text:
i
 udstødningssystemet, målt under statiske forhold når konstantvolumen-
 prøvetagningssystemet PDP er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det
 målte statiske tryk uden tilslutning til PDP med samme motorhastighed og -belastning.
 Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må ikke afvige
 mere end ± 6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden
 brug af strømningskompensation. Strømningskompensation kan kun anvendes, hvis
 temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 K (50 °C).
 CFV Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)
 CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet
 (kritisk) strømning. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold
 når konstantvolumen-prøvetagningssystemet CFV er i funktion, må ikke afvige mere
 end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til CFV med samme
 motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran CFV
 må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles
 under testen uden brug af strømningskompensation.
 HE Varmeveksler (frivillig når EFC anvendes)
 Varmevekslerens kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde temperaturen inden for
 ovennævnte grænser.
 EFC Elektronisk strømningskompensation (ikke obligatorisk, når varmeveksler
 anvendes)
 ---pagebreak--- L 375/184 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Hvis indgangstemperaturen til enten fortrængningspumpe PDP eller kritisk venturi
 CFV ikke holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til
 elektronisk strømningsberegning, som konstant måler strømningshastigheden og
 regulerer den proportionale prøvetagning i partikeludskillelsessystemet. Hertil
 anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at korrigere
 prøvegassens strømningshastighed gennem partikelprøvetagningssystemets
 partikelfiltre tilsvarende (se punkt 2.4, fig. 21 og 22).
 DT Fortyndingstunnel
 For fortyndingstunnelen gælder:
 – tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning
 (Reynold's tal > 4000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af
 udstødningsgas og fortyndingsluft til opblanding kan anvendes en blænde
 – tunnelen skal være mindst 460 mm i diameter med et enkelt fortyndingssystem
 – tunnelen skal være mindst 210 mm i diameter med et dobbelt fortyndingssystem
 – tunnelen kan være isoleret.
 Motorens udstødning skal ledes direkte nedstrøms i det punkt, hvor den tilføres
 fortyndingstunnelen, og skal være godt opblandet.
 Hvis der anvendes enkelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til
 partikelprøvetagningssystemet (punkt 2.4, fig. 21). PDP eller CFV skal have
 tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede
 udstødningsgas på højst 325 K (52 °C) umiddelbart før partikelhovedfilteret.
 Anvendes dobbelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til den
 sekundære fortyndingstunnel, hvor den fortyndes yderligere, og ledes derefter gennem
 prøveudskillelsesfiltrene (punkt 2.4, fig. 22). PDP eller CFV skal have tilstrækkelig
 strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på
 højst 464 K (191 °C) i prøvetagningsområdet. Det sekundære fortyndingssystem skal
 tilføre tilstrækkelig fortyndingsluft til at holde temperaturen af den dobbelt fortyndede
 udstødningsgasstrøm på højst 325 K (52 °C) umiddelbart før det primære
 partikelfilter.
 DAF Fortyndingsluftfilter
 Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne
 baggrundsindholdet af carbonhydrider. På motorfabrikantens begæring kan der tages
 prøver fortyndingsluften efter god teknisk skik for at bestemme
 baggrundskoncentrationen af partikler, som derefter kan trækkes fra de værdier, der
 måles i den


text:
fortyndede udstødningsgas.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/185
 PSP Partikelprøvetagningssonde
 Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT,
 − skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og
 udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca.
 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres
 fortyndingstunnelen
 − skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm
 − kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte
 opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at
 lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres
 fortyndingstunnelen
 − kan være isoleret.
 2.4. Partikelprøvetagningssystem
 Der kræves et system til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret. Ved total
 prøveindsamling med delstrømsfortynding, hvor hele den fortyndede
 udstødningsgasprøve ledes gennem filtrene, udgør fortyndingssystemet (punkt 2.2, fig.
 14 og 18) og prøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed. Er der tale om
 delstrømsprøvetagning med delstrømsfortynding eller fuldstrømsfortynding, hvor kun
 en del af den fortyndede udstødningsgas føres gennem filtrene, er fortyndingssystemet
 (punkt 2.2, fig. 11, 12, 13, 15, 16, 17 og 19; punkt 2.3, fig. 20) og
 prøvetagningssystemet sædvanligvis separate enheder.
 I dette regulativ anses det dobbelte fortyndingssystem (fig. 22) i et
 fuldstrømsfortyndingssystem som en særlig modifikation af et typisk
 prøvetagningssystem som det i fig. 21 viste. I det dobbelte fortyndingssystem indgår
 alle de vigtigste dele af partikelprøvetagningssystemet, og desuden visse
 fortyndingsfaciliteter som fortyndingslufttilførsel og en sekundær fortyndingstunnel.
 For at undgå enhver påvirkning af reguleringssløjferne anbefales det at lade
 prøvetagningspumpen arbejde under hele prøveforløbet. Ved enkeltfiltermetoden skal
 der anvendes et omledningssystem til at lede prøven gennem prøvetagningsfiltrene til
 ønsket tid. Interferens med reguleringssløjferne fra tilkoblingsproceduren skal være
 minimeret.
 ---pagebreak--- L 375/186 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 PTT fra fortyndingstunnel DT
 jf. fig. 11 til 20
 BV
 FH
 P
 FC3
 frivillig
 fra EGA
 eller
 fra PDP
 FM3
 eller
 fra CFV
 eller
 fra GFUEL
 Figur 21 - Partikelprøvetagningssystem
 En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres ved hjælp af
 prøvetagningspumpen P fra fortyndingstunnelen DT i et totalstrømsfortyndingssystem
 eller fuldstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden PSP og
 partikeloverføringsrøret PTT. Prøven ledes gennem filterholderen (-holderne) FH, som
 indeholder partikelprøvefiltrene. Prøvestrømmens hastighed reguleres af
 strømningsregulatoren (FC3). Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC)
 (jf. fig. 20), benyttes strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som
 styresignal for FC3.
 FM4 DP FH P FM3
 SDT
 BV vent.
 PTT
 FC3
 fra fortyndings- BV frivillig
 tunnel DT PDP
 jf. fig. 20 eller
 CFV
 Figur 22 - Dobbelt fortyndingssystem (kun fuldstrømssystem)
 En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres fra fortyndingstunnelen DT i et
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/187
 fuldstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden PSP og
 partikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den
 fortyndes yderligere. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der
 indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Fortyndingsluftens strømningshastighed er
 sædvanligvis konstant, hvorimod prøvegassens strømningshastighed reguleres af
 strømningsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC)
 (jf. fig. 20), benyttes strømningshastigheden af den totale fortyndede udstødningsgas
 som styresignal for FC3.
 2.4.1. Komponenter i fig. 21 og 22
 PTT Partikeloverføringsrør (fig. 21 og 22)
 Partikeloverføringsrøret skal være så kort som muligt og højst 1 020 mm langt.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
Når
 det er relevant (dvs. for delstrømsfortyndingssystemer med delstrømsprøvetagning og
 for fuldstrømsfortyndingssystemer), skal længden af prøvetagningssonderne (hhv. SP,
 ISP og PSP, se punkt 2.2 og 2.3) medregnes heri.
 Dimensioneringen er gyldig for:
 − delstrømsfortyndingssystemer med delvis prøvetagning samt
 fuldstrømsfortyndingssystemer med enkelt fortyndingssystem fra prøvesondens
 spids (henholdsvis SP, ISP og PSP) til filterholderen
 − delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af
 fortyndingstunnelen til filterholderen
 − totalstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra enden af sonden (PSP)
 til den sekundære fortyndingstunnel.
 Overføringsrøret:
 − kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52°C) ved direkte
 opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at
 lufttemperaturen ikke er over 325 K (52°C), før udstødningsgassen tilføres
 fortyndingstunnelen
 − kan være isoleret.
 SDT Sekundær fortyndingstunnel (fig. 22)
 Diameteren af den sekundære fortyndingstunnel skal være mindst 75 mm og dens
 længde skal være tilstrækkelig til, at gassens opholdstid er mindst 0,25 sekund for den
 dobbeltfortyndede prøve. Den primære filterholder FH skal være placeret højst 300
 mm fra afgangen fra SDT.
 ---pagebreak--- L 375/188 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 For den sekundære fortyndingstunnel gælder:
 − den kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte
 opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at
 lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres
 fortyndingstunnelen
 − den kan være isoleret.
 FH Filterholder(e) (fig. 21 og 22)
 Til hoved- og ekstrafilter kan enten anvendes ét enkelt filterhus eller separate
 filterhuse. Kravene i bilag 4, tillæg 4, punkt 4.1.3 skal være opfyldt.
 Filterholderen (-holderne):
 − kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte
 opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at
 lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres
 fortyndingstunnelen
 − kan være isoleret.
 P Prøvetagningspumpe (fig. 21 og 22)
 Partikelprøvetagningspumpen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra tunnelen,
 således at gassens indgangstemperatur fastholdes (inden for en afvigelse på ± 3 K),
 hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med regulatoren FC3.
 DP Fortyndingsluftpumpe (fig. 22)
 Fortyndingsluftpumpen skal være anbragt således, at den sekundære fortyndingsluft
 leveres ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C), hvis fortyndingsluften ikke
 forvarmes.
 FC3 Strømningsregulator (fig. 21 og 22)
 Til at kompensere for variationer i partikelprøvegassens strømningshastighed
 forårsaget af svingninger i temperatur og modtryk på prøvens vej anvendes en
 strømningsregulator, medmindre dette kan ske på anden måde. Strømningsregulator
 kræves, hvis der benyttes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. fig. 20).
 FM3 Flowmeter (fig. 21 og 22)
 Gasmåler eller flowmeter for partikelprøvestrømmen skal være placeret i tilstrækkelig
 afstand fra prøvetagningspumpen P, således at gassens indgangstemperatur holdes
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/189
 konstant (inden for ± 3K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med
 regulatoren FC3.
 FM4 Flowmeter (fig. 22)
 Gasmåler eller flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen skal være placeret
 således, at gassens indgangstemperatur holdes på 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).
 BV Kugleventil (frivillig)
 Kugleventilen skal have en indvendig diameter mindst lig partikeloverføringsrørets
 PTT indvendige diameter og en omskiftningstid på mindre end 0,5


text:
sekund.
 Bemærk: Hvis temperaturen omkring PSP, PTT, SDT og FH er under 293 K (20 °C),
 bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader
 af væggene af disse dele. Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af
 disse dele inden for de grænser, der foreskrives i de pågældende beskrivelser.
 Derudover anbefales, at filteroverfladens temperatur under prøvetagningen
 ikke er under 293 K (20 °C).
 Ved stærk motorbelastning kan der anvendes køling af ovenstående dele på ikke
 aggressiv måde som f.eks. ved en roterende ventilator, forudsat at temperaturen af
 kølemediet ikke er under 293 K (20 °C).
 3. BESTEMMELSE AF OPACITET
 3.1. Indledning
 Punkt 3.2 og 3.3 og fig. 23 og 24 indeholder detaljerede beskrivelser af de anbefalede
 opacimetersystemer. Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende
 udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med fig. 23 og 24.
 Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler,
 magnetventiler, pumper og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og
 koordinere funktionerne af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades,
 hvis de for nogle systemers vedkommende er unødvendige for at sikre nøjagtigheden,
 og deres udeladelse er teknisk velbegrundet.
 Måleprincippet består i, at der sendes lys gennem en bestemt længde af den undersøgte
 røg, og ved at måle, hvor stor en del af det indfaldende lys, som når frem til en
 modtager, kan man bestemmes prøvens lysabsorberende egenskaber. Opacitetsmåling
 afhænger af apparatets konstruktion og kan finde sted i udstødningsrøret
 (linjeopacimeter af fuldstrømstypen), ved enden af udstødningsrøret
 (fuldstrømsopacimeter ved rørafgang) eller ved udtagning af en prøve fra
 udstødningsrøret (delstrømsopacimeter). Til bestemmelse af
 lysabsorptionskoefficienten ud fra opacitetssignalet skal instrumentets optiske lysvej
 være angivet af instrumentets fabrikant.
 ---pagebreak--- L 375/190 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 3.2. Fuldstrømsopacimeter
 Der kan anvendes to hovedtyper af fuldstrømsopacimetre (fig. 23). Med
 linjeopacimeteret måles opaciteten af den samlede udstødningsgas i udstødningsrøret.
 Med denne type opacimeter afhænger den effektive lysvej af opacimeterets
 udformning.
 Med opacimeteret i rørafgangen måles opaciteten af den samlede udstødningsgas ved
 afgangen fra udstødningsrøret. Med denne type opacimeter afhænger den effektive
 lysvej af udstødningsrørets udformning og afstanden mellem enden af
 udstødningsrøret og opacimeteret.
 T1 (frivillig)
 T1 (optional)
 T1
 LD
 LS
 OPL
 CL CL
 EP
 T1 (frivillig)
 T1 (optional)
 LD
 LS
 OPL
 CL CL
 EP
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/191
 Figur 23 - Fuldstrømsopacimeter
 3.2.1. Komponenterne i fig. 23
 EP Udstødningsrør
 Med et linjeopacimeter må der ikke være nogen ændringer i udstødningsrørets
 diameter i en afstand af 3 rørdiametre før og efter målestedet. Hvis diameteren i
 måleområdet er større end udstødningsrørets diameter, anbefales det, at røret
 konvergerer gradvis før måleområdet.
 Med et opacimeter ved rørafgang skal de sidste 0,6 m af udstødningsrøret have
 cirkulært tværsnit og være uden vinkler og bøjninger. Enden af udstødningsrøret skal
 være skåret af i en ret vinkel. Opacimeteret skal være monteret centralt i røgstrømmen
 højst 25 ± 5 mm fra enden af udstødningsrøret.
 OPL Optisk lysvejlængde
 Længden af den røgfyldte lysvej mellem opacimeterets lyskilde og modtager, i
 nødvendigt omfang korrigeret for uhomogenitet som følge af massefyldegradienter og
 randeffekter.


text:
Den optiske lysvejlængde skal angives af instrumentets fabrikant under
 hensyntagen til eventuelle foranstaltninger mod tilsodning (f.eks. skylleluft). Er
 lysvejlængden ikke oplyst, skal den bestemmes i henhold til ISO DIS 11614, punkt
 11.6.5. Til korrekt bestemmelse af lysvejlængde skal udstødningsgassens hastighed
 være mindst på 20 m/s.
 LS Lyskilde
 Lyskilden skal være en glødelampe med en farvetemperatur mellem 2800 og 3250 K
 eller en grøn lysdiode, hvis spektrum har maksimum mellem 550 og 570 nm.
 Lyskilden skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen,
 således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.
 LD Lysdetektor
 Detektoren skal være en fotocelle eller fotodiode (om nødvendigt med filter). Er
 lyskilden en glødelampe, skal dens responsspektrum have toppunkt (maksimal
 respons) svarende til den fototopiske kurve for det menneskelige øje, dvs. i området
 550 til 570 nm, medens responsen i området under 430 nm og over 680 nm skal være
 mindre end 4 % af den maksimale respons. Lysdetektoren skal være beskyttet mod
 tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra
 fabrikantens specifikationer.
 CL Kollimatorlinse
 ---pagebreak--- L 375/192 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Det afgivne lys skal kollimeres til en stråle med en diameter på højst 30 mm. Lyset i
 strålebundtet skal være parallelt med den optiske akse med en tolerance på 3 °.
 T1 Temperaturføler (frivillig)
 Udstødningsgassens temperatur kan overvåges gennem hele testen.
 3.3. Delstrømsopacimeter
 Med delstrømsopacimeteret (fig. 24) tages en repræsentativ prøve af udstødningsgas
 fra udstødningsrøret og ledes gennem en overføringsledning til målekammeret. Med
 denne type opacimeter afhænger den effektive lysvej af opacimeterets udformning. De
 i det følgende punkt anførte responstider gælder ved opacimeterets
 minimumsflowhastighed, således som denne angives af instrumentets fabrikant..
 Udstødning
 Exhaust
 SP
 EP
 TT
 FM
 T1 LS
 LD
 OPL
 CL
 CL
 MC
 P (frivillig)
 P (optional)
 Figur 24 - Delstrømsopacimeter
 3.3.1. Komponenterne i fig. 24
 EP Udstødningsrør
 Udstødningsrøret skal i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre
 rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden være lige.
 SP Prøvetagningssonde
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/193
 Prøvetagningssonden skal være et åbent rør, som vender modsat strømmen og er
 placeret i eller omkring udstødningsrørets midtlinje. Sonden skal have en afstand på
 mindst 5 mm fra udstødningsrørets væg. Sondens diameter skal sikre, at den udtagne
 prøve er repræsentativ og at gennemstrømningen i opacimeteret er tilstrækkelig.
 TT Overføringsrør
 Overføringsrøret:
 − Røret skal være så kort som muligt og skal sikre en udstødningsgastemperatur på
 373 ± 30 K (100 °C ± 30 °C) ved indgangen til målekammeret.
 − Rørets vægtemperatur skal være tilstrækkeligt over udstødningsgassens dugpunkt
 til at forhindre kondensation.
 − Rørets diameter skal i hele dets længde være lig prøvetagningsrørets diameter.
 − Rørets responstid skal være mindre end 0,05 s ved mindste
 flowmetergennemstrømning bestemt i henhold til bilag 4, tillæg 4, punkt 5.2.4.
 − Røret må ikke have nævneværdig indvirkning på røgtæthedskurvens toppunkt.
 FM Flowmåleanordning
 Flowmåleanordning til bestemmelse af det korrekte flow ind i målekammeret.
 Instruments fabrikant skal angive en minimums- og maksimumsflowhastighed, som
 skal være sådan, at kravene til responstid af TT og lysvejlængde


text:
er opfyldt.
 Flowmåleanordningen kan være anbragt tæt på prøvetagningspumpen P, hvis en sådan
 anvendes.
 MC Målekammer
 Målekammeret skal indvendigt have ikke-reflekterende overflade eller tilsvarende
 optisk overflade. Indfald af falsk lys på detektoren som følge af indvendige reflekser
 af diffust lys skal være reduceret til et minimum.
 Gastrykket i målekammeret må ikke afvige mere end 0,75 kPa fra atmosfæretrykket.
 Når konstruktionen gør dette umuligt, skal opacimeterets aflæsning omregnes til
 atmosfæretryk.
 Målekammerets vægtemperatur skal med en nøjagtighed på ± 5 K være indstillet
 mellem 343 K (70 °C) og 373 K (100 °C), men under alle omstændigheder
 tilstrækkeligt over udstødningsgassens dugpunkt til at hindre kondensdannelse.
 Målekammeret skal være udstyret med passende anordninger til måling af
 temperaturen.
 ---pagebreak--- L 375/194 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 OPL Optisk lysvejlængde
 Længden af den røgfyldte lysvej mellem opacimeterets lyskilde og modtager, i
 nødvendigt omfang korrigeret for uhomogenitet som følge af massefyldegradienter og
 randeffekter. Den optiske lysvejlængde skal angives af instrumentets fabrikant under
 hensyntagen til eventuelle foranstaltninger mod tilsodning (f.eks. skylleluft). Er
 lysvejlængden ikke oplyst, skal den bestemmes i henhold til ISO DIS 11614, punkt
 11.6.5.
 LS Lyskilde
 Lyskilden skal være en glødelampe med en farvetemperatur mellem 2800 og 3250 K
 eller en grøn lysdiode (LED), hvis spektrum har maksimum mellem 550 og 570 nm.
 Lyskilden skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen,
 således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.
 LD Lysdetektor
 Detektoren skal være en fotocelle eller fotodiode (om nødvendigt med filter). Er
 lyskilden en glødelampe, skal dens responsspektrum have toppunkt (maksimal
 respons) svarende til den fototopiske kurve for det menneskelige øje, dvs. i området
 550 til 570 nm, medens responsen i området under 430 nm og over 680 nm skal være
 mindre end 4 % af den maksimale respons. Lysdetektoren skal være beskyttet mod
 tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra
 fabrikantens specifikationer.
 CL Kollimatorlinse
 Det afgivne lys skal kollimeres til en stråle med en diameter på højst 30 mm. Lyset i
 strålebundtet skal være parallelt med den optiske akse med en tolerance på 3 °.
 T1 Temperaturføler
 Til overvågning af udstødningsgassens temperatur ved indgangen til målekammeret.
 P Prøvetagningspumpe (frivillig)
 En prøvetagningspumpe nedstrøms for målekammeret kan anvendes til at føre gassen
 gennem målekammeret.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/195
 Bilag 5
 TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOF TIL KT-
 MOTORER, SOM FORESKRIVES TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL
 KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. DIESELOLIE (1)
 Parameter Enhed Grænseværdier (1) Testmetode(2) Offentliggjort
 Min. Maks.
 Cetantal(3) 52 54 ISO 5165 1998 (4)
 Massefylde ved 15 °C kg/m3 833 837 ISO 3675 1995
 Destillation:
 - 50 % punkt °C 245 ISO 3405 1998
 - 95 % punkt °C 345 350 ISO 3405 1998
 - slutkogepunkt °C --- 370 ISO 3405 1998
 Flammepunkt °C 55 --- EN 27719 1993
 CFPP °C --- -5 EN 116 1981
 Viskositet ved 40 °C mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 1996
 Polycykliske % m/m 3.0 6,0 IP 391 (*) 1995
 aromatiske
 carbonhydrider
 Svovlindhold (5) mg/kg --- 300 pr. EN-ISO/DIS 14596 1998 (4)
 Kobberkorrosion


text:
--- 1 EN-ISO 2160 1995
 Kulstofrest efter % m/m --- 0,2 EN-ISO 10370
 Conradson (10 %
 destillationsrest)
 Askeindhold % m/m --- 0,01 EN-ISO 6245 1995
 Vandindhold % m/m --- 0,05 EN-ISO 12937 1995
 Syretal (stærk syre) mg --- 0,02 ASTM D 974-95 1998 (4)
 Oxidationsstabilitet (6) mg/ ml --- 0,025 EN-ISO 12205 1996
 (1) Hvis det er nødvendigt at beregne den termiske virkningsgrad af en motor eller et
 køretøj, kan brændstoffets brændværdi beregnes af:
 Specifik energi (brændværdi)(netto) i MJ/kg = (46,423 - 8,792d2 + 3,170d)(1 - (x + y
 + s)) + 9,420s - 2,499x,
 hvor:
 d = massefylde ved 15 °C
 ---pagebreak--- L 375/196 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 x = massebrøk vand (% divideret med 100)
 y = massebrøk aske (% divideret med 100)
 s = massebrøk svovl (% divideret med 100).
 (2) De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er
 fastsat i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of
 precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på
 grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og
 minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Til trods
 for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten
 tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en
 gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier.
 Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i
 specifikationen, anvendes ISO 4259.
 (3) Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I
 tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og –bruger kan bestemmelserne i ISO
 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages
 et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må
 foretrækkes frem for enkeltstående målinger.
 (4) Offentliggørelsesmåned indføjes på et senere tidspunkt.
 (5) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til prøvningen, indberettes.
 Derudover skal det referencebrændstof, der anvendes for at godkende et køretøj eller
 en motor med hensyn til grænseværdierne i linje B i tabellen i punkt 5.2.1 i dette
 regulativ, have et maksimalt svovlindhold på 50 ppm.
 (6) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset.
 Vedrørende opbevaringsforhold og holdbarhed må henvises til leverandøren.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/197
 2. ETHANOL TIL DIESELMOTORER (1)
 Grænseværdier (2)
 Parameter Enhed Testmetode(3)
 Min. Maks.
 Alkohol, masse % m/m 92,4 - ASTM D 5501
 Andre alkoholer end ethanol i % m/m - 2 ASTM D 5501
 alkoholer i alt, masse
 Massefylde ved 15 °C kg/m3 795 815 ASTM D 4052
 Askeindhold % m/m 0,001 ISO 6245
 Flammepunkt °C 10 ISO 2719
 Syreindhold beregnet som % m/m - 0,0025 ISO 1388-2
 eddikesyre
 Syretal (stærk syre) KOH mg/1 - 1
 Farve Efter skala - 10 ASTM D 1209
 Dry-rest ved 100°C mg/kg 15 ISO 759
 Vandindhold % m/m 6,5 ISO 760
 Aldehyder beregnet som % m/m 0,0025 ISO 1388-4
 eddikesyre
 Svovlindhold mg/kg - 10 ASTM D 5453
 Estere, beregnet som % m/m


text:
- 0,1 ASTM D 1617
 ethylacetat
 (1) Der kan efter motorfabrikantens anvisninger tilsættes cetantalsforbedrende midler til
 ethanolbrændstof. Den størst tilladte mængde er 10 % m/m.
 (2) De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat
 i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision
 data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en
 minimumsforskel på 2R større end nul; ved fastsættelse af en maksimums- og
 minimumsværdi er minimumsforskellen 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for dette
 mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi
 på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde,
 hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre,
 om et brændstof opfylder kravene i specifikationen, anvendes ISO 4259.
 (3) Ækvivalente ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for alle de ovenfor
 nævnte egenskaber.
 __________
 ---pagebreak--- L 375/198 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Bilag 6
 TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR NG-BRÆNDSTOF SOM FORESKRIVES
 TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS
 OVERENSSTEMMELSE
 Type: NATURGAS (NG)
 På det europæiske marked sælges to gastyper:
 – gas i H-området, hvor referencebrændstofferne GR og G23 ligger højest og lavest
 – gas i L-området, hvor referencebrændstofferne G23 og G25 ligger højest og lavest.
 Specifikationerne for referencebrændstofferne GR, G23 og G25 er givet nedenfor:
 Referencebrændstof GR
 Specifikationer Enhed Basis Grænseværdi Prøvningsmetode
 er
 Min. Mak
 Sammensætning:
 Metan mol-% 87 84 89
 Ethan mol-% 13 11 15
 Rest (*) mol-% - - 1 ISO 6974
 Svovlindhold mg/m3 - - 10 ISO 6326-5
 (
 *
 *
 )
 (*) Inaktive +C2+
 (**) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa).
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/199
 Referencebrændstof G23
 Specifikationer Enhed Basis Grænsevær- Prøvningsmetode
 dier
 Min. Maks.
 Sammensætning:
 Metan mol-% 92,5 91,5 93,5
 Rest (*) mol-% - - 1 ISO 6974
 N2 mol-% 7,5 6,5 8,5
 Svovlindhold mg/m3 (**) - - 10 ISO 6326-5
 (*) Inaktive (forskellig fra N2) +C2/C2+
 (**) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa).
 Referencebrændstof G25
 Specifikationer Enhed Basis Grænseværdi Prøvningsmetode
 er
 Min. Maks.
 Sammensætning:
 Metan mol-% 86 84 88
 Rest (*) mol-% - - 1 ISO 6974
 N2 mol-% 14 12 16
 Svovlindhold mg/m3 (**) - - 10 ISO 6326-5
 (*) Inaktive (forskellig fra N2) +C2/C2+
 (**) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa).
 _________
 ---pagebreak--- L 375/200 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Bilag 7
 Type: FLASKEGAS (LPG)
 Parameter Enhed Grænsev Brændstof Grænsev Brændst Prøvningsmet
 od
 e
 Min. Maks. Min. Maks.
 Motoroktantal 92,5 (1)
 92,5 EN 589
 bilag B
 Sammensætning:
 C3-indhold % vol. 48 52 83 87
 C4-indhold % vol. 48 52 13 17 ISO 7941
 Olefiner % vol. 12 14
 Fordampningsrest mg/kg 50 50 NFM 41015
 Totalt svovlindhold ppm masse (1) 50 50 EN 24260
 Hydrogensulfid --- Intet intet ISO 8819
 Kobberstrimmel- skala klasse 1 klasse 1 ISO 6251(2)
 korrosion
 Vand ved 0 °C Fri fri visuel
 inspektion
 (1) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne


text:
293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (2) Denne metode giver ikke nødvendigvis nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende
 korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier,
 som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne
 stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.
 ________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/201
 Bilag 8
 EKSEMPEL PÅ BEREGNINGSMÅDE
 1. ESC-TEST
 1.1. Emission af gasser
 Måledata til beregning af de enkelte resultater er givet nedenfor. I dette
 eksempel måles CO og NOx på tør basis, HC på våd basis. HC-
 koncentrationen er givet i propanækvivalenter (C3) og skal ganges med tre for
 at omregnes til kulstof- (C1-) ækvivalenter. Beregningsmåden er den samme
 for de øvrige testforløb.
 P Ta Ha GEXH GAIRW GFUEL HC CO NOx
 (kW) (K) (g/kg) (kg) (kg) (kg) (ppm) (ppm) (ppm)
 82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495
 Beregning af korrektionsfaktor for omregning fra tør til våd basis KW,r (bilag 4,
 tillæg 1, punkt 4.2):
 1,969 1,608 ∗ 7,81
 FFH = = 1,9058 og KW2 = = 0,0124
 ⎛ 18,09 ⎞ 1000 + (1,608 ∗ 7,81)
 ⎜1 + ⎟
 ⎝ 545,29 ⎠
 ⎛ 18,09 ⎞
 KW,r = ⎜1 − 1,9058 ∗ ⎟ − 0,0124 = 0,9239
 ⎝ 541,06 ⎠
 Beregning af våde koncentrationer:
 CO = 41,2 * 0,9239 = 38,1 ppm
 NOx = 495 * 0,9239 = 457 ppm
 Beregning af fugtighedskorrektionsfaktoren KH,D for NOx (bilag 4, tillæg 1,
 punkt 4.3):
 A = 0,309 * 18,09/541,06 – 0,0266 = -0,0163
 B = -0,209 * 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026
 1
 KH D = = 0,9625
 1 − 0,0163 ∗ (7,81 − 10,71) + 0,0026 ∗ ( 294,8 − 298)
 ,
 ---pagebreak--- L 375/202 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Beregning af emissionsmassestrømme (bilag 4, tillæg 1, punkt 4.4):
 NOx = 0,001587 * 457 * 0,9625 * 563,38 = 393,27 g/h
 CO = 0,000966 * 38,1 * 563,38 = 20,735 g/h
 HC = 0,000479 * 6,3 * 3 * 563,38 = 5,100 g/h
 Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 1, punkt 4.5):
 I følgende beregningseksempel er valgt CO; for de øvrige komponenter er
 beregningsmåden den samme.
 Emissionsmassestrømmene for de enkelte testforløb ganges med de respektive
 vægtningsfaktorer som foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges
 sammen, resulterende i den gennemsnitlige emissionsmassestrøm i hele
 testcyklusen:
 CO = (6,7 * 0,15) + (24,6 * 0,08) + (20,5 * 0,10) + (20,7 * 0,10) + (20,6 *
 0,05) + (15,0 * 0,05) + (19,7 * 0,05) + (74,5 * 0,09) + (31,5 * 0,10) + (81,9 *
 0,08) + (34,8 * 0,05) + (30,8 * 0,05) + (27,3 * 0,05) = 30,91 g/h
 Motoreffekten i de enkelte testforløb ganges med de respektive
 vægtningsfaktorer som foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges
 sammen, resulterende i den gennemsnitlige effekt i hele testcyklussen:
 P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 *
 0,05) + (70,1 * 0,05) + (23,0 *


text:
0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 *
 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW
 30,91
 CO = = 0,515 g/kWh
 60,006
 Beregning af den specifikke NOx -emission i det tilfældigt valgt punkt (bilag 4,
 tillæg 1, punkt 4.6.1):
 Lad os antage, at der i det tilfældige punkt er bestemt følgende værdier:
 nZ = 1600 min-1
 MZ = 495 Nm
 NOx mass,Z = 487,9 g/h (beregnet efter foregående formler)
 P(n)Z = 83 kW
 NOx,Z = 487,9/83 = 5,878 g/kWh
 Bestemmelse af emissionsværdien fra testcyklussen (bilag 4, tillæg 1, punkt
 4.6.2):
 Lad os antage, at de fire tilstødende testforløb i ESC-testen er som følger:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/203
 nRT nSU ER ES ET EU MR MS MT MU
 1368 1785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 460 681 610
 ETU = 5,889 + (4,973-5,889) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,377 g/kWh
 ERS = 5,943 + (5,565-5,943) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,732 g/kWh
 MTU = 681 + (601-681) * (1600-1368)/(1785-1368) = 641,3 Nm
 MRS = 515 + (460-515) * (1600-1368)/(1785-1368) = 484,3 Nm
 EZ = 5,732 + (5,377-5,732) * (495-484,3)/(641,3-484,3) = 5,708 g/kWh
 Sammenligning af værdierne af NOx-emissionen (bilag 4, tillæg 1, punkt 4.6.3):
 NOx diff = 100 * (5,878-5,708)/5,708 = 2,98 %
 1.2. Partikelemissioner
 Partikelbestemmelsen bygger på det princip, at der indsamles partikler gennem
 hele testcyklussen, mens strømmen af prøvegas (MSAM og GEDF) bestemmes i
 de enkelte testforløb. Beregningen af GEDF afhænger af det anvendte system. I
 de følgende eksempler betragtes et system med CO2-måling og
 kulstofbalancemetoden samt et system med flowmåling. Når der er tale om et
 fuldstrømsfortyndingssystem, måles GEDF direkte af CVS-udstyret.
 Beregning af GEDF (bilag 4, tillæg 1, punkt 5.2.3 og 5.2.4):
 Lad os antage, at der er målt følgende data i testforløb 4. Beregningsmåden er den
 samme for de øvrige testforløb.
 GEXH GFUEL GDILW GTOTW CO2D CO2A
 (kg/h) (kg/h) (kg/h) (kg/h) (%) (%)
 334,02 10,76 5,4435 6,0 0,657 0,040
 a) kulstofbalancemetoden
 206,5 ∗ 10,76
 GEDFW = = 3601,2 kg/h
 0,657 − 0,040
 b) flowmålemetoden
 6,0
 q= = 10,78
 (6,0 − 5,4435
 GEDFW = 334,02 * 10,78 = 3600,7 kg/h
 ---pagebreak--- L 375/204 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Beregning af massestrømmen (bilag 4, tillæg 1, punkt 5.4):
 Emissionsmassestrømmene GEDFW for de enkelte testforløb ganges med de respektive
 vægtningsfaktorer som angivet i bilag 4, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges sammen,
 resulterende i den gennemsnitlige GEDF i hele testcyklussen. Den totale
 prøvetagningshastighed MSAM beregnes ved sammenlægning af
 prøvetagningshastighederne for de enkelte testforløb.
 G EDFW = (3567 * 0,15)+(3592 * 0,08)+(3611 * 0,10)+(3600 * 0,10)
 +(3618 * 0,05) +(3600 * 0,05)+(3640 * 0,05)+(3614 * 0,09)+(3620 *
 0,10)+(3601 * 0,08) +(3639 * 0,05)+(3582 * 0,05)+(3635 * 0,05)
 = 3604,6 kg/h
 MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 +
 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 = 1,515 kg
 Antages det, at massen af partiklerne på filtrene er 2,5 mg, fås:
 2,5 3604,6
 PTmass = ∗


text:
= 5,948 g/h
 1,515 1000
 Baggrundskorrektion (frivillig)
 Lad os antage, at der er foretaget én baggrundsmåling med følgende resultater.
 Beregningen af fortyndingsfaktoren DF er den samme som i punkt 3.1 i dette bilag
 og er ikke vist her.
 Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg
 Summen af DF = [(1-1/119,15) * 0,15] + [(1-1/8,89) * 0,08] + [(1-1/14,75) * 0,10] +
 [(1-1/10,10) * 0,10] + [(1-1/18,02) * 0,05] + [(1-1/12,33) * 0,05] + [(1-1/32,18) *
 0,05] + [(1-1/6,94) * 0,09] + [(1-1/25,19) * 0,10] + [(1-1/6,12) * 0,08] + [(1-1/20,87)
 * 0,05] + [(1-1/8,77) * 0,05] + [(1-1/12,59) * 0,05] = 0,923
 2,5 ⎛ 0,1 ⎞ 3604,6
 PTmass = − ⎜ ∗ 0,923 ⎟ ∗ = 5,726 g/h
 1,515 ⎝ 1,5 ⎠ 1000
 Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 1, punkt 5.5):
 P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) +(82,9 * 0,10) +(46,8 * 0,05)
 +(70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) +(122,0 * 0,08) +
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/205
 (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW
 5,948
 PT = = 0,099 g/kWh, hvis baggrundskorrigeret.
 60,006
 5,726
 PT = = 0,095 g/kWh
 60,006
 Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 1, punkt 5.6):
 Forudsættes værdierne at være de samme som beregnet for testforløb 4
 ovenfor, fås
 0,152 ∗ 3604,6
 WFE,I = = 0,1004
 1,515 ∗ 3600,7
 Denne værdi er inden for det tilladte område på 0,10 ± 0,003.
 2. ELR-TEST
 Da Bessel-filtrering som metode til gennemsnitsberegning er helt ny i europæiske
 bestemmelser om udstødningsemissioner, er i det følgende givet en beskrivelse af
 Bessel-filteret, et eksempel på konstruktion af en Bessel-algoritme samt et eksempel
 på beregning af den endelige røgtæthed. Konstanterne i Bessel-algoritmen afhænger
 udelukkende af opacimeterets konstruktion og datafangstsystemets
 prøvetagningsfrekvens. Det anbefales, at opacimeterets fabrikant oplyser de endelige
 Bessel-filterkonstanter ved forskellige prøvetagningsfrekvenser, og at disse konstanter
 anvendes af kunden ved konstruktion af Bessel-algoritmen og ved beregning af
 røgtætheden.
 2.1. Almindelige bemærkninger om Bessel-filteret
 På grund af højfrekvent forvrængning fremtræder det ubehandlede opacitetssignal
 sædvanligvis som en meget diffus kurve. For at fjerne disse højfrekvente
 forvrængninger kræves et Bessel-filter til ELR-testen. Bessel-filteret er selv et
 rekursivt anden ordens lavpasfilter, som sikrer hurtigst mulig stigning i signalet uden
 oversvingning.
 Hvis man tager udgangspunkt i et tidstro udstødningsrøgforløb i udstødningsrøret, vil
 hvert opacimeter vise en forskellig røgtæthedskurve med forsinkelse. Det målte
 opacitetssignals forsinkelse og størrelse er hovedsagelig bestemt af geometrien af
 opacimeterets målekammer, herunder prøvetagningsledningerne til udstødningsgas, og
 af den tid, opacimeterets elektronik er om at behandle signalet. Disse to virkninger er
 karakteriseret af to størrelser, som kaldes den fysiske og den elektriske responstid og
 repræsenterer et særskilt filter for hver opacimetertype.
 Formålet med at anvende et Bessel-filter er at sikre en ensartet samlet
 ---pagebreak--- L 375/206 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 filterkarakteristik for hele opacimetersystemet, bestående af:
 - opacimeterets fysiske responstid (tp)
 - opacimeterets elektriske responstid (te)
 - filterresponstiden for det anvendte Bessel-filter


text:
(tF)
 Den resulterende samlede responstid for systemet tAver er givet ved:
 2 2 2
 tAver = tF + tp + te ,
 og skal være ens for alle typer opacimetre for at give samme røgtæthed. Derfor er man
 nødt til at indføre et Bessel-filter således at filterresponstiden (tF) sammen med den
 fysiske (tp) og elektriske (te) responstid af det enkelte opacimeter resulterer i den
 ønskede samlede responstid (tAver). Eftersom tp og te er givne størrelser for det enkelte
 opacimeter og tAver er sat til 1,0 s i dette regulativ, kan tF beregnes af:
 tF = tAver2 − tp2 − te2
 Pr. definition er filterresponstiden tF den tid, et filtreret udgangssignal er om at stige
 fra 10 % til 90 % af værdien af et trinformet indgangssignal. Derfor skal Bessel-
 filterets afskæringsfrekvens iterativt beregnes således, at Bessel-filterets responstid er i
 overensstemmelse med den krævede stigningstid.
 Trinformet indgangssignal
 ]-[
 la
 ng
 iS
 Bessel-filtreret
 .A udgangssignal
 Tid (s)
 EN DA
 . ,
 Figur (a) - Kurve over et trinformet indgangssignal og det filtrerede udgangssignal
 Figur a viser både kurven over et trinformet indgangssignal, et Bessel-filtreret
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/207
 udgangssignal og Bessel-filterets responstid (tF).
 Konstruktion af Bessel-filterets endelige algoritme er en flertrinsproces, hvori
 der indgår flere iterationssløjfer. Et diagram over iterationsmetoden er vist
 nedenfor.
 Opacimeter-
 Regulering Datasystemets
 specifikationer
 prøvetagnings-
 hastighed (Hz)
 Krævet responstid af Bessel-filter Trin 1
 Trin 2
 Bessel-algoritme
 Trin 3
 Anvendelse af Bessel-filter på
 trinformet indgangssignal
 Trin 4
 Filterresponstid ved iteration
 Justering af
 afskæringsfrekvens
 Trin 5
 Afvigelse mellem tF og tFiter
 Trin 6
 Iteration Kontrol af interationskriterierne
 Nej
 Ja
 Trin 7
 Endelig Bessel-algoritme
 ---pagebreak--- L 375/208 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 2.2. Beregning af Bessel-algoritmen
 I dette eksempel konstrueres Bessel-algoritmen i flere trin i henhold til
 ovenstående iterationsprocedure, som er baseret på bilag 4, tillæg 1, punkt 6.1.
 For opacimeter og datafangstsystem forudsættes følgende specifikationer:
 fysisk responstid, tp 0,15 s
 elektrisk responstid, te 0,05 s
 - samlet responstid, tAver 1,00 s (pr. definition i dette regulativ)
 - prøvetagningsfrekvens 150 Hz
 Trin 1 Krævet responstid af Bessel-filter tF:
 tF = 12 − (0,152 + 0,052 ) = 0,987421 s
 Trin 2 Gætning af afskæringsfrekvens og beregning af Bessel-konstanterne E
 og K til første iteration:
 fc = 3,1415 / (10 * 0,987421) = 0,318152 Hz
 ∆t = 1 / 150 = 0,006667 s
 Ω = 1 / [tan (3,1415 * 0,006667 * 0,318152)] = 150,076644
 1
 E= 2
 = 7,07948 ∗ 10 −5
 1 + 150,076644 ∗ 3 ∗ 0,618034 + 0,618034 ∗ 150,076644
 K = 2 * 7,07948 * 10-5 * (0,618034 * 150,076644 - 1) – 1 = 0,970783
 Derved fås Bessel-algoritmen:
 Yi = Yi-1 + 7,07948 * 10-5 * (Si + 2 * Si-1 + Si-2 - 4 * Yi-2) + 0,970783 * (Yi-1 -
 Yi-2)
 hvor Si repræsenterer de mulige værdier af det trinformede indgangssignal
 (enten 0 eller 1), og Yi repræsenterer de filtrerede værdier af udgangssignalet.
 Trin 3 Anvendelse af Bessel-filteret på det trinformede indgangssignal:
 Bessel-filterets responstid tF er defineret som den


text:
tid, det tager et filtreret
 udgangssignal at stige fra 10 % til 90 % af størrelsen af et trinformet
 indgangssignal. For at bestemme tiderne svarende til 10 % (t10) og 90 % (t90)
 af udgangssignalet skal der anvendes et Bessel-filter på et trinformet
 indgangssignal, hvor fc, E og K er sat til ovenstående værdier.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/209
 I tabel B er angivet indekstal, tid og størrelse af et trinformet indgangssignal og
 de resulterende værdier af det filtrerede udgangssignal for første og anden
 iteration. For punkterne nærmest t10 og t90 er anvendt fed skrift. I første
 iteration i tabel B indtræder 10 % værdien mellem indeks nr. 30 og 31, og
 90 % værdien mellem indeks nr. 191 og 192. Til beregning af tF,iter er den
 nøjagtige værdi af t10 og t90 bestemt ved lineær interpolation mellem
 nabomålepunkter på følgende måde:
 t10=tlower + ∆t * (0,1-outlower)/(outupper - outlower)
 t90=tlower + ∆t * (0,9-outlower)/(outupper - outlower)
 hvor outupper og outlower er de respektive nærmestliggende punkter af det Bessel-
 filtrerede udgangssignal, og tlower er det nærmestliggende tidspunkt som angivet i tabel
 B.
 t10 =0,200000+0,006667*(0,1-0,099208)/(0,104794-0,099208)=0,200945 s
 t90 =1,273333+0,006667*(0,9-0,899147)/(0,901168-0,899147)=1,276147 s
 Trin 4 Filterresponstiden for første iterationssløjfe:
 tF,iter = 1,276147 – 0,200945 = 1,075202 s
 Trin 5 Afvigelsen mellem ønsket og opnået filterresponstid i første iterationssløjfe:
 ∆ = (1,075202 – 0,987421) / 0,987421 = 0,081641
 Trin 6 Kontrol af iterationskriterierne:
 |∆| ≤ 0,01 er påkrævet. Da 0,081641 > 0,01, er iterationskriterierne ikke opfyldt, og
 der skal begyndes på endnu en iterationssløjfe. Til denne iterationssløjfe beregnes en
 ny afskæringsfrekvens af fc og ∆ på følgende måde:
 fc,new = 0,318152 * (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz
 Denne nye afskæringsfrekvens anvendes i anden iterationssløjfe, igen begyndende
 med trin 2. Iterationen skal gentages, indtil iterationskriterierne er opfyldt. De
 resulterende værdier af første og anden iteration er sammenfattet i tabel A.
 ---pagebreak--- L 375/210 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Parameter 1. Iteration 2. Iteration
 fc (Hz) 0,318152 0,344126
 E (-) 7,07948 * 10-5 8,272777 * 10-5
 K (-) 0,970783 0,968410
 t10 (s) 0,200945 0,185523
 t90 (s) 1,276147 1,179562
 tF,iter (s) 1,075202 0,994039
 ∆ (-) 0,081641 0,006657
 fc,new (Hz) 0,344126 0,346417
 Tabel A - Værdier af første og anden iteration
 Trin 7 Endelig Bessel-algoritme:
 Så snart iterationskriterierne er opfyldt, beregnes de endelige Bessel-filterkonstanter
 og den endelige Bessel-algoritme som angivet under trin 2. I dette eksempel er
 iterationskriterierne opfyldt efter den anden iteration (∆ = 0,006657 ≤ 0,01). Den
 endelige algoritme benyttes derefter til bestemmelse af den gennemsnitlige røgtæthed
 (se næste punkt 2.3).
 YI=Yi-1+8,272777*10-5*(Si+2*Si-1+Si-2-4*Yi-2)+0,968410*(Yi-1-Yi-2)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/211
 Trinformet Filtreret udgangssignal
 Indgangs- Yi
 signal
 Indeks I Tid Si [-]
 [-] [s] [-] 1. Iteration 2. Iteration
 -2 -0,013333 0 0,000000 0,000000
 -1
 -0,006667 0 0,000000 0,000000
 0 0,000000 1 0,000071 0,000083
 1 0,006667 1 0,000352 0,000411
 2 0,013333 1 0,000908 0,001060
 3 0,020000 1 0,001731 0,002019
 4 0,026667 1 0,002813 0,003278
 5 0,033333 1 0,004145 0,004828
 ~ ~ ~ ~ ~
 24 0,160000 1 0,067877 0,077876
 25 0,166667 1 0,072816


text:
0,083476
 26 0,173333 1 0,077874 0,089205
 27 0,180000 1 0,083047 0,095056
 28 0,186667 1 0,088331 0,101024
 29 0,193333 1 0,093719 0,107102
 30 0,200000 1 0,099208 0,113286
 31 0,206667 1 0,104794 0,119570
 32 0,213333 1 0,110471 0,125949
 33 0,220000 1 0,116236 0,132418
 34 0,226667 1 0,122085 0,138972
 35 0,233333 1 0,128013 0,145605
 36 0,240000 1 0,134016 0,152314
 37 0,246667 1 0,140091 0,159094
 ~ ~ ~ ~ ~
 175 1,166667 1 0,862416 0,895701
 176 1,173333 1 0,864968 0,897941
 177 1,180000 1 0,867484 0,900145
 178 1,186667 1 0,869964 0,902312
 179 1,193333 1 0,872410 0,904445
 180 1,200000 1 0,874821 0,906542
 181 1,206667 1 0,877197 0,908605
 182 1,213333 1 0,879540 0,910633
 183 1,220000 1 0,881849 0,912628
 184 1,226667 1 0,884125 0,914589
 185 1,233333 1 0,886367 0,916517
 186 1,240000 1 0,888577 0,918412
 187 1,246667 1 0,890755 0,920276
 188 1,253333 1 0,892900 0,922107
 189 1,260000 1 0,895014 0,923907
 190 1,266667 1 0,897096 0,925676
 191 1,273333 1 0,899147 0,927414
 ---pagebreak--- L 375/212 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 192 1,280000 1 0,901168 0,929121
 193 1,286667 1 0,903158 0,930799
 194 1,293333 1 0,905117 0,932448
 195 1,300000 1 0,907047 0,934067
 ~ ~ ~ ~ ~
 Tabel B - Værdierne af trinformet indgangssignal og Bessel-filtreret udgangssignal
 for første og anden iterationssløjfe
 2.3. Beregning af røgtæthed
 Nedenstående skema sammenfatter proceduren ved bestemmelse af den endelige
 størrelse af røgtætheden.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/213
 Hast. A Hast. B Hast. C
 Trin 1 Trin 1 Trin 1
 Hast. A Hast. B Hast. C
 Trin 2 Trin 2 Trin 2
 Hast. A Hast. B Hast. C
 Trin 3 Trin 3 Trin 3
 Ubehandlet opacitet N (%)
 Beregning af lysabsorptionskoefficient k (1/m)
 Filtrering med Bessel-filter
 Maks. k-værdi (topværdi) for
 hver hast. og belastningstrin
 Validering af cykel for hver hast.
 Beregning af gennemsnitlig røgværdi for hver hast.
 Beregning af den endelige røgværdi
 ---pagebreak--- L 375/214 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 I fig. b ses kurven over det målte, ubehandlede opacitetssignal og den ufiltrerede og
 filtrerede lysabsorptionskoefficient (k-værdi) i første belastningstrin af en ELR-test, og
 maksimumværdien Ymax1,A (topværdi) af den filtrerede k-kurve er vist. Tilsvarende
 indeholder tabel C de numeriske værdier af indeks i, tid (prøvetagningsfrekvens 150
 Hz), ubehandlet opacitet, ufiltreret k-værdi og filtreret k-værdi. Filtrering skete med
 brug af konstanterne i den Bessel-algoritme, der opstilledes i punkt 2.2 i dette bilag.
 På grund af den store datamængde indeholder tabellen kun de dele af
 røgtæthedskurven, der ligger nærmest begyndelsen og toppen.
 ]
 %
 [
 N
 te
 ti
 ca
 p
 O
 .B
 Peak = topværdi
 Opacity N = opacitet N
 Unfiltered smoke k = ufiltreret røg k
 Filtered smoke k = filtreret røg
 Time (s) = tid (s)
 Figur b - Kurve over målt opacitet N, ufiltreret røgtæthed k og filtreret røgtæthed k
 Topværdien (i = 272) beregnes under forudsætning af følgende data i tabel C. Alle
 andre enkeltværdier af røgtæthed beregnes på samme måde. For at starte algoritment
 sættes s-1 , s-2, y-1 og y-2 til nul.
 Beregning af k-værdi (bilag 4, tillæg 1, punkt 6.3.1):
 LA (m) 0,430
 Indeks I 272
 N


text:
(%) 16,783
 S271 (m-1) 0,427392
 S270 (m-1) 0,427532
 Y271 (m-1) 0,542383
 Y270 (m-1) 0,542337
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/215
 1 ⎛ 16,783 ⎞ -1
 k=- ∗ ln⎜1 − ⎟ = 0,427252 m
 0,430 ⎝ 100 ⎠
 Denne værdi svarer til S272 i nedenstående ligning.
 Beregning af Bessel-gennemsnit af røgtæthed (bilag 4, tillæg 1, punkt 6.3.2):
 I følgende ligning anvendes Bessel-konstanterne fra punkt 2.2 ovenfor. Den faktiske
 ufiltrerede k-værdi som beregnet ovenfor svarer til S272 (Si). S271 (Si-1) og S270 (Si-2) er de
 to foregående ufiltrerede k-værdier, medens Y271 (Yi-1) og Y270 (Yi-2) er de to foregående
 filtrerede k-værdier.
 Y272 = 0,542383+8,272777*10-5*(0,427252+2*0,427392+0,427532-4*0,542337)+
 0,968410*(0,542383-0,542337) = 0,542389 m-1
 Denne værdi svarer til Ymax1,A i nedenstående ligning.
 Beregning af den endelige værdi af røgtætheden (bilag 4, tillæg 1, punkt 6.3.3):
 Fra hver røgtæthedskurve tages den maksimale filtrerede k-værdi til videre beregning.
 Følgende værdier forudsættes:
 Ymax (m-1)
 Hastighed Cyklus 1 Cyklus 2 Cyklus 3
 A 0,5424 0,5435 0,5587
 B 0,5596 0,5400 0,5389
 C 0,4912 0,5207 0,5177
 SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587) / 3 = 0,5482 m-1
 SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389) / 3 = 0,5462 m-1
 SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177) / 3 = 0,5099 m-1
 SV = (0,43*0,5482)+(0,56*0,5462)+(0,01*0,5099) = 0,5467 m-1
 ---pagebreak--- L 375/216 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Validering af cyklus (bilag 4, tillæg 1, punkt 3.4)
 Før SV beregnes, skal cyklussen godkendes ved beregning af de relative
 standardafvigelser af røgtætheden under de tre cyklusser for hver hastighed.
 Hastighed Gennemsnitlig SV abs. std. afv. (m-1) rel. std. afv. (%)
 (m-1)
 A 0,5482 0,0091 1,7
 B 0,5462 0,0116 2,1
 C 0,5099 0,0162 3,2
 I dette eksempel er godkendelseskriteriet på 15 % opfyldt for hver hastighed.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/217
 Tabel C
 Værdierne af opaciteten N og af ufiltreret og filtreret k-værdi i begyndelsen af
 belastningstrinnet
 Ufiltreret Filtreret
 Indeks I Tid Opacitet N k-værdi k-værdi
 [-] [s] [%] [m-1] [m-1]
 -2 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000
 -1
 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000
 0 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000
 1 0,006667 0,020000 0,000465 0,000000
 2 0,013333 0,020000 0,000465 0,000000
 3 0,020000 0,020000 0,000465 0,000000
 4 0,026667 0,020000 0,000465 0,000001
 5 0,033333 0,020000 0,000465 0,000002
 6 0,040000 0,020000 0,000465 0,000002
 7 0,046667 0,020000 0,000465 0,000003
 8 0,053333 0,020000 0,000465 0,000004
 9 0,060000 0,020000 0,000465 0,000005
 10 0,066667 0,020000 0,000465 0,000006
 11 0,073333 0,020000 0,000465 0,000008
 12 0,080000 0,020000 0,000465 0,000009
 13 0,086667 0,020000 0,000465 0,000011
 14 0,093333 0,020000 0,000465 0,000012
 15 0,100000 0,192000 0,004469 0,000014
 16 0,106667 0,212000 0,004935 0,000018
 17 0,113333 0,212000 0,004935 0,000022
 18 0,120000 0,212000 0,004935 0,000028
 19 0,126667 0,343000 0,007990 0,000036
 20 0,133333 0,566000 0,013200 0,000047
 21 0,140000 0,889000 0,020767 0,000061
 22 0,146667 0,929000 0,021706 0,000082
 23 0,153333 0,929000 0,021706 0,000109
 24 0,160000 1,263000 0,029559 0,000143
 25 0,166667 1,455000 0,034086 0,000185
 26 0,173333 1,697000 0,039804 0,000237
 27 0,180000 2,030000 0,047695 0,000301
 28 0,186667 2,081000 0,048906 0,000378
 29 0,193333 2,081000 0,048906 0,000469
 30 0,200000 2,424000 0,057067 0,000573
 31 0,206667 2,475000 0,058282 0,000693
 32 0,213333 2,475000 0,058282 0,000827
 33 0,220000 2,808000 0,066237


text:
0,000977
 34 0,226667 3,010000 0,071075 0,001144
 35 0,233333 3,253000 0,076909 0,001328
 36 0,240000 3,606000 0,085410 0,001533
 37 0,246667 3,960000 0,093966 0,001758
 38 0,253333 4,455000 0,105983 0,002007
 39 0,260000 4,818000 0,114836 0,002283
 40 0,266667 5,020000 0,119776 0,002587
 ~ ~ ~ ~ ~
 ---pagebreak--- L 375/218 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/219
 Tabel C (fortsat)
 Værdierne af opaciteten N, ufiltreret og filtreret k-værdi omkring Ymax1,A
 (≡ topværdi angivet med fede typer)
 Ufiltreret Filtreret
 Indeks i Tid Opacitet N k-værdi k-værdi
 [-] [s] [%] [m-1] [m-1]
 259 1,726667 17,182000 0,438429 0,538856
 260 1,733333 16,949000 0,431896 0,539423
 261 1,740000 16,788000 0,427392 0,539936
 262 1,746667 16,798000 0,427671 0,540396
 263 1,753333 16,788000 0,427392 0,540805
 264 1,760000 16,798000 0,427671 0,541163
 265 1,766667 16,798000 0,427671 0,541473
 266 1,773333 16,788000 0,427392 0,541735
 267 1,780000 16,788000 0,427392 0,541951
 268 1,786667 16,798000 0,427671 0,542123
 269 1,793333 16,798000 0,427671 0,542251
 270 1,800000 16,793000 0,427532 0,542337
 271 1,806667 16,788000 0,427392 0,542383
 272 1,813333 16,783000 0,427252 0,542389
 273 1,820000 16,780000 0,427168 0,542357
 274 1,826667 16,798000 0,427671 0,542288
 275 1,833333 16,778000 0,427112 0,542183
 276 1,840000 16,808000 0,427951 0,542043
 277 1,846667 16,768000 0,426833 0,541870
 278 1,853333 16,010000 0,405750 0,541662
 279 1,860000 16,010000 0,405750 0,541418
 280 1,866667 16,000000 0,405473 0,541136
 281 1,873333 16,010000 0,405750 0,540819
 282 1,880000 16,000000 0,405473 0,540466
 283 1,886667 16,010000 0,405750 0,540080
 284 1,893333 16,394000 0,416406 0,539663
 285 1,900000 16,394000 0,416406 0,539216
 286 1,906667 16,404000 0,416685 0,538744
 287 1,913333 16,394000 0,416406 0,538245
 288 1,920000 16,394000 0,416406 0,537722
 289 1,926667 16,384000 0,416128 0,537175
 290 1,933333 16,010000 0,405750 0,536604
 291 1,940000 16,010000 0,405750 0,536009
 292 1,946667 16,000000 0,405473 0,535389
 293 1,953333 16,010000 0,405750 0,534745
 294 1,960000 16,212000 0,411349 0,534079
 295 1,966667 16,394000 0,416406 0,533394
 296 1,973333 16,394000 0,416406 0,532691
 297 1,980000 16,192000 0,410794 0,531971
 298 1,986667 16,000000 0,405473 0,531233
 299 1,993333 16,000000 0,405473 0,530477
 300 2,000000 16,000000 0,405473 0,529704
 ~ ~ ~ ~ ~
 ---pagebreak--- L 375/220 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/221
 3. ETC TEST
 3.1. Gasemissioner (dieselmotor)
 Lad os antage, at man med et PDP-CVS system har opnået følgende testresultater:
 V0 m3/omdr. 0,1776
 Np (omdr.) 23073
 pB (kPa) 98,0
 p1 (kPa) 2,3
 T (K) 322,5
 Ha (g/kg) 12,8
 NOx conce (ppm) 53,7
 NOx concd (ppm) 0,4
 CO conce (ppm) 38,9
 CO concd (ppm) 1,0
 HC conce (ppm) uden afskæring 9,00
 HC concd (ppm) uden afskæring 3,02
 HC conce (ppm) med afskæring 1,20
 HC concd (ppm) med afskæring 0,65
 CO2,conce (%) 0,723
 Wact (kWh) 62,72
 Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.1):
 MTOTW = 1,293 * 0,1776 * 23073 * (98,0 - 2.3) * 273 / (101,3 * 322,5)
 = 4237,2 kg
 Beregning af NOx-korrektionsfaktoren (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.2):
 1
 K = = 1,039
 1 - 0,0182 ⋅ (12,8 - 10,71)
 H,D
 Beregning af NMHC-koncentrationen ved NMC-metoden (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1),
 idet virkningsgraden for methan sættes til 0,04 og virkningsgraden for ethan til 0,98:
 ---pagebreak--- L 375/222 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 9,0 × (1 - 0,04) -


text:
1,2
 NMHC conce = = 7,91 ppm
 0,98 - 0,04
 3,02 × (1 - 0,04) - 0,65
 NMHC = = 2,39 ppm
 0,98 - 0,04
 concd
 Beregning af baggrundskorrigerede koncentrationer (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1.1):
 Lad os antage, at man har et diesel-brændstof med sammensætning C1H1,8:
 1
 F = 100 ⋅ = 13,6
 1 + (1,8/2) + (3,76 ⋅ (1 + (1,8/4))
 s
 13,6
 DF = = 18,69
 0,723 + (9,00 + 38,9) ⋅ 10 -4
 NOx conc = 53,7 – 0,4 · (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm
 COconc = 38,9 – 1,0 · (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm
 HCconc = 9,00 – 3,02 · (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm
 NMHCconc = 7,91 – 2,39 · (1 - (1/18,69)) = 5,65 ppm
 Beregning af emissionsmassestrømmen (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1):
 NOx mass = 0,001587 · 53,3 · 1,039 · 4237,2 = 372,391 g
 COmass = 0,000966 · 37,9 · 4237,2 = 155,129 g
 HCmass = 0,000479 · 6,14 · 4237,2 = 12,462 g
 NMHCmass = 0,000479 · 5,65 · 4237,2 = 11,467 g
 Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.4):
 NO x = 372,391 / 62,72 = 5,94 g/kWh
 CO = 155,129 / 62,72 = 2,47 g/kWh
 HC = 12,462 / 62,72 = 0,199 g/kWh
 NMHC = 11,467 / 62,72 = 0,183 g/kWh
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/223
 3.2. Partikelemissioner (dieselmotor)
 Det antages, at der er opnået følgende testresultater med et PDP-CVS system med
 dobbelt fortynding:
 MTOTW (kg) 4237,2
 Mf,p (mg) 3,030
 Mf,b (mg) 0,044
 MTOT (kg) 2,159
 MSEC (kg) 0,909
 Md (mg) 0,341
 MDIL (kg) 1,245
 DF 18,69
 Wact (kWh) 62,72
 Beregning af masseemissionen (bilag 4, tillæg 2, punkt 5.1):
 Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg
 MSAM = 2,159 – 0,909 = 1,250 kg
 3,074 4237,2
 PTmass = ∗ = 10,42 g
 1,250 1000
 Beregning af den baggrundskorrigerede masseemission (bilag 4, tillæg 2, punkt 5.1):
 ⎡ 3,074 ⎛ 0,341 ⎛ 1 ⎞ ⎞ ⎤ 4237,2
 PTmass = ⎢ − ⎜⎜ ∗ ⎜1 − ⎟ ⎟⎟ ⎥ ∗ = 9,32 g
 ⎣ 1, 250 ⎝ 1, 245 ⎝ 18, 69 ⎠ ⎠⎦ 1000
 Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 2, punkt 5.2):
 NOx = 372,391 / 62,72 = 5,94 g/kWh
 CO = 155,129 / 62,72 = 2,47 g/kWh
 HC = 12,462 / 62,72 = 0,199 g/kWh
 3.3. Gasemissioner (CNG-motor)
 Lad os antage, at man med et PDP-CVS system har opnået følgende testresultater:
 ---pagebreak--- L 375/224 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 MTOTW (kg) 4237,2
 Ha (g/kg) 12,8
 NOx conce (ppm) 17,2
 NOx concd (ppm) 0,4
 CO conce (ppm) 44,3
 CO concd (ppm) 1,0
 HC conce (ppm) uden afskæring 27,0
 HC concd (ppm) uden afskæring 2,02
 HC conce (ppm) med afskæring 18,0
 HC concd (ppm) med afskæring 0,65
 CH4 conce (ppm) 18,0
 CH4 concd (ppm) 1,1
 CO2,conce (%) 0,723
 Wact (kWh) 62,72
 Beregning af NOx-korrektionsfaktoren (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.2):
 1
 K = = 1,074
 1 - 0,0329 × (12,8 - 10,71)
 H,G


text:
Beregning af NMHC-koncentrationen (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1):
 a) GC-metoden
 NMHCkonce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm
 b) NMC-metoden
 Idet virkningsgraden for methan sættes til 0,04, og virkningsgraden for ethan til 0,98 (se
 bilag 4, tillæg 5, punkt 1.8.4), fås
 27,0 ⋅ (1 - 0,04) - 18,0
 NMHCconce = = 8,4 ppm
 0,98 - 0,04
 2,02 ⋅ (1 - 0,04) - 0,65
 NMHCconcd = = 1,37 ppm
 0,98 - 0,04
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/225
 Beregning af baggrundskorrigerede koncentrationer (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1.1):
 Idet brændstoffet forudsættes at være 100 % methan med sammensætningen C1H4, fås
 1
 FS = 100 ⋅ = 9,5
 1 + (4/2) + (3,76 × (1 + (4/4)))
 9,5
 DF = = 13,01
 0,723 + (27,0 + 44,3) ⋅ 10 -4
 For NMHC med GC-metoden er baggrundskoncentrationen forskellen mellem HCkoncd og
 CH4 koncd
 NOx conc = 17,2 - 0,4 · (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm
 COconc = 44,3 - 1,0 · (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm
 NMHCconc = 8,4 - 1,37 · (1 - (1/13,01)) = 7,13 ppm (NMC-
 metoden)
 NMHCconc = 9,0 - 0,92 · (1 - (1/13,01)) = 8,15 ppm (GC-metoden)
 CH4 conc = 18,0 - 1,1 · (1 - (1/13,01)) = 17,0 ppm (GC-metoden)
 Beregning af emissionsmassestrømmen (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1):
 NOx mass = 0,001587 · 16,8 · 1,074 · 4237,2 =121,330 g
 COmass = 0,000966 · 43,4 · 4237,2 = 177,642 g
 NMHCmass = 0,000516 · 7,13 · 4237,2 = 15,589 g (NMC-metoden)
 NMHCmass = 0,000516 · 8,15 · 4237,2 = 17,819 g (GC-metoden)
 CH4 mass = 0,000552 · 17,0 · 4237,2 = 39,762 g (GC-metoden)
 Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.4):
 NOx = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh
 CO = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh
 NMHC = 15,589/62,72 = 0,249 g/kWh (NMC-metoden)
 ---pagebreak--- L 375/226 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 NMHC = 17,819/62,72 = 0,284 g/kWh (GC-metoden)
 CH 4 = 39,762/62,72 = 0,634 g/kWh (GC-metoden)
 4. λ-FORSKYDNINGSFAKTOR (Sλ)
 4.1. Beregning af λ-forskydningsfaktoren (Sλ) 5/
 2
 Sλ =
 ⎛ inert % ⎞⎛ m⎞ O2 *
 ⎜1 - ⎟⎜ n + ⎟ -
 ⎝ 100 ⎠⎝ 4⎠ 100
 hvor:
 Sλ = λ-forskydningsfaktor
 % inert = brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N2, CO2, He
 osv.)
 O2* = brændstoffets oprindelige iltindhold i % vol.
 n og m = henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer
 brændstoffets carbonhydrider, dvs.:
 ⎡ CH4 % ⎤ ⎡ C2 % ⎤ ⎡ C3 % ⎤ ⎡ C4 % ⎤ ⎡ C5 % ⎤
 1∗ ⎢ 100 ⎥
 + 2∗ ⎢ 100 ⎥
 + 3∗ ⎢ 100 ⎥
 + 4∗ ⎢ 100⎥
 + 5 ∗
 ⎢ 100 ⎥
 + ..
 ⎣ ⎦ ⎣ ⎦ ⎣ ⎦ ⎣ ⎦ ⎣ ⎦
 n =
 diluent%
 1 −
 100
 ⎡ CH4 % ⎤ ⎡ C2H4 % ⎤ ⎡ C2H6 % ⎤ ⎡ C3H8 % ⎤
 4 ∗
 ⎢ 100 ⎥
 + 4 ∗
 ⎢ 100 ⎥
 + 6 ∗
 ⎢ 100 ⎥
 + 8 ∗


text:
⎢ 100 ⎥
 + ..
 ⎣ ⎦ ⎣ ⎦ ⎣ ⎦ ⎣ ⎦
 m =
 diluent%
 1 −
 100
 hvor:
 CH4 brændstoffets indhold af methan (% vol.)
 C2 brændstoffets totale indhold af C2carbonhydrider (f.eks. C2H6, C2H4, etc.), (%
 vol.)
 C3 brændstoffets totale indhold af C3-carbonhydrider (f.eks. C3H8, C3H6, etc.), (%
 vol.)
 C4 brændstoffets totale indhold af C4-carbonhydrider (f.eks. C4H10, C4H8,, etc.), (%
 vol.)
 C5 brændstoffets totale indhold af C5-carbonhydrider (f.eks. C5H12, C5H10, etc.), (%
 5/ Det støkiometriske luft/brændstof-forhold for automobilbrændstoffer:
 SAE J1829, juni 1987.
 John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill,
 1988, kapitel 3.4 “Combustion stoichiometry”
 (side 68 til 72).
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/227
 vol.)
 diluent = brændstoffets indhold af fortyndende gasser dvs.: O2*, N2, CO2, He, etc.),
 (% vol.).
 4.2. Eksempler til beregning af λ-forskydningsfaktoren Sλ:
 Eksempel 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (v/v)
 ⎡ CH4% ⎤ ⎡ C2% ⎤
 1* ⎢ + 2x ⎢⎣ 100 ⎥⎦ + .. 1 x 0,86 0,86
 ⎣ 100 ⎥⎦
 n= = = =1
 diluent % 14 0,86
 1- 1-
 100 100
 ⎡ CH % ⎤ ⎡C H % ⎤
 4 ∗ ⎢ 4 ⎥ + 4 ∗ ⎢ 2 4 ⎥ + ..
 ⎣ 100 ⎦ ⎣ 100 ⎦ 4 ∗ 0,86
 m= = =4
 1-
 diluent % 0 ,86
 100
 2 2
 Sλ = = = 1,16
 ⎛ inert % ⎞⎛ m ⎞ O2 * ⎛ 14 ⎞ ⎛ 4⎞
 ⎜1 - ⎟⎜ n + ⎟ - ⎜1 - ⎟ x ⎜ 1+ ⎟
 ⎝ 100 ⎠⎝ 4 ⎠ 100 ⎝ 100 ⎠ ⎝ 4⎠
 Eksempel 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (v/v)
 ⎡CH4%⎤ ⎡C2%⎤
 1* ⎢ ⎥ + 2x⎢ + ..
 ⎣ 100 ⎦ ⎣ 100 ⎥⎦ 1x0,87+ 2x0,13 1,13
 n= = = = 1,13
 diluent% 0 1
 1- 1-
 100 100
 ⎡ CH4% ⎤ ⎡ C2H6% ⎤
 4x ⎢ + 6x ⎢ + ..
 ⎣ 100 ⎦ ⎥ ⎣ 100 ⎥⎦ 4x0,87 + 6x0,13
 m= = = 4,26
 diulent % 1
 1-
 100
 2 2
 Sλ = = = 0,911
 ⎛ inert % ⎞⎛ m ⎞ O2 * ⎛ 0 ⎞ ⎛ 4,26 ⎞
 ⎜1 - ⎟⎜ n + ⎟ - ⎜1 - ⎟ x ⎜ 1.13 + .⎟
 ⎝ 100 ⎠⎝ 4 ⎠ 100 ⎝ 100 ⎠ ⎝ 4 ⎠
 ---pagebreak--- L 375/228 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Eksempel 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %,
 O2 = 0,6 %, N2 = 4%
 ⎡ CH4%⎤ ⎡ C2%⎤
 1* ⎢ ⎥ + 2x⎢ + ..
 ⎣ 100 ⎦ ⎣ 100 ⎥⎦ 1x0,89+ 2x0,045+ 3x0,023+ 4x0,002
 n= = = 1,11
 1-
 diluent%
 1-
 (0,64+ 4)
 100 100
 ⎡ CH4% ⎤ ⎡ C2H4% ⎤ ⎡ C2H6% ⎤ ⎡ C3H8% ⎤
 4x ⎢ ⎥ + 4x ⎢ ⎥ + 6x ⎢ ⎥ + .. + 8x ⎢
 m= ⎣
 100 ⎦ ⎣ 100 ⎦ ⎣ 100 ⎦ ⎣ 100 ⎥⎦ =
 diulent %
 1-
 100
 4x0,89


text:
+ 4x0,045 + 8x0,023 + 14x0,002
 = = 4,24
 0,6 + 4
 1-
 100
 2 2
 Sλ = = = 0,96
 ⎛ inert % ⎞⎛ m ⎞ O2 * ⎛ 4 ⎞ ⎛ 4,24 ⎞ 0,6
 ⎜1 - ⎟⎜ n + ⎟ - ⎜1 - ⎟ ∗ ⎜ 1.11 + ⎟-
 ⎝ 100 ⎠⎝ 4 ⎠ 100 ⎝ 100 ⎠ ⎝ 4 ⎠ 100
 __________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/229
 Bilag 9
 SÆRLIGE TEKNISKE FORSKRIFTER FOR
 ETHANOLDREVNE DIESELMOTORER
 For ethanoldrevne dieselmotorer gælder følgende specifikke ændringer til de relevante afsnit, formler
 og faktorer i testmetoderne i bilag 4 til dette regulativ.
 I bilag 4, tillæg 1
 4.2. Korrektion ved omregning tør/våd
 1,877
 FFH =
 ⎛ G ⎞
 ⎜⎜1 + 2,577 ⋅ FUEL ⎟⎟
 ⎝ G AIRW ⎠
 4.3. NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur
 K 1
 1 A (H 10,71) B (T 298)
 H,D
 =
 + ⋅ a
 − + ⋅ a
 −
 hvor:
 A= 0,181 GFUEL/GAIRD – 0,0266
 B= - 0,123 GFUEL/GAIRD + 0,00954
 Ta = luftens temperatur, K
 Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
 4.4. Beregning af emissionsmassestrømshastigheder
 Massestrømmene af emissioner (g/h) for hvert forløb beregnes på følgende måde, idet
 udstødningsgassens massefylde forudsættes at være 1,272 kg/m3 ved 273 K (0 °C) og
 101,3 kPa:
 (1) NOx mass = 0,001613 · NOx conc · KH,D · GEXHW
 (2) COmass = 0,000982 · COconc · GEXHW
 (3) HCmass = 0,000809 · HCconc · KH,D · GEXHW
 hvor NOx konc, COkonc og HCkonc 1 er gennemsnitskoncentrationer (ppm) i den ufortyndede
 udstødningsgas som bestemt i punkt 4.1.
 1/ Baseret på C1-ækvivalenter.
 ---pagebreak--- L 375/230 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Hvis man (frivilligt) vælger at bestemme gasemissioner med et
 fuldstrømsfortyndingssystem, skal følgende formel anvendes:
 (1) NOx mass = 0,001587 · NOx conc · KH,D · GTOTW
 (2) COmass = 0,000966 · COconc · GTOTW
 (3) HCmass = 0,000795 · HCconc· GTOTW
 hvor NOx konc, COkonc og HCkonc 1/ er de baggrundskorrigerede
 gennemsnitskoncentrationer (ppm) i den fortyndede udstødningsgas for hvert forløb,
 bestemt i henhold til bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1.1.
 I bilag 4, tillæg 2
 Punkt 3.1, 3.4, 3.8.3 og 5 i tillæg 2 gælder ikke blot for dieselmotorer. De gælder også for
 ethanoldrevne dieselmotorer.
 4.2. Testbetingelserne vælges således, at lufttemperaturen og luftfugtigheden som målt ved
 motorens luftindsugning er på standardbetingelser under testforløbet.
 Standardbetingelserne er 6 ± 0,5 g vand pr. kg tør luft inden for et temperaturinterval på
 298 ± 3 K. Inden for disse grænser foretages der ingen yderligere NOx-korrektioner.
 Testen er ugyldig, hvis disse betingelser ikke er opfyldt.
 4.3. Beregning af emissionsmassestrømmen
 4.3.1. Systemer med konstant massestrøm
 For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved
 hjælp af følgende formler:
 (1) NOX mass = 0,001587 · NOX conc · KH,D · MTOTW (ethanoldrevne motorer)
 (2) CO mass = 0,000966 · CO conc MTOTW (ethanoldrevne motorer)
 (3) HC mass = 0.000794 · HC conc · MTOTW' (ethanoldrevne motorer)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/231
 hvor:
 NOx conc,


text:
CO conc, HC conc 1(, NMHC conc = baggrundskorrigerede
 gennemsnitskoncentrationer i cyklusen, genereret ved integration (obligatorisk for NOx og
 HC) eller ved måling med sæk, ppm
 MTOTW = total masse af fortyndet udstødningsgas i cyklussen, som bestemt i punkt 4.1, i
 kg.
 4.3.1.1. Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer
 Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende gasser skal de gennemsnitlige
 baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortyndingsluften trækkes fra de målte
 koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved
 prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integrering. Der skal anvendes
 følgende formel.
 conc = conce - concd * (1 - (1/DF))
 hvor:
 conc = koncentration af de pågældende forurenende stof i den fortyndede
 udstødningsgas, korrigeret for mængde af det pågældende
 forurenende stof i fortyndingsluften, ppm
 conce = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt
 i den fortyndede udstødningsgas, ppm
 concd = koncentration af de pågældende forurenende stof, målt
 i fortyndingsluften, ppm
 DF = fortyndingsfaktor
 Fortyndingsfaktoren beregnes således:
 F
 DF = S
 CO 2, conce + (HC conce + CO conce ) *10 - 4
 hvor:
 CO2,conce = koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol.
 HCconce = koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1
 1/ Baseret på C1-ækvivalenter.
 ---pagebreak--- L 375/232 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 COconce = koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm
 FS = støkiometrisk koefficient
 Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i bilag
 4, tillæg 1, punkt 4.2.
 Den støkiometriske koefficient beregnes for den generelle brændstofsammensætning
 CHαOβNγ således:
 1
 FS = 100 ⋅
 α ⎛ α β ⎞ γ
 1+ + 3,76 ⋅ ⎜ 1 + - ⎟+
 2 ⎝ 4 2 ⎠ 2
 Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende
 støkiometriske koefficienter:
 FS (ethanol) = 12,3
 4.3.2. Systemer med strømningskompensation
 For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved
 beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier
 over hele cyklussen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte
 korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende formler:
 (1) NOx mass =
 n
 ∑= (M
 i 1
 TOTW, i
 ⋅ NO x
 conce, i
 ⋅ 0.001587) − (M TOTW ⋅ NO x
 concd
 ⋅ (1 − 1/DF) ⋅ 0.001587)
 (2) COmass =
 n
 ∑= (M
 i 1
 TOTW, i
 ⋅ CO conc e, i
 ⋅ 0.000966) − (M TOTW
 ⋅ CO conc d
 ⋅ (1 − 1/DF) ∗ 0.000966)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/233
 (3) HCmass =
 n
 ∑i =1
 (M TOTW,i ∗ HC conc ,i ∗ 0.000479) −(M TOTW ∗ HC conc
 e d ∗(1 − 1/DF) ∗ 0.000479)
 EN DA
 . ,
 hvor:
 conce = koncentration af de pågældende forurenende stof, målt
 i den fortyndede udstødningsgas, ppm
 concd = koncentration af de pågældende forurenende stof, målt
 i fortyndingsluften, ppm
 MTOTW,I = øjeblikkelig masse af fortyndet udstødningsgas (se punkt 4.1), kg
 MTOTW = samlet masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen
 (jf. punkt 4.1.), kg
 DF = fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 4.3.1.1.
 4.4. Beregning af specifikke emissioner
 Emissionerne (g/kWh) beregnes for


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0801(01)
 AVS-EF-Ministerrådets afgørelse nr. 1/2000 af 27. juli 2000 om overgangsforanstaltninger, der skal gælde fra den 2. august 2000 indtil AVS-EF-partnerskabsaftalens ikrafttræden
 EF-Tidende nr. L 195 af 01/08/2000 s. 0046 - 0048 EF-Tidende nr. L 317 15/12/2000 s. 1 - 353
 AVS-EF-Ministerrådets afgørelse nr. 1/2000af 27. juli 2000om overgangsforanstaltninger, der skal gælde fra den 2. august 2000 indtil AVS-EF-partnerskabsaftalens ikrafttræden(2000/483/EF)AVS-EF-MINISTERRÅDET HAR -under henvisning til fjerde AVS-EF-konvention, undertegnet i Lomé den 15. december 1989 og revideret i Port Louis den 4. november 1995, i det følgende benævnt "konventionen", særlig artikel 366, stk. 3, ogud fra følgende betragtninger:(1) Forhandlingerne om en ny AVS-EF-partnerskabsaftale, i det følgende benævnt "aftalen", blev fuldført i Bruxelles den 2. og 3. februar 2000. Aftalen vil ikke træde i kraft, før ratifikationsprocessen er afsluttet, jf. aftalens artikel 93.(2) AVS-EF-Ambassadørudvalget traf den 28. februar 2000(1) en afgørelse om overgangsforanstaltninger, der skal gælde indtil den 1. august 2000.(3) Ifølge artikel 366, stk. 3, andet afsnit, i konventionen, skal Ministerrådet træffe overgangsforanstaltninger for perioden fra den 2. august 2000 indtil aftalens ikrafttræden.(4) Parterne anser det hensigtsmæssigt at træffe bestemmelse om foreløbig anvendelse af aftalen fra den 2. august 2000, med undtagelse af bestemmelserne vedrørende frigivelse og anvendelse af de finansielle ressourcer fra niende europæiske udviklingsfond (EUF).(5) Bestemmelserne vedrørende frigivelse og anvendelse af de finansielle ressourcer fra 9. EUF kan ikke sættes i kraft, før den til aftalen knyttede finansprotokol træder i kraft. Det finansielle samarbejde i den mellemliggende periode vil derfor blive finansieret med de resterende ressourcer fra tidligere EUF.(6) Derimod kan programmeringen af ressourcerne under 9. EUF gå i gang inden den til aftalen knyttede finansprotokols ikrafttræden. Der vil som led i en sådan programmering kunne foretages en vejledende tildeling af midler, som vil stå til rådighed under 9. EUF, men der vil ikke kunne disponeres over dem -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Midlertidig anvendelse af aftalen1. Fra den 2. august 2000 anvendes aftalens bestemmelser foreløbigt med følgende undtagelser:a) bilag Ib) bilag II, kapitel 1c) bilag IV, kapitel 3, artikel 17, 18 og 19, og kapitel 4-6.2. De af aftalens bestemmelser, der anvendes, træder i stedet for konventionens bestemmelser på tilsvarende områder.3. De bestemmelser, der skal anvendes foreløbigt efter stk. 1, gælder fra den 2. august 2000 også for eventuelle stater, der undertegner aftalen, men som ikke var part i konventionen.4. Aftalen er knyttet som bilag(2) til denne afgørelse.Artikel 2Fortsat anvendelse af konventionenFølgende af konventionens bestemmelser forbliver i kraft i hele eller dele af den mellemliggende periode:a) Gyldigheden af del 3, afsnit II, kapitel 1, forlænges i overensstemmelse med konventionens artikel 207 indtil den 31. december 2000, hvad angår overførselsafgørelser for anvendelsesårene 1998 og 1999 og for tilbagebetaling af restbeløb i henhold til anden finansprotokol (artikel 195, litra a)).b) Gyldigheden af del 3, afsnit II, kapitel 3, forlænges indtil den 31. december 2000, hvad angår transaktioner, for hvilke der er indgivet anmodning om støtte inden den 1. august 2000. I overensstemmelse med konventionens artikel 281 og med forbehold af aftalens bestemmelser skal programmeringen tage hensyn til behovet


text: for godkendelse af støtteansøgninger, der er indgivet inden den 1. august 2000, men om hvilken der ikke kan træffes afgørelse inden den 31. december 2000 af proceduremæssige årsager, og de anførte finansielle bidrag skal så vidt muligt anvendes til støtte for de anførte udviklingsprogrammer.c) Del 3, afsnit III, kapitel 3, afdeling 3 og 4, forbliver i kraft, indtil midlerne er opbrugt. Dette gælder også en eventuel forøgelse af den risikovillige kapital, som forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank, hvorom AVS-EF-Ministerrådet måtte træffe afgørelse i overgangsperioden.d) Del 3, afsnit III,i) kapitel 5, afdeling 1, for AVS-stater, der på grund af ekstraordinære omstændigheder ikke har fuldført programmeringen under konventionenii) kapitel 5, afdeling 2-6iii) kapitel 6forbliver i kraft indtil aftalens ikrafttræden.e) Bestemmelserne vedrørende Ministerrådets beføjelse til at træffe afgørelse om anvendelsen af ikke-tildelte ressourcer fra 6., 7. og 8. EUF i overensstemmelse med artikel 195, litra b), artikel 219, stk. 2, litra d), artikel 245, stk. 2, artikel 257 og artikel 282, stk. 5.Artikel 3Ressourcer fra 6., 7. og 8. EUF1. Ressourcer fra 6., 7. og 8. EUF, der er tildelt en AVS-stat inden den 1. august 2000 i medfør af artikel 245, stk. 1, artikel 254 og artikel 281 i konventionen, forbliver tildelt denne stat. Restbeløb anvendes til programmering i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i aftalen.2. Ressourcer fra 6., 7. og 8. EUF, der er tildelt en AVS-region inden den 1. august 2000 i medfør af artikel 160 i konventionen, forbliver tildelt denne region. Restbeløb anvendes til programmering i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i aftalen.3. Med forbehold af artikel 2, litra d), nr. i), tildeles ikke-tildelte ressourcer fra tidligere europæiske udviklingsfonde AVS-staterne og -regionerne og anvendes til programmering i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i aftalen. Ikke-tildelte ressourcer er i denne sammenhænga) ressourcer fra 6., 7. og 8. EUF, som ikke tidligere er blevet tildelt en specifik AVS-stat eller region i overensstemmelse med stk. 1 og 2, ogb) ressourcer fra Stabex- og Sysmin-instrumenterne, som er tilbage efter den i artikel 2, litra a) og b), nævnte periode, med undtagelse af en reserve, der skal oprettes inden den 30. september 2000 til finansiering af eventuelle afgørelser jf. artikel 2, litra a) og b), der træffes inden den 31. december 2000. De finansielle ressourcer, der er tildelt denne reserve, skal dække rettigheder i forbindelse med anvendelse af Stabex-instrumentet. Ved denne afgørelses ikrafttræden overføres de disponible midler på Stabex-kontoen gradvis til den særlige EUF-konto. De resterende midler fra reserven pr. 31. december 2000 på den særlige Stabex-konto overføres til den særlige EUF-konto inden den 31. december 2001. AVS-EF-Ambassadørudvalget skal inden den 30. september 2000 fastlægge metoderne for beregning af den endelige størrelse af nævnte reserve og for overførsel af ikke-udnyttede midler til den særlige EUF-konto.Artikel 4Centret for Industriel Udvikling1. Alle ressourcer og aktiviteter under Centret for Industriel Udvikling overføres til Centret for Virksomhedsudvikling.2. Ambassadørudvalget udnævner snarest muligt inden den 1. december 2000 efter en retfærdig og gennemsigtig udvælgelsesprocedure to vicedirektører for Centret for Virksomhedsudvikling i overgangsperioden indtil den 31. august 2002.Artikel 5Forretningsorden1. Under hensyntagen


text: til den midlertidige anvendelse af aftalen fastsætter Ministerrådet og Ambassadørudvalget i overensstemmelse med aftalens artikel 15, stk. 5, og artikel 16, stk. 5, inden seks måneder efter nærværende afgørelses ikrafttræden deres forretningsorden.2. Indtil de i stk. 1 nævnte forretningsordener er fastsat, anvendes Ministerrådets forretningsorden, der blev fastsat ved afgørelse af 22. maj 1997(3), og Ambassadørudvalgets forretningsorden, der blev fastsat ved afgørelse af 18. marts 1997(4), fortsat.Artikel 6GennemførelseAVS-staterne, medlemsstaterne og Fællesskabet træffer hver især de nødvendige foranstaltninger til denne afgørelses gennemførelse.Artikel 7Ikrafttræden og gyldighedsperiodeDenne afgørelse træder i kraft den 2. august 2000. Den anvendes indtil aftalen træder i kraft, men senest indtil den 1. juni 2002. Ministerrådet kan træffe afgørelse om at forlænge dens anvendelse.Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juli 2000.Formanden for AVS-EF-Ambassadørundervalgetefter bemyndigelse, for AVS-EF-MinisterrådetY. Azor-Charles(1) EFT L 56 af 1.3.2000, s. 47.(2) Dette bilag offentliggøres hurtigst muligt.(3) EFT L 220 af 11.8.1997, s. 58.(4) EFT L 220 af 11.8.1997, s. 62.


text:
 Avis juridique important
 |
 21996A1016(08)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Turkmenistan om opretholdelse af den aftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Turkmenistan om handel med tekstilvarer, som paraferedes i Bruxelles den 28. september 1993, som ændret ved den aftale i form af brevveksling, som paraferedes den 18. oktober 1995 og 30. december 1995 - Noteudvekslinger
 EF-Tidende nr. L 263 af 16/10/1996 s. 0031 - 0034
 AFTALE I FORM AF BREVVEKSLING mellem Det Europæiske Fællesskab og Turkmenistan om opretholdelse af den aftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Turkmenistan om handel med tekstilvarer, som paraferedes i Bruxelles den 28. september 1993, som ændret ved den aftale i form af brevveksling, som paraferedes den 18. oktober 1995 og 30. december 1995 Skrivelse fra Rådet for Den Europæiske Union Hr. . . .,1. Jeg skal herved henvise til den aftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Turkmenistan om handel med tekstilvarer, som paraferedes den 28. september 1993, som ændret ved brevveksling af 30. december 1995 (i det følgende benævnt »aftalen«).2. Da den bilaterale aftale udløber den 31. december 1995, foreslår Det Europæiske Fællesskab i overensstemmelse med artikel 20, stk. 4, i aftalen, at aftalen opretholdes i en periode på mindst tre år, dog med følgende ændringer og betingelser:2.1. Andet og tredje punktum i artikel 20, stk. 1, i aftalen affattes således:»Den anvendes indtil den 31. december 1998. Derefter forlænges anvendelsen af alle bestemmelser i denne aftale automatisk for en periode på endnu et år indtil den 31. december 1999, medmindre en af parterne senest seks måneder før den 31. december 1998 giver den anden part meddelelse om, at den ikke er indforstået med en sådan forlængelse.«2.2. Artikel 21 i aftalen affattes således:»Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk, tysk og turmensk, hvilke tekster alle har samme gyldighed.«2.3. Alle henvisninger i aftalen til Det Europæiske Økonomiske Fællesskab forstås som henvisninger til Det Europæiske Fællesskab.3. Skulle Turkmenistan blive medlem af Verdenshandelsorganisationen inden datoen for denne aftales udløb, finder bestemmelserne i artikel 2, stk. 2-6, og artikel 3, artikel 6-9, artikel 11-19, protokol A, protokol B, protokol C, godkendt protokollat nr. 1, godkendt protokollat nr. 2, godkendt protokollat nr. 3 og godkendt protokollat nr. 4 fortsat anvendelse som administrative ordninger som omhandlet i artikel 2, stk. 17, i WTO-aftalen om tekstiler og beklædningsgenstande.4. Jeg ville være Dem taknemmelig, om De vil bekræfte, at Deres regering er indforstået med ovenstående. Er dette tilfældet, træder denne aftale i form af brevveksling i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har givet hinanden meddelelse om afslutningen af de retlige procedurer, der er nødvendige i så henseende. I mellemtiden anvendes den midlertidigt fra den 1. januar 1996, forudsat at parterne anvender den gensidigt.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.På vegne af Rådet for Den Europæiske UnionNOTEUDVEKSLING Generaldirektorat I under Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber skal herved over for Turkmenistans udenrigsministerium henvise til


text: den aftale om handel med tekstilvarer mellem Turkmenistan og Det Europæiske Fællesskab, som paraferedes den 28. september 1993, senest ændret og forlænget ved brevveksling, som paraferedes den 25. januar 1996.Generaldirektoratet kan meddele Turkmenistans udenrigsministerium, at Det Europæiske Fællesskab, indtil de nødvendige procedurer for indgåelse af den ændrede aftale og for dennes ikrafttræden er afsluttet, er rede til at anvende aftalens bestemmelser de facto fra den 1. januar 1996. Dette er dog under forudsætning af, at begge parter til enhver tid med 120 dages varsel kan bringe denne de facto-anvendelse af den ændrede aftale til ophør.Generaldirektoratet vil gerne bede Turkmenistans udenrigsministerium bekræfte, at det er indforstået med ovenstående.Generaldirektorat I under Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber vil gerne benytte lejligheden til over for Turkmenistans udenrigsministerium at give udtryk for sin mest udmærkede højagtelse.Skrivelse fra Turkmenistans regering Hr. . . .,Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af 25. januar 1996 med følgende ordlyd:»Hr. . . .,1. Jeg skal herved henvise til den aftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Turkmenistan om handel med tekstilvarer, som paraferedes den 28. september 1993, som ændret ved brevveksling af 30. december 1995 (i det følgende benævnt »aftalen«).2. Da den bilaterale aftale udløber den 31. december 1995, foreslår Det Europæiske Fællesskab i overensstemmelse med artikel 20, stk. 4, i aftalen, at aftalen opretholdes i en periode på mindst tre år, dog med følgende ændringer og betingelser:2.1. Andet og tredje punktum i artikel 20, stk. 1, i aftalen affattes således:»Den anvendes indtil den 31. december 1998. Derefter forlænges anvendelsen af alle bestemmelser i denne aftale automatisk for en periode på endnu et år indtil den 31. december 1999, medmindre en af parterne senest seks måneder før den 31. december 1998 giver den anden part meddelelse om, at den ikke er indforstået med en sådan forlængelse.«2.2. Artikel 21 i aftalen affattes således:»Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk, tysk og turkmensk, hvilke tekster alle har samme gyldighed.«2.3. Alle henvisninger i aftalen til Det Europæiske Økonomiske Fællesskab forstås som henvisninger til Det Europæiske Fællesskab.3. Skulle Turkmenistan blive medlem af Verdenshandelsorganisationen inden datoen for denne aftales udløb, finder bestemmelserne i artikel 2, stk. 2-6, og artikel 3, artikel 6-9, artikel 11-19, protokol A, protokol B, protokol C, godkendt protokollat nr. 1, godkendt protokollat nr. 2, godkendt protokollat nr. 3 og godkendt protokollat nr. 4 fortsat anvendelse som administrative ordninger som omhandlet i artikel 2, stk. 17, i WTO-aftalen om tekstiler og beklædningsgenstande.4. Jeg ville være Dem taknemmelig, om De vil bekræfte, at Deres regering er indforstået med ovenstående. Er dette tilfældet, træder denne aftale i form af brevveksling i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har givet hinanden meddelelse om afslutningen af de retlige procedurer, der er nødvendige i så henseende. I mellemtiden anvendes den midlertidigt fra den 1. januar 1996, forudsat at parterne anvender den gensidigt.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.«Jeg har den ære


text: at bekræfte, at min regering er indforstået med ordlyden af Deres skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.For Turkmenistans regeringNOTEUDVEKSLING Turkmenistans udenrigsministerium skal herved over for Generaldirektorat I under Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber henvise til den aftale om handel med tekstilvarer mellem Turkmenistan og Det Europæiske Fællesskab, som paraferedes den 28. september 1993, senest ændret og forlænget ved brevveksling, som paraferedes den 1. juni 1996.Turkmenistans udenrigsministerium kan meddele Generaldirektoratet, at Turkmenistans regering, indtil de nødvendige procedurer for indgåelse af den ændrede aftale og for dennes ikrafttræden er afsluttet, er rede til at anvende aftalens bestemmelser de facto fra den 1. januar 1996. Dette er dog under forudsætning af, at begge parter til enhver tid med 120 dages varsel kan bringe denne de facto-anvendelse af den ændrede aftale til ophør.Turkmenistans udenrigsministerium vil gerne benytte lejligheden til over for Generaldirektorat I under Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber at give udtryk for sin mest udmærkede højagtelse.


text:
 Avis juridique important
 |
 21984A0310(01)
 Protokol om særlig beskyttede områder i Middelhavet
 EF-Tidende nr. L 068 af 10/03/1984 s. 0036 - 0045 den spanske specialudgave: Kapitel 15 bind 05 s. 0006 den portugisiske specialudgave: Kapitel 15 bind 05 s. 0006
 PROTOKOL om saerlig beskyttede omraader i Middelhavet THE CONTRACTING PARTIES TO THIS PROTOCOL, BEING PARTIES TO THE CONVENTION for the protection of the Mediterranean Sea against pollution, adopted at Barcelona on 16 February 1976, CONSCIOUS of the danger threatening the environment of the Mediterranean Sea area as a whole, in view of the increasing human activities in the region, TAKING INTO ACCOUNT the special hydrographic and ecological characteristics of the Mediterranean Sea area, STRESSING the importance of protecting and, as appropriate, improving the state of the natural resources and natural sites of the Mediterranean Sea, as well as of their cultural heritage in the region, among other means by the establishment of specially protected areas including marine areas and their environment, DESIROUS of establishing close cooperation among themselves in order to achieve that objective, HAVE AGREED AS FOLLOWS: Article 1 1. The Contracting Parties to this Protocol (hereinafter referred to as "the Parties") shall take all appropriate measures with a view to protecting those marine areas which are important for the safeguard of the natural resources and natural sites of the Mediterranean Sea area, as well as for the safeguard of their cultural heritage in the region. 2. Nothing in this Protocol shall prejudice the codification and development of the law of the sea by the United Nations Conference on the Law of the Sea convened pursuant to resolution 2750 C (XXV) of the General Assembly of the United Nations, nor the present or future claims and legal views of any State concerning the law of the sea and the nature and extent of coastal and flag State jurisdiction. Article 2 For the purposes of the designation of specially protected areas (hereinafter referred to as "protected areas"), the area to which this Protocol applies shall be the Mediterranean Sea area as defined in Article 1 of the Convention for the protection of the Mediterranean Sea against pollution (hereinafter referred to as "the Convention") ; it being understood that, for the purposes of the present Protocol, it shall be limited to the territorial waters of the Parties and may include waters on the landward side of the baseline from which the breadth of the territorial sea is measured and extending, in the case of watercourses, up to the freshwater limit. It may also include wetlands or coastal areas designated by each of the Parties. Article 3 1. The Parties shall, to the extent possible, establish protected areas and shall endeavour to undertake the action necessary in order to protect those areas and, as appropriate, restore them, as rapidly as possible. 2. Such areas shall be established in order to safeguard in particular: (a) - sites of biological and ecological value, - the genetic diversity, as well as satisfactory population levels,


text: of species, and their breeding grounds and habitats, - representative types of ecosystems, as well as ecological processes; (b) sites of particular importance because of their scientific, aesthetic, historical, archaeological, cultural or educational interest. Article 4 The Parties to this Protocol shall, at their first meeting, formulate and adopt, if necessary in cooperation with the competent international organizations, common guidelines and, if needed, standards or criteria dealing in particular with: (a) the selection of protected areas; (b) the establishment of protected areas; (c) the management of protected areas; (d) the notification of information on protected areas. Article 5 The Parties may strengthen the protection of a protected area by establishing, within the area to which this Protocol applies, one or more buffer areas in which activities are less severely restricted while remaining compatible with the purposes of the protected area. Article 6 1. If a Party intends to establish a protected area contiguous to the frontier or to the limits of the zone of national jurisdiction of another Party, the competent authorities of the two Parties shall endeavour to consult each other with a view to reaching agreement on the measures to be taken and shall, among other things, examine the possibility of the establishment by the other Party of a corresponding protected area or the adoption by it of any other appropriate measure. 2. If a Party intends to establish a protected area contiguous to the frontier or to the limits of the zone of national jurisdiction of a State which is not a party to this Protocol, the Party shall endeavour to work together with the competent authorities of that State with a view to holding the consultations referred to in paragraph 1. 3. If contiguous protected areas are established by two Parties, or by one Party and by a State which is not a party to this Protocol, special agreements may provide for the means whereby the consultation or the collaboration contemplated in paragraphs 1 and 2 respectively may take place. 4. If a State which is not a party to this Protocol intends to establish a protected area continguous to the frontier or to the limits of the zone of national jurisdiction of a Party to this Protocol, the latter shall endeavour to work together with that State with a view to holding consultations, and possibly concluding a special agreement as referred to in paragraph 3. Article 7 The Parties, having regard to the objectives pursued and taking into account the characteristics of each protected area, shall, in conformity with the rules of international law, progressively take the measures required, which may include: (a) the organization of a planning and management system; (b) the prohibition of the dumping or discharge of wastes or other matter which may impair the protected area; (c) the regulation of the passage of ships and any stopping or anchoring; (d) the regulation of fishing and hunting and of the capture of animals and harvesting of plants; (e) the prohibition of the


text: destruction of plant life or animals and of the introduction of exotic species; (f) the regulation of any act likely to harm or disturb the fauna or flora, including the introduction of indigenous zoological or botanical species; (g) the regulation of any activity involving the exploration or exploitation of the sea-bed or its subsoil or a modification of the sea-bed profile; (h) the regulation of any activity involving a modification of the profile of the soil or the exploitation of the subsoil of the land part of a marine protected area; (i) the regulation of any archaeological activity and of the removal of any object which may be considered as an archaeological object; (j) the regulation of trade in and import and export of animals, parts of animals, plants, parts of plants and archaeological objects which originate in protected areas and are subject to measures of protection; (k) any other measure aimed at safeguarding ecological and biological processes in protected areas. Article 8 1. The Parties shall give appropriate publicity to the establishment of protected areas, as well as of the areas provided for in Article 5, and to their markings and the regulations applying thereto. 2. The information referred to in paragraph 1 shall be notified to the Organization designated in Article 13 of the Convention (hereinafter referred to as "the Organization") which shall compile and keep up to date a directory of protected areas in the area to which this Protocol applies. The Parties shall supply the Organization with all the information necessary for that purpose. Article 9 1. The Parties shall, in promulgating protective measures, take into account the traditional activities of their local populations. To the fullest extent possible, no exemption which is allowed for this reason shall be such as: (a) to endanger either the maintenance of ecosystems protected under the terms of the present Protocol or the biological processes contributing to the maintenance of those ecosystems; (b) to cause either the extinction of or any substantial reduction in, the number of individuals making up the species or animal and plant populations within the protected ecosystems, or any ecologically connected species or populations, particularly migratory species and rare, endangered or endemic species. 2. Parties which allow exemptions with regard to protective measures or do not apply such measures strictly shall inform the Organization accordingly. Article 10 The Parties shall encourage and develop scientific and technical research on their protected areas and on the ecosystems and archaeological heritage of those areas. Article 11 The Parties shall endeavour to inform the public as widely as possible of the significance and interest of the protected areas and of the scientific knowledge which may be gained from them from the point of view of both nature conservation and archaeology. Such information should have an appropriate place in education programmes concerning the environment and history. The Parties should also endeavour to promote the participation of their public and their nature conservation organizations in appropriate measures which are necessary for the


text: protection of the areas concerned. Article 12 The Parties shall, to the extent possible, establish a cooperation programme to coordinate the establishment, planning, management and conservation of protected areas, with a view to creating a network of protected areas in the Mediterranean region, taking fully into account existing networks, especially that of biosphere reserves of Unesco. There shall be regular exchanges of information concerning the characteristics of the protected areas, the experiences acquired and the problems encountered. Article 13 The Parties shall, in accordance with the procedures set forth in Article 14, exchange scientific and technical information concerning current or planned research and the results expected. They shall, to the fullest extent possible, coordinate their research. They shall, moreover, endeavour to define jointly or to standardize the scientific methods to be applied in the selection, management and monitoring of protected areas. Article 14 1. In applying the principles of cooperation set forth in Articles 12 and 13, the Parties shall forward to the Organization: (a) comparable information for monitoring the biological development of the Mediterranean environment; (b) reports, publications and information of a scientific, administrative and legal nature, in particular: - on the measures taken by the Parties in pursuance of this Protocol for the protection of the protected areas, - on the species present in the protected areas, - on any threats to those areas, especially those which may come from sources of pollution outside their control. 2. The Parties shall designate persons responsible for protected areas. Those persons shall meet at least once every two years to discuss matters of joint interest and especially to propose recommendations concerning scientific, administrative and legal information as well as the standardization and processing of data. Article 15 1. The Parties shall, directly or with the assistance of competent regional or other international organizations or bilaterally, cooperate, on the entry into force of this Protocol, in formulating and implementing programmes of mutual assistance and of assistance to those developing countries which express a need for it in the selection, establishment and management of protected areas. 2. The programmes contemplated in paragraph 1 should relate, in particular, to the training of scientific and technical personnel, scientific research, and the acquisition, utilization and production by those countries of appropriate equipment on advantageous terms to be agreed among the Parties concerned. Article 16 Changes in the delimitation or legal status of a protected area or the suppression of all or part of such an area may not take place except under a similar procedure to that followed for its establishment. Article 17 1. The ordinary meetings of the Parties to this Protocol shall be held in conjunction with the ordinary meetings of the Contracting Parties to the Convention held pursuant to Article 14 of the Convention. The Parties may also hold extraordinary meetings in conformity with that Article. 2. It shall be the function of the meetings of the Parties to this Protocol, in particular: (a) to keep under review the implementation of this Protocol;