text:
vi)
 NO, renset N2
 vii)
 NO2, renset syntetisk luft
 viii)
 O2, renset N2
 ix)
 C3H8, CO, CO2, NO, renset N2
 x)
 C3H8, CH4, CO, CO2, NO, renset N2.
 d)
 Der kan anvendes andre gasarter en de i litra c) i dette punkt anførte (f.eks. methanol i luft, som kan anvendes til at bestemme responsfaktorer), forudsat at de er sporbare inden for ± 3,0 % af de internationalt og/eller nationalt anerkendte standarders reelle værdi og opfylder stabilitetskravene i punkt 9.5.1.2.
 e)
 Der kan genereres egne kalibreringsgasser ved hjælp af en præcis blandingsanordning, som f.eks. en gasdeler, til at forsynde gasser med renset N2 eller renset syntetisk luft. Hvis gasdeleapparater opfylder specifikationerne i punkt 9.4.5.6, og de blandede gasser opfylder kravene i litra a) og c) i dette punkt, kan de fremkomne blandinger anses for at opfylde kravene i dette punkt 9.5.1.1.
 9.5.1.2. Koncentration og udløbsdato
 Koncentrationen i enhver kalibreringsgasstandard og dens udløbsdato som angivet af gasleverandøren skal registreres.
 a)
 En kalibreringsgasstandard må ikke anvendes efter dens udløbsdato, medmindre dette tillades i litra b) i dette punkt.
 b)
 Kalibreringsgasser kan mærkes om og anvendes efter deres udløbsdato, hvis den typegodkendende myndighed på forhånd har godkendt dette.
 9.5.1.3. Gasoverføring
 Gasser skal overføres fra deres kilde til analysatorerne ved hjælp af komponenter, der udelukkende er beregnet til at styre og overføre disse gasser.
 For alle anvendte kalibreringsgasser skal holdbarhedsperioden overholdes. Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.
 9.5.2. Massestandarder
 Til PM-vægte anvendes kalibreringsvægte, som er certificerede som internationalt og/eller nationalt anerkendte standarder med en sporbarhed på 0,1 % usikkerhed. Kalibreringsvægte kan certificeres af ethvert kalibreringslaboratorium, som opfylder internalt og/eller nationalt anerkendte sporbarhedsstandarder. Det skal sikres, at den laveste kalibreringsvægt ikke har over ti gange massen af et ubenyttet PM-prøvemedium. Kalibreringsrapporten skal også angive massefylden af vægtene.
 (1) Særlige symboler kan ses i bilagene.
 (2) Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i NRMM, den globale teknisk forskrift nr. 11. Nogle punkter i NRMM er dog ikke påkrævet i dette bilag.
 (3) For nærmere forståelse af definitionen på primæreffekt henvises til figur 2 i ISO 8528 1:2005.
 (4) Foretag kalibreringer og verifikationer oftere i overensstemmelse med anvisningerne fra fabrikanten af målesystemet og god teknisk praksis.
 (5) CVS-verifikation er ikke påkrævet for systemer, der er overensstemmende inden for ±2 % på baggrund af den kemiske carbon- eller oxygenbalance i indsugningsluften, brændstoffet og den fortyndede udstødningsgas.
 (6) Så længe der forhindres vandkondensering i lagringsbeholderen.
 (7) Op til 40 °C.
 (8) Op til 202 °C.
 (9) Ved (191 ± 11) °C.
 (10) Både nøjagtighed og repeterbarhed bestemmes med samme indsamlede data som beskrevet i 9.4.3 og baseret på absolutte værdier; "pt" henviser til den samlede gennemsnitsværdi, der forventes ved emissionsgrænsen; (maks. henviser til den spidsværdi, der forventes ved emissionsgrænsen under prøvningscyklussen, ikke instrumentets maksimale område; "gnst." henviser til det faktiske gennemsnit under hele prøvningscyklussen.
 (11) Det kræves ikke, at disse renhedsniveauer kan henføres til internationale og/eller nationale standarder.
 (12) Det kræves ikke, at disse renhedsniveauer kan henføres til internationale og/eller nationale standarder.
 Tillæg A.1


text:
(Reserveret)
 Tillæg A.2
 Statistikker
 A.2.1. Aritmetisk middelværdi
 Den aritmetiske middelværdi beregnes på følgende måde:
 (A.2-1)
 A.2.2. Standardafvigelse
 Standardafvigelsen for en neutral (f.eks. N-1) prøve, σ, beregnes på følgende måde:
 (A.2-2)
 A.2.3. Kvadratisk middelværdi (rms)
 Den kvadratiske middelværdi, rms
 y, beregnes på følgende måde:
 (A.2-3)
 A.2.4. t-test
 Det fastsættes, hvorvidt dataene består en t-test ved anvendelse af følgende ligninger og tabeller:
 a)
 For en ikke-parret t-test beregnes t-statistik og dens frihedsgrad, v, som følger:
 (A.2-4)
 (A.2-5)
 b)
 For en parret t-test beregnes t-statistik og dens frihedsgrad, v, som følger, idet εi
 er fejlene (f.eks. differencer) mellem hvert par y
 refi
 og yi
 :
 (A.2-6)
 c)
 Tabel A.2.1 i dette punkt anvendes til at sammenligne t med t
 crit-værdier i forhold til antal frihedsgrader. Hvis t er mindre end t
 crit, består t t-testen.
