste delvis skærer den overflade, som anordningen er monteret på.
 6.1.1.6. De i punkt 6.1.1.2 og 6.1.1.3 omhandlede dele af udvendige spejle, som består af materiale, hvis shore A-hårdhed er mindre end eller lig med 60, er undtaget fra de i disse punkter anførte krav.
 6.1.1.7. Dele af indvendige spejle, der er fremstillet af materialer med en shore A-hårdhed på mindre end 50, og som er monteret på stive holdere, er kun underkastet bestemmelserne i punkt 6.1.1.2 og 6.1.1.3 for så vidt angår holderne.
 6.1.2. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 6.1.2.1. DIMENSIONER
 6.1.2.1.1. Indvendige førerspejle (klasse I)
 Den reflekterende overflades dimensioner skal være således, at der i den kan indskrives et rektangel, hvis ene side er lig med 40 mm, og hvis anden side er lig med »a«, hvor
 og »r«er krumningsradius.
 6.1.2.1.2. Udvendige førerspejle (hovedspejle) (klasse II og III)
 6.1.2.1.2.1. Den reflekterende overflades dimensioner skal være således, at følgende kan indskrives i den:
 —
 et rektangel med en højde på 40 mm, og hvis grundlinje målt i millimeter har værdien »a«
 —
 et linjestykke parallelt med rektanglets højde, og hvis længde udtrykt i millimeter har værdien »b«.
 6.1.2.1.2.2. Mindsteværdierne for »a« og »b« fremgår af følgende tabel:
 Førerspejlsklasse
 a
 (mm)
 b
 (mm)
 II
 200
 III
 70
 6.1.2.1.3. Udvendige »vidvinkelspejle« (klasse IV)
 Den reflekterende overflades konturer skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der ved hjælp heraf, eller om nødvendigt sammen med et udvendigt klasse II-spejl, kan opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.4.
 6.1.2.1.4. Udvendige »nærzonespejle« (klasse V)
 Den reflekterende overflades konturer skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der kan opnås det synsfelt,


text:
der er defineret i punkt 15.2.4.5.
 6.1.2.1.5. Frontspejle (klasse VI)
 Den reflekterende overflades konturer skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der kan opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.6.
 6.1.2.1.6. Spejle til klasse L-køretøjer med karosseri
 6.1.2.1.6.1. Udvendige »hovedspejle« (klasse VII)
 Den reflekterende overflades minimumsmål skal være således:
 a)
 at arealet mindst er på 6 900 mm2
 b)
 at runde spejles diameter mindst er 94 mm
 c)
 at dimensionerne, hvis der ikke er tale om et rundt spejl, gør det muligt at indskrive en cirkel med en diameter på 78 mm i deres reflekterende overflade.
 Den reflekterende overflades maksimumsmål skal være således:
 a)
 at et rund spejls diameter højst er 150 mm
 b)
 at den reflekterende overflade af ethvert ikke-rundt førerspejl ligger inden for en et rektangel med målene 120 mm × 200 mm.
 6.1.2.2. Reflekterende overflade og reflektionskoefficienter
 6.1.2.2.1. Den reflekterende overflade på et spejl skal være plan eller sfærisk konveks. Udvendige spejle kan desuden være forsynet med en supplerende asfærisk del, hvis hovedspejlet opfylder forskrifterne for det indirekte synsfelt.
 6.1.2.2.2. Afvigelser mellem spejlenes krumningsradier
 6.1.2.2.2.1. Afvigelserne mellem ri eller r'i, og rp i hvert referencepunkt må ikke overstige 0,15 r.
 6.1.2.2.2.2. Afvigelsen mellem hver af krumningsradierne (rp1, rp2, and rp3) og r må ikke overstige 0,15 r.
 6.1.2.2.2.3. Når »r« er større end eller lig med 3 000 mm, øges den i punkt 6.1.2.2.2.1 og 6.1.2.2.2.2 anførte værdi på 0,15 r til 0,25 r.
 6.1.2.2.3. Forskrifter for spejlenes asfæriske dele
 6.1.2.2.3.1. Asfæriske spejle skal være tilstrækkeligt store og af en sådan form, at de kan give føreren nyttige oplysninger. Dette betyder normalt, at de mindst ét sted skal have en bredde på mindst 30 mm.
 6.1.2.2.3.2. Den asfæriske dels krumningsradius »ri« må ikke være mindre end 150 mm.
 For sfæriske spejle må værdien af »r« ikke være mindre end:
 6.1.2.2.4.1. 1 200 mm for indvendige førerspejle (klasse I).
 6.1.2.2.4.2. 1 200 mm for udvendige førerspejle (hovedspejle) i klasse II og III.
 6.1.2.2.4.3. 300 mm for udvendige »vidvinkelspejle« (klasse IV) og udvendige »nærzonespejle« (klasse V).
 6.1.2.2.4.4. 200 mm for frontspejle (klasse VI)
 6.1.2.2.4.5. 1 000 mm eller mere end 1 500 mm for klasse VII-spejle
 6.1.2.2.5. Værdien af den normale refleksionskoefficient, bestemt ved den i bilag 6 beskrevne metode, må ikke være mindre end 40 %.
 Har den reflekterende flade forskellige grader af refleksion, skal det ved indstilling på »dag« være muligt at genkende farverne af de signaler, der anvendes i trafikken. Værdien af den normale refleksionskoefficient må ved »nat«-indstillingen ikke være mindre end 4 %.
 6.1.2.2.6. Den reflekterende overflade skal bevare de i punkt 6.1.2.2.5 foreskrevne karakteristika selv efter langvarig normal brug under dårlige vejrforhold.
 6.1.3. Prøvninger
 Spejle i klasse I til VI og klasse VII (med beslag svarende til klasse III) prøves som beskrevet i punkt 6.1.3.2.1 og 6.1.3.2.2. Klasse VII-spejle med arm skal prøves som beskrevet i punkt 6.1.3.2.3.
 6.1.3.1.1. For alle udvendige spejle, hvor ingen del uanset den valgte indstilling befinder sig mindre end 2 m over jorden, når


text:
køretøjet er lastet med en vægt, der svarer til dets største teknisk tilladt totalmasse, er de i punkt 6.1.3.2 fastsatte afprøvninger ikke påkrævet.
 Denne undtagelse gælder også for de genstande (monteringsbeslag, arme, kuglehoveder osv.), hvormed spejlet er monteret, hvis de befinder sig mindre end 2 m over jorden og inden for køretøjets største bredde. Denne bredde måles i det lodrette tværplan, der går gennem spejlets laveste fastgørelsesdel eller gennem ethvert andet punkt foran dette plan, der medfører en større bredde.
 I så fald skal der medfølge en beskrivelse, hvori det præciseres, at spejlet skal monteres således, at dets monteringsbeslag er placeret på køretøjet i overensstemmelse med det ovenfor anførte.
 Når denne undtagelse udnyttes, skal armen på en ikke-sletbar måde være mærket med symbolet
 og dette skal være anført på typegodkendelsesattesten.
 6.1.3.2. Slagprøve
 Afprøvningen i dette punkt skal ikke udføres for anordninger, der er integreret i køretøjets karrosseri, hvis de giver et frontalt afbøjningsområde med en vinkel på højst 45° målt i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen, eller for anordninger, der ikke noget sted rager mere end 100 mm uden for køretøjets karrosseri målt i overensstemmelse med regulativ nr. 26.
 6.1.3.2.1. Beskrivelse af afprøvningsapparatet
 Afprøvningsapparatet består af et pendul, som kan svinge rundt om to vandrette akser, der er indbyrdes vinkelrette, og hvoraf den ene er vinkelret på det frontalplan, der indeholder banen for pendulets »udsving«.
 I pendulets ydre ende findes en hammer, som består af en stiv kugle, der har en diameter på 165 ± 1 mm og er dækket af en 5 mm tyk gummibelægning af shore A-hårdhed 50.
 En særlig anordning gør det muligt at afmærke de maksimale vinkler, armen indtager i svingningsplanet.
 En fast monteret holder på det anlæg, der bærer pendulet, tjener til fastgørelse af prøveemner under de i punkt 6.1.3.2.2.6 præciserede anslagsforhold.
 Figur 1 viser afprøvningsapparatets dimensioner (i mm) og de særlige konstruktionsbestemmelser:
 Figur 1
 6.1.3.2.1.2. Pendulets stødcentrum er sammenfaldende med centrum af den kugle, der udgør hammeren. Dets afstand »l« til svingningsaksen i udsvingsplanet er lig med 1 m ± 5 mm. Pendulets afledte masse er mo = 6,8 ±0,05 kg. Forholdet mellem »mo« og pendulets samlede masse "m samt afstanden »d« mellem pendulets tyngdepunkt og dets omdrejningsakse er udtrykt ved ligningen:
 6.1.3.2.2. Beskrivelse af afprøvningen
 6.1.3.2.2.1. Monteringen af spejlet på holderen udføres efter monteringsforskrifter, der gives af spejlfabrikanten eller i givet fald af køretøjsfabrikanten.
 Indstilling af spejl for afprøvning:
 6.1.3.2.2.2.1. Spejlene skal være orienteret således på pendulafprøvningsapparatet, at akser, som er lodrette og vandrette, når spejlet er monteret på et køretøj i overensstemmelse med de af ansøgeren fastsatte monteringsforskrifter, stort set er i tilsvarende stilling.
 6.1.3.2.2.2.2. Når et spejl er indstilleligt i forhold til monteringsbasis, skal afprøvningsstillingen være den, for hvilken indtrykning er mest ugunstig, inden for grænserne for den indstilling, som er fastsat af ansøgeren.
 6.1.3.2.2.2.3. Når spejlet har en afstandsindstilling i forhold til monteringsbasis skal denne anordning være i den stilling, hvor afstand mellem hus og basis er kortest.
 6.1.3.2.2.2.4. Når den reflekterende overflade er bevægelig i huset, skal indstillingen


text:
være således, at dens øverste længst fra køretøjet værende hjørne er i den mest udragende stilling i forhold til huset.
 6.1.3.2.2.3. Undtagen under afprøvning nr. 2 for indvendige spejle (jf. punkt 6.1.3.2.2.6.1) skal det vandrette og de lodrette længdeplaner igennem hammerens midtpunkt — når pendulet er i lodret stilling — gå igennem den reflekterende overflades centrum som defineret i punkt 2.1.1.11. Længderetningen for pendulets svingning skal være parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.3.2.2.4. Når dele af spejlet, under de indstillingsbetingelser, der er fastsat i punkterne 6.1.3.2.2.1 og 6.1.3.2.2.2, begrænser hammerens opadgående bevægelse, forskydes anslagspunktet i en retning vinkelret på den pågældende rotations- eller svingningsakse.
 Denne forskydning må ikke være større end strengt nødvendigt med henblik på afprøvningen. Den skal være begrænset således at:
 —
 enten den kugleflade, som begrænser hammeren, mindst vedbliver at være tangent til den cylinder, der er defineret i punkt 6.1.1.5,
 —
 eller hammerens anslag sker i en afstand på mindst 10 mm fra omkredsen af den reflekterende overflade.
 6.1.3.2.2.5. Afprøvningen består i, at man lader hammeren falde fra en højde, der svarer til en vinkel for pendulet på 60° i forhold til lodret, således at hammeren rammer spejlet i det øjeblik, hvor pendulet når lodret stilling.
 Spejlene skal underkastes anslag under følgende vilkår:
 6.1.3.2.2.6.1. Indvendige spejle
 —
 Prøvning 1: Anslagspunkterne skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den side, hvor den reflekterende overflade er.
 —
 Prøvning 2: Anslagspunktet skal være på kanten af huset på en sådan måde, at det fremkaldte anslag danner en vinkel på 45° med den reflekterende overflades plan og befinder sig i det vandrette plan, der går gennem denne overflades centrum. Anslaget rettes mod den side, hvor den reflekterende overflade befinder sig.
 6.1.3.2.2.6.2. Udvendige spejle
 —
 Prøvning 1: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3 eller 6.1.3.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den side, hvor den reflekterende overflade er.
 —
 Prøvning 2: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3 eller 6.1.3.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den modsatte side af den reflekterende overflade.
 Såfremt førerspejle i klasse II eller III sidder på en arm fælles med førerspejle i klasse IV, foretages ovennævnte afprøvninger på det nederste spejl. Den pågældende tekniske tjeneste kan dog, hvis den finder det nødvendigt, gentage disse eller en af disse prøver på det øverste spejl, såfremt det befinder sig mindre end 2 m over jorden.
 6.1.3.2.3. Bøjningsprøvning af hus, fastgjort på armen (klasse VII)
 6.1.3.2.3.1. Beskrivelse af prøvningen
 Huset placeres vandret i en anordning, på en sådan måde, at det er muligt sikkert at fastlåse indstillingsdelene på befæstelsesdelen. I retningen af husets største dimension skal den ende, der er nærmest fastgørelsespunktet på indstillingsdelen, støde mod et 15 mm bredt stop, der dækker hele husets bredde.
 I den anden ende skal et stop, der er identisk med det ovenfor beskrevne, placeres på huset, således at den angivne prøvningsbelastning kan påføres (figur 2).
 Enden af huset modsat den ende, hvor