 Tabel A.2.1
 Kritiske t-værdier i forhold til antal frihedsgrader, n
 v
 Konfidens
 90 %
 95 %
 1
 6,314
 12,706
 2
 2,920
 4,303
 3
 2,353
 3,182
 4
 2,132
 2,776
 5
 2,015
 2,571
 6
 1,943
 2,447
 7
 1,895
 2,365
 8
 1,860
 2,306
 9
 1,833
 2,262
 10
 1,812
 2,228
 11
 1,796
 2,201
 12
 1,782
 2,179
 13
 1,771
 2,160
 14
 1,761
 2,145
 15
 1,753
 2,131
 16
 1,746
 2,120
 18
 1,734
 2,101
 20
 1,725
 2,086
 22
 1,717
 2,074
 24
 1,711
 2,064
 26
 1,706
 2,056
 28
 1,701
 2,048
 30
 1,697
 2,042
 35
 1,690
 2,030
 40
 1,684
 2,021
 50
 1,676
 2,009
 70
 1,667
 1,994
 100
 1,660
 1,984
 1000+
 1,645
 1,960
 Der anvendes lineær interpolation til at fastsætte værdier, der ikke er vist her.
 A.2.5. F-test
 F-statistik beregnes som følger:
 (A.2-7)
 a)
 For en F-test med en konfidensgrad på 90 % anvendes tabel 2 i dette punkt til at sammenligne F med F
 crit90-værdierne tabuleret i forhold til (N-1) og (N
 ref- 1). Hvis F er mindre end F
 crit90, består F F-testen med en konfidensgrad på 90 %.
 b)
 For en F-test med en konfidensgrad på 95 % anvendes tabel 3 i dette punkt til at sammenligne F med F
 crit95-værdierne tabuleret i forhold til (N-1) og (N
 ref- 1). Hvis F er mindre en F
 crit95, består F F-testen med en konfidensgrad på 95 %.
 Tabel A.2.2
 Kritiske F-værdier, F
 crit90 i forhold til N-1 og N
 ref-1 ved en konfidensgrad på 90 %
 N-1
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 15
 20
 24
 30
 40
 60
 120
 1 000+
 N
 ref-1
 1
 39,86
 49,50
 53,59
 55,83
 57,24
 58,20
 58,90
 59,43
 59,85
 60,19
 60,70
 61,22
 61,74
 62,00
 62,26
 62,52
 62,79
 63,06
 63,32
 2
 8,526
 9,000
 9,162
 9,243
 9,293
 9,326
 9,349
 9,367
 9,381
 9,392
 9,408
 9,425
 9,441
 9,450
 9,458
 9,466
 9,475
 9,483
 9,491
 3
 5,538
 5,462
 5,391
 5,343
 5,309
 5,285
 5,266
 5,252
 5,240
 5,230
 5,216
 5,200
 5,184
 5,176
 5,168
 5,160
 5,151
 5,143
 5,134
 4
 4,545
 4,325
 4,191
 4,107
 4,051
 4,010
 3,979
 3,955
 3,936
 3,920
 3,896
 3,870
 3,844
 3,831
 3,817
 3,804
 3,790
 3,775
 3,761
 5
 4,060
 3,780
 3,619
 3,520
 3,453
 3,405
 3,368
 3,339
 3,316
 3,297
 3,268
 3,238
 3,207
 3,191
 3,174
 3,157
 3,140
 3,123
 3,105
 6
 3,776
 3,463
 3,289
 3,181
 3,108
 3,055

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
3,014
 2,983
 2,958
 2,937
 2,905
 2,871
 2,836
 2,818
 2,800
 2,781
 2,762
 2,742
 2,722
 7
 3,589
 3,257
 3,074
 2,961
 2,883
 2,827
 2,785
 2,752
 2,725
 2,703
 2,668
 2,632
 2,595
 2,575
 2,555
 2,535
 2,514
 2,493
 2,471
 8
 3,458
 3,113
 2,924
 2,806
 2,726
 2,668
 2,624
 2,589
 2,561
 2,538
 2,502
 2,464
 2,425
 2,404
 2,383
 2,361
 2,339
 2,316
 2,293
 9
 3,360
 3,006
 2,813
 2,693
 2,611
 2,551
 2,505
 2,469
 2,440
 2,416
 2,379
 2,340
 2,298
 2,277
 2,255
 2,232
 2,208
 2,184
 2,159
 10
 3,285
 2,924
 2,728
 2,605
 2,522
 2,461
 2,414
 2,377
 2,347
 2,323
 2,284
 2,244
 2,201
 2,178
 2,155
 2,132
 2,107
 2,082
 2,055
 11
 3,225
 2,860
 2,660
 2,536
 2,451
 2,389
 2,342
 2,304
 2,274
 2,248
 2,209
 2,167
 2,123
 2,100
 2,076
 2,052
 2,026
 2,000
 1,972
 12
 3,177
 2,807
 2,606
 2,480
 2,394
 2,331
 2,283
 2,245
 2,214
 2,188
 2,147
 2,105
 2,060
 2,036
 2,011
 1,986
 1,960
 1,932
 1,904
 13
 3,136
 2,763
 2,560
 2,434
 2,347
 2,283
 2,234
 2,195
 2,164
 2,138
 2,097
 2,053
 2,007
 1,983
 1,958
 1,931
 1,904
 1,876
 1,846
 14
 3,102
 2,726
 2,522
 2,395
 2,307
 2,243
 2,193
 2,154
 2,122
 2,095
 2,054
 2,010
 1,962
 1,938
 1,912
 1,885
 1,857
 1,828
 1,797
 15
 3,073
 2,695
 2,490
 2,361
 2,273
 2,208
 2,158
 2,119
 2,086
 2,059
 2,017
 1,972
 1,924
 1,899
 1,873
 1,845
 1,817
 1,787
 1,755
 16
 3,048
 2,668
 2,462
 2,333
 2,244
 2,178
 2,128
 2,088
 2,055
 2,028
 1,985
 1,940
 1,891
 1,866
 1,839
 1,811
 1,782
 1,751
 1,718
 17
 3,026
 2,645
 2,437
 2,308
 2,218
 2,152
 2,102
 2,061
 2,028
 2,001
 1,958
 1,912
 1,862
 1,836
 1,809
 1,781
 1,751
 1,719
 1,686
 18
 3,007
 2,624
 2,416
 2,286
 2,196
 2,130
 2,079
 2,038
 2,005
 1,977
 1,933
 1,887
 1,837
 1,810
 1,783
 1,754
 1,723
 1,691
 1,657
 19
 2,990
 2,606
 2,397
 2,266
 2,176
 2,109
 2,058
 2,017
 1,984
 1,956
 1,912
 1,865
 1,814
 1,787
 1,759
 1,730
 1,699
 1,666
 1,631
 20
 2,975
 2,589
 2,380
 2,249
 2,158
 2,091
 2,040
 1,999
 1,965
 1,937
 1,892
 1,845
 1,794
 1,767
 1,738
 1,708
 1,677
 1,643
 1,607
 21
 2,961
 2,575
 2,365
 2,233
 2,142
 2,075
 2,023
 1,982
 1,948
 1,920
 1,875
 1,827
 1,776
 1,748
 1,719
 1,689
 1,657
 1,623
 1,586
 20
 2,949
 2,561
 2,351
 2,219
 2,128
 2,061
 2,008
 1,967
 1,933
 1,904
 1,859
 1,811
 1,759
 1,731
 1,702
 1,671
 1,639
 1,604
 1,567
 23
 2,937
 2,549
 2,339
 2,207
 2,115
 2,047
 1,995
 1,953
 1,919
 1,890
 1,845
 1,796
 1,744
 1,716
 1,686
 1,655
 1,622
 1,587
 1,549
 24
 2,927
 2,538
 2,327
 2,195
 2,103
 2,035
 1,983
 1,941
 1,906
 1,877
 1,832
 1,783
 1,730
 1,702
 1,672
 1,641
 1,607
 1,571
 1,533
 25
 2,918
 2,528
 2,317
 2,184
 2,092
 2,024
 1,971
 1,929
 1,895
 1,866
 1,820
 1,771
 1,718
 1,689
 1,659
 1,627
 1,593
 1,557
 1,518
 26
 2,909
 2,519
 2,307
 2,174
 2,082
 2,014
 1,961
 1,919
 1,884
 1,855
 1,809
 1,760
 1,706
 1,677
 1,647
 1,615
 1,581
 1,544
 1,504
 27
 2,901
 2,511
 2,299
 2,165
 2,073
 2,005
 1,952
 1,909
 1,874
 1,845
 1,799
 1,749
 1,695
 1,666
 1,636
 1,603
 1,569
 1,531
 1,491
 28
 2,894
 2,503
 2,291
 2,157
 2,064
 1,996
 1,943
 1,900
 1,865
 1,836
 1,790
 1,740
 1,685
 1,656
 1,625
 1,593
 1,558
 1,520
 1,478
 29
 2,887
 2,495
 2,283
 2,149
 2,057
 1,988
 1,935
 1,892
 1,857
 1,827
 1,781
 1,731
 1,676
 1,647
 1,616
 1,583
 1,547
 1,509
 1,467
 30
 2,881
 2,489
 2,276
 2,142
 2,049
 1,980
 1,927
 1,884
 1,849
 1,819
 1,773
 1,722
 1,667
 1,638
 1,606
 1,573
 1,538
 1,499
 1,456
 40
 2,835
 2,440
 2,226
 2,091
 1,997
 1,927


text:
1,873
 1,829
 1,793
 1,763
 1,715
 1,662
 1,605
 1,574
 1,541
 1,506
 1,467
 1,425
 1,377
 60
 2,791
 2,393
 2,177
 2,041
 1,946
 1,875
 1,819
 1,775
 1,738
 1,707
 1,657
 1,603
 1,543
 1,511
 1,476
 1,437
 1,395
 1,348
 1,291
 120
 2,748
 2,347
 2,130
 1,992
 1,896
 1,824
 1,767
 1,722
 1,684
 1,652
 1,601
 1,545
 1,482
 1,447
 1,409
 1,368
 1,320
 1,265
 1,193
 1 000+
 2,706
 2,303
 2,084
 1,945
 1,847
 1,774
 1,717
 1,670
 1,632
 1,599
 1,546
 1,487
 1,421
 1,383
 1,342
 1,295
 1,240
 1,169
 1,000
 Tabel A.2.3
 Kritiske F-værdier, F
 crit95 i forhold til N-1 og N
 ref-1 ved en konfidensgrad på 95 %
 N-1
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 15
 20
 24
 30
 40
 60
 120
 1 000+
 N
 ref-1
 1
 161,4
 199,5
 215,7
 224,5
 230,1
 233,9
 236,7
 238,8
 240,5
 241,8
 243,9
 245,9
 248,0
 249,0
 250,1
 251,1
 252,2
 253,2
 254,3
 2
 18,51
 19,00
 19,16
 19,24
 19,29
 19,33
 19,35
 19,37
 19,38
 19,39
 19,41
 19,42
 19,44
 19,45
 19,46
 19,47
 19,47
 19,48
 19,49
 3
 10,12
 9,552
 9,277
 9,117
 9,014
 8,941
 8,887
 8,845
 8,812
 8,786
 8,745
 8,703
 8,660
 8,639
 8,617
 8,594
 8,572
 8,549
 8,526
 4
 7,709
 6,944
 6,591
 6,388
 6,256
 6,163
 6,094
 6,041
 5,999
 5,964
 5,912
 5,858
 5,803
 5,774
 5,746
 5,717
 5,688
 5,658
 5,628
 5
 6,608
 5,786
 5,410
 5,192
 5,050
 4,950
 4,876
 4,818
 4,773
 4,735
 4,678
 4,619
 4,558
 4,527
 4,496
 4,464
 4,431
 4,399
 4,365
 6
 5,987
 5,143
 4,757
 4,534
 4,387
 4,284
 4,207
 4,147
 4,099
 4,060
 4,000
 3,938
 3,874
 3,842
 3,808
 3,774
 3,740
 3,705
 3,669
 7
 5,591
 4,737
 4,347
 4,120
 3,972
 3,866
 3,787
 3,726
 3,677
 3,637
 3,575
 3,511
 3,445
 3,411
 3,376
 3,340
 3,304
 3,267
 3,230
 8
 5,318
 4,459
 4,066
 3,838
 3,688
 3,581
 3,501
 3,438
 3,388
 3,347
 3,284
 3,218
 3,150
 3,115
 3,079
 3,043
 3,005
 2,967
 2,928
 9
 5,117
 4,257
 3,863
 3,633
 3,482
 3,374
 3,293
 3,230
 3,179
 3,137
 3,073
 3,006
 2,937
 2,901
 2,864
 2,826
 2,787
 2,748
 2,707
 10
 4,965
 4,103
 3,708
 3,478
 3,326
 3,217
 3,136
 3,072
 3,020
 2,978
 2,913
 2,845
 2,774
 2,737
 2,700
 2,661
 2,621
 2,580
 2,538
 11
 4,844
 3,982
 3,587
 3,357
 3,204
 3,095
 3,012
 2,948
 2,896
 2,854
 2,788
 2,719
 2,646
 2,609
 2,571
 2,531
 2,490
 2,448
 2,405
 12
 4,747
 3,885
 3,490
 3,259
 3,106
 2,996
 2,913
 2,849
 2,796
 2,753
 2,687
 2,617
 2,544
 2,506
 2,466
 2,426
 2,384
 2,341
 2,296
 13
 4,667
 3,806
 3,411
 3,179
 3,025
 2,915
 2,832
 2,767
 2,714
 2,671
 2,604
 2,533
 2,459
 2,420
 2,380
 2,339
 2,297
 2,252
 2,206
 14
 4,600
 3,739
 3,344
 3,112
 2,958
 2,848
 2,764
 2,699
 2,646
 2,602
 2,534
 2,463
 2,388
 2,349
 2,308
 2,266
 2,223
 2,178
 2,131
 15
 4,543
 3,682
 3,287
 3,056
 2,901
 2,791
 2,707
 2,641
 2,588
 2,544
 2,475
 2,403
 2,328
 2,288
 2,247
 2,204
 2,160
 2,114
 2,066
 16
 4,494
 3,634
 3,239
 3,007
 2,852
 2,741
 2,657
 2,591
 2,538
 2,494
 2,425
 2,352
 2,276
 2,235
 2,194
 2,151
 2,106
 2,059
 2,010
 17
 4,451
 3,592
 3,197
 2,965
 2,810
 2,699
 2,614
 2,548
 2,494
 2,450
 2,381
 2,308
 2,230
 2,190
 2,148
 2,104
 2,058
 2,011
 1,960
 18
 4,414
 3,555
 3,160
 2,928
 2,773
 2,661
 2,577
 2,510
 2,456
 2,412
 2,342
 2,269
 2,191
 2,150
 2,107
 2,063
 2,017
 1,968
 1,917
 19
 4,381
 3,522
 3,127
 2,895
 2,740
 2,628
 2,544
 2,477
 2,423
 2,378
 2,308
 2,234
 2,156
 2,114
 2,071
 2,026
 1,980
 1,930
 1,878
 20
 4,351
 3,493
 3,098


text:
2,866
 2,711
 2,599
 2,514
 2,447
 2,393
 2,348
 2,278
 2,203
 2,124
 2,083
 2,039
 1,994
 1,946
 1,896
 1,843
 21
 4,325
 3,467
 3,073
 2,840
 2,685
 2,573
 2,488
 2,421
 2,366
 2,321
 2,250
 2,176
 2,096
 2,054
 2,010
 1,965
 1,917
 1,866
 1,812
 22
 4,301
 3,443
 3,049
 2,817
 2,661
 2,549
 2,464
 2,397
 2,342
 2,297
 2,226
 2,151
 2,071
 2,028
 1,984
 1,938
 1,889
 1,838
 1,783
 23
 4,279
 3,422
 3,028
 2,796
 2,640
 2,528
 2,442
 2,375
 2,320
 2,275
 2,204
 2,128
 2,048
 2,005
 1,961
 1,914
 1,865
 1,813
 1,757
 24
 4,260
 3,403
 3,009
 2,776
 2,621
 2,508
 2,423
 2,355
 2,300
 2,255
 2,183
 2,108
 2,027
 1,984
 1,939
 1,892
 1,842
 1,790
 1,733
 25
 4,242
 3,385
 2,991
 2,759
 2,603
 2,490
 2,405
 2,337
 2,282
 2,237
 2,165
 2,089
 2,008
 1,964
 1,919
 1,872
 1,822
 1,768
 1,711
 26
 4,225
 3,369
 2,975
 2,743
 2,587
 2,474
 2,388
 2,321
 2,266
 2,220
 2,148
 2,072
 1,990
 1,946
 1,901
 1,853
 1,803
 1,749
 1,691
 27
 4,210
 3,354
 2,960
 2,728
 2,572
 2,459
 2,373
 2,305
 2,250
 2,204
 2,132
 2,056
 1,974
 1,930
 1,884
 1,836
 1,785
 1,731
 1,672
 28
 4,196
 3,340
 2,947
 2,714
 2,558
 2,445
 2,359
 2,291
 2,236
 2,190
 2,118
 2,041
 1,959
 1,915
 1,869
 1,820
 1,769
 1,714
 1,654
 29
 4,183
 3,328
 2,934
 2,701
 2,545
 2,432
 2,346
 2,278
 2,223
 2,177
 2,105
 2,028
 1,945
 1,901
 1,854
 1,806
 1,754
 1,698
 1,638
 30
 4,171
 3,316
 2,922
 2,690
 2,534
 2,421
 2,334
 2,266
 2,211
 2,165
 2,092
 2,015
 1,932
 1,887
 1,841
 1,792
 1,740
 1,684
 1,622
 40
 4,085
 3,232
 2,839
 2,606
 2,450
 2,336
 2,249
 2,180
 2,124
 2,077
 2,004
 1,925
 1,839
 1,793
 1,744
 1,693
 1,637
 1,577
 1,509
 60
 4,001
 3,150
 2,758
 2,525
 2,368
 2,254
 2,167
 2,097
 2,040
 1,993
 1,917
 1,836
 1,748
 1,700
 1,649
 1,594
 1,534
 1,467
 1,389
 120
 3,920
 3,072
 2,680
 2,447
 2,290
 2,175
 2,087
 2,016
 1,959
 1,911
 1,834
 1,751
 1,659
 1,608
 1,554
 1,495
 1,429
 1,352
 1,254
 1 000+
 3,842
 2,996
 2,605
 2,372
 2,214
 2,099
 2,010
 1,938
 1,880
 1,831
 1,752
 1,666
 1,571
 1,517
 1,459
 1,394
 1,318
 1,221
 1,000
 A.2.6. Hældning
 Hældningen af den lineære regression efter mindste kvadraters metode, a
 1y, beregnes på følgende måde:
 (A.2-8)
 A.2.7. Skæring
 Den lineære regression efter mindste kvadraters metode, a
 0y, beregnes på følgende måde:
 (A.2-9)
 A.2.8. Middelfejl på estimatet
 Middelfejlen på estimatet SEE beregnes på følgende måde:
 (A.2-10)
 A.2.9. Determinationskoefficient
 Determinationskoefficienten r
 2 beregnes på følgende måde:
 (A.2-11)
 Tillæg A.3
 1980 International gravity formula
 Accelerationen af jordens tyngdekraft, a
 g, varierer, afhængigt af beliggenheden, og a
 g beregnes for den relevante breddegrad som følger:
 (A.3-1)
 hvor:
 θ= grader nordlig eller sydlig bredde.
 Tillæg A.4
 Kontrol af carbonstrømmen
 A.4.1. Indledning
 Bortset fra en meget lille del kommer al carbon i udstødningen fra brændstoffet, og bortset fra en minimal del optræder alt dette i udstødningsgassen som CO2. Dette er grundlaget for systemkontrol baseret på CO2-målinger.
 Strømmen af carbon ind i systemerne til udstødningsmåling bestemmes ud fra brændstoffets strømningshastighed. Strømningen af carbon ved forskellige prøvetagningspunkter i systemerne til prøveudtagning af emissioner og partikler bestemmes ud fra CO2-koncentrationerne og gasstrømningshastighederne ved disse punkter.
 På denne måde udgør motoren en kendt kilde af carbonstrømning, og ved at observere den samme carbonstrøm i udstødningsrøret og ved udgangen af delstrømsprøvetagningssystemet for partikler (PM) kontrolleres for utætheder og målenøjagtighed. Denne kontrol indebærer


text:
den fordel, at komponenterne fungerer under motorens faktiske prøvningsforhold med hensyn til temperatur og strømning.
 Figur A.4.1 viser de prøvetagningspunkter, ved hvilke carbonstrømmene skal kontrolleres. De specifikke ligninger for carbonstrømmene ved hvert prøvetagningspunkt er i punkterne nedenfor.
 Figur A.4.1.
 Målepunkter til kontrol af carbonstrøm
 A.4.2. Carbons strømningshastighed ind i motoren (målepunkt 1)
 Carbons massestrøm ind i motoren q
 mCf [kg/s] for et brændstof CH
 a
 O
 e
 er:
 (A.4-1)
 hvor:
 qmf
 = brændstoffets massestrøm [kg/s]
 A.4.3. Carbons strømningshastighed i den ufortyndede udstødning (målepunkt 2)
 Carbons massestrøm i motorens udstødningsrør q
 mCe [kg/s] bestemmes ud fra den ufortyndede CO2-koncentration og udstødningsgassens massestrøm:
 (A.4-2)
 hvor:
 c
 CO2,r
 =
 våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [%]
 c
 CO2,a
 =
 våd CO2-koncentration i den omgivende luft [%]
 qmew
 =
 udstødningsgassens massestrøm på våd basis [kg/s]
 M
 e
 =
 udstødningsgassens molmasse [g/mol]
 Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med A.7.3.2 eller A.8.2.2.
 A.4.4. Strømningshastighed for carbon i fortyndingssystemet (målepunkt 3)
 For så vidt angår delstrømsfortyndingssystemet kan der også tages hensyn til delingsforholdet. Strømningshastighed for carbon i et tilsvarende fortyndingssystem q
 mCp [kg/s] (med tilsvarende menes svarende til et fuldstrømssystem, hvor den samlede strøm fortyndes) bestemmes ud fra den fortyndede CO2-koncentration, udstødningsgassens massestrøm og prøvestrømshastigheden; den nye formel er identisk med ligning A.4-2, idet de kun suppleres med fortyndingsfaktoren .
 (A.4-3)
 hvor:
 c
 CO2,d
 =
 våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang [%]
 c
 CO2,r
 =
 våd CO2-koncentration i den omgivende luft [%]
 qmdew
 =
 fortyndet prøvestrøm i delstrømsfortyndingssystemet [kg/s]
 qmew
 =
 udstødningsgassens massestrøm på våd basis [kg/s]
 qmp
 =
 prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem [kg/s]
 M
 e
 =
 udstødningsgassens molmasse [g/mol]
 Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med A.7.3.2 eller A.8.2.2.
 A.4.5. Beregning af udstødningsgassens molmasse
 Udstødningsgassens molmasse beregnes ved hjælp af ligningen A.8-15 (jf. punkt A.8.2.4.2.).
 Alternativt kan følgende molmasser for udstødningsgassen anvendes:
 M
 e (diesel)= 28,9 g/mol
 Tillæg A.5
 (Reserveret)
 Tillæg A.6
 (Reserveret)
 Tillæg A.7
 Molbaserede emissionsberegninger
 A.7.0. Symbolkonvertering
 A.7.0.1. Almindelige symboler
 Tillæg A.7 (1)
 Tillæg A.8
 Enhed
 Mængde
 A
 m2
 Område
 A
 t
 m2
 Venturihals tværsnitsareal
 a
 0
 b, D
 0
 s. def. (7)
 Regressionslinjens skæring med y-aksen, PDP-kalibreringens skæring
 a
 1
 m
 s. def. (7)
 Regressionslinjens hældning
 β
 r
 D
 m/m
 Forholdet mellem diametere
 C
 —
 Koefficient
 C
 d
 C
 d
 —
 Udledningskoefficient
 C
 f
 —
 Strømningskoefficient
 d
 d
 m
 Diameter
 DR
 r
 d
 —
 Fortyndingsforhold (2)
 e
 e
 g/kWh
 Ved bremset effekt
 e
 gas
 e
 gas
 g/kWh
 Specifik emission af gaskomponenter
 e
 PM
 e
 PM
 g/kWh
 Specifik partikelemission
 f
 Hz
 Frekvens
 f
 n
 n
 min-1, s-1
 Omdrejningsfrekvens (aksel)
 γ
 —
 Specifikke varmekapacitetsforhold
 K
 Korrektionsfaktor
 K
 s
 X
 0
 s/omdr.
 PDP-slipkorrektionsfaktor
 k
 Dr
 k
 Dr
 —
 Nedjusteringsfaktor
 k
 h
 Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx.
 k
 r
 k
 r
 —
 Multiplikativ regenereringsfaktor
 k
 Ur
 k
 Ur
 —
 Opjusteringsfaktor
 μ
 μ
 kg/(m·s)
 Dynamisk viskositet
 M
 M
 g/mol
 Molmasse (3)
 M
 gas
 (4)
 M
 gas
 g/mol
 Gaskomponenternes molmasse
 m
 m
 kg
 Masse
 q
 m
 kg/s
 Masseforhold
 ν
 m2/s
 Kinematisk


text:
viskositet
 N
 Samlet antal i serier
 n
 mol
 Stofmængde
 mol/s
 Stofmængde, forhold
 P
 P
 kW
 Effekt
 p
 p
 kPa
 Tryk
 p
 abs
 p
 p
 kPa
 Absolut tryk
 p
 H2O
 p
 r
 kPa
 Vanddamptryk
 PF
 1 – E
 %
 Penetrationsbrøk (E = konverteringseffektivitet)
 qV
 m3/s
 CVS-volumenhastighed
 ρ
 ρ
 kg/m3
 Massefylde
 r
 —
 Forholdet mellem tryk
 Ra
 μm
 Gennemsnitlig overfladeruhed
 Re
 #
 Re
 —
 Reynold-tal
 RH%
 RH
 %
 Relativ fugtighed
 σ
 σ
 —
 Standardafvigelse
 S
 K
 Sutherland-konstant
 T
 T
 a
 K
 Absolut temperatur
 T
 T
 °C
 Temperatur
 T
 N·m
 Drejningsmoment
 t
 t
 s
 Tid
 Δt
 Δt
 s
 Tidsinterval
 V
 V
 m3
 Volumen
 qV
 m3/s
 Volumenhastighed
 W
 W
 kWh
 Arbejde
 W
 act
 W
 act
 kWh
 Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus
 WF
 WF
 —
 Vægtningsfaktor
 w
 w
 g/g
 Massebrøk
 X
 (5)
 c
 mol/mol, % vol.
 Stofmængde molbrøk (6)/koncentration (også i μmol/mol = ppm)
 mol/mol
 Strømningsvægtet middelkoncentration
 y
 —
 Generisk variabel
 —
 Aritmetisk middelværdi
 Z
 —
 Kompressibilitetsfaktor
 A.7.0.2. Indeks
 Tillæg A.7
 Tillæg A.8 (8)
 Mængde
 abs
 Absolut mængde
 act
 act
 Faktisk mængde
 luft
 Luft, tør
 atmos
 Atmosfærisk
 bkgnd
 Sagsforløb:
 C
 Carbon
 cal
 Kalibreringsmængde
 CFV
 Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)
 cor
 Justeret mængde
 dil
 Fortyndingsluft
 dexh
 Fortyndet udstødning
 dry
 Tør mængde
 exh
 Ufortyndet udstødning
 exp
 Forventet mængde
 eq
 Tilsvarende mængde
 fuel
 Brændstof
 i
 Øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz)
 i
 En individuel i en serie
 idle
 Betingelse i tomgang
 in
 Mængde ind
 init
 Opr. mængde, typisk før en emissionsprøvning
 max
 Maksimal værdi (peak)
 meas
 Målt mængde
 min
 Minimumsværdi
 mix
 Luftens molmasse
 out
 Mængde ud
 part
 Delvis mængde
 PDP
 Fortrængningspumpe
 raw
 Ufortyndet udstødning
 ref
 Referencemængde
 rev
 Omdreninger
 sat
 Mættet tilstand
 slip
 PDP-slip
 smpl
 Prøveudtagning
 span
 Justeringsmængde
 SSV
 Subsonisk venturi
 std
 Standardmængde
 test
 Prøvemængde
 total
 Samlet mængde
 uncor
 Ujusteret mængde
 vac
 Vakuummængde
 weight
 Kalibreringsvægt
 wet
 Våd mængde
 zero
 Nul mængde
 A.7.0.3. Symboler og forkortelser for kemiske komponenter (også anvendt som indeks)
 Tillæg A.7
 Tillæg A.8
 Mængde
 Ar
 Ar
 Argon
 C1
 C1
 Carbonhydridækvivalent med ét carbonatom
 CH4
 CH4
 Methan
 C2H6
 C2H6
 Ethan
 C3H8
 C3H8
 Propan
 CO
 CO
 Carbonmonoxid
 CO2
 CO2
 Carbondioxid
 DOP
 DOP
 Dioktylphthalat
 H
 Atomar hydrogen
 H2
 Molekylær hydrogen
 HC
 HC
 Carbonhydrider (hydrocarbon)
 H2O
 H2O
 Vand
 He
 Helium
 N
 Atomar nitrogen
 N2
 Molekylær nitrogen
 NMHC
 NMHC
 Andre carbonhydrider end methan
 NOx
 NOx
 Nitrogenoxider
 NO
 NO
 Nitrogenoxid
 NO2
 NO2
 Nitrogendioxid
 O
 Atomar oxygen
 PM
 PM (partikler)
 Partikler
 S
 Svovl
 A.7.0.4. Symboler og forkortelser for brændstofsammensætning
 Tillæg A.7 (9)
 Tillæg A.8 (10)
 Mængde
 wC
 (12)
 wC
 (12)
 Brændstoffets carbonindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 wH
 wH
 Brændstoffets hydrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 wN
 wN
 Brændstoffets nitrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 wO
 wO
 Brændstoffets oxygennindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 wS
 wS
 Brændstoffets svovlindhold massebrøk [g/g] eller [% masse]
 α
 α
 Atomart forhold af hydrogen-carbon (H/C)
 β
 ε
 Atomart forhold af oxygen-carbon (O/C) (11)
 γ
 γ
 Atomart forhold af svovl-carbon (S/C)
 δ
 δ
 Atomart forhold af nitrogen-carbon (N/C)
 A.7.0.5. Symboler for kemisk ligevægt, der anvendes i tillæg A.7
 x
 dil/exh
 =
 Mængden af fortyndingsgas eller overskydende luft pr. mol udstødningsgas
 x
 H2Oexh
 =
 Vandmængde i udstødningen pr. mol udstødning


text:
x
 Ccombdry
 =
 Carbonmængde fra brændstof i udstødningen pr. mol tør udstødning
 x
 H2Oexhdry
 =
 Vandmængde i udstødningen pr. tør mol af tør udstødning
 x
 prod/intdry
 =
 Mængden af tørre støkiometriske produkter pr. tør mol indsugningsluft
 x
 dil/exhdry
 =
 Mængden af fortyndingsgas og/eller overskydende luft pr. mol tør udstødningsgas
 x
 int/exhdry
 =
 Mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødning
 x
 raw/exhdry
 =
 Mængden af ufortyndet udstødning, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødning.
 x
 O2intdry
 =
 Mængde indsugningsluft O2 pr. mol tør indsugningsluft
 x
 CO2intdry
 =
 Mængde indsugningsluft CO2 pr. mol tør indsugningsluft
 x
 H2Ointdry
 =
 Mængde indsugningsluft H2O pr. mol tør indsugningsluft
 x
 CO2int
 =
 Mængde indsugningsluft CO2 pr. mol indsugningsluft
 x
 CO2dil
 =
 Mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol fortyndingsgas
 x
 CO2dildry
 =
 Mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol tør fortyndingsgas
 x
 H2Odildry
 =
 Mængde fortyndingsgas H2O pr. mol tør fortyndingsgas
 x
 H2Odil
 =
 Mængde fortyndingsgas H2O pr. mol fortyndingsgas
 x
 [emission]meas
 =
 Målt emissionsmængde i prøven ved den respektive gasanalysator
 x
 [emission]dry
 =
 Emissionsmængde pr. tør mol af den tørre prøve
 x
 H2O[emission]meas
 =
 Vandmængde i prøven på emissionsdetektionsstedet
 x
 H2Oint
 =
 Vandmængde i indsugningsluften, baseret på fugtighedsmåling af indsugningsluften.
 A. 7.1. Grundlæggende parametre og forbindelser
 A.7.1.1. Tør luft og kemiske stoffer
 I dette bilag anvendes følgende værdier for sammensætningen af tør luft:
 x
 O2airdry
 =
 0,209445 mol/mol
 x
 CO2airdry
 =
 0,000375 mol/mol
 I dette bilag anvendes følgende molmasser eller effektive molmasser af kemiske stoffer:
 M
 air
 =
 28,96559 g/mol (tør luft)
 M
 Ar
 =
 39,948 g/mol (argon)
 M
 C
 =
 12,0107 g/mol (carbon)
 M
 CO
 =
 28,0101 g/mol (carbonmonoxid)
 M
 CO2
 =
 44,0095 g/mol (carbondioxid)
 M
 H
 =
 1,00794 g/mol (atomar hydrogen)
 M
 H2
 =
 2,01588 g/mol (molekulær hydrogen)
 M
 H2O
 =
 18,01528 g/mol (vand)
 M
 He
 =
 4,002602 g/mol (helium)
 M
 N
 =
 14,0067 g/mol (atomar nitrogen)
 M
 N2
 =
 28,0134 g/mol (molekylær nitrogen)
 M
 NMHC
 =
 13,875389 g/mol (ikke-methan carbonhydrid (13))
 M
 NOx
 =
 46,0055 g/mol (nitrogenoxider (14)
 M
 O
 =
 15,9994 g/mol (atomar oxygen)
 M
 O2
 =
 31,9988 g/mol (molekylær oxygen)
 M
 C3H8
 =
 44,09562 g/mol (propan)
 M
 S
 =
 32,065 g/mol (svovl)
 M
 THC
 =
 13,875389 g/mol (total carbonhydrid (13))
 I dette bilag anvendes den følgende molare gaskonstant R for ideelle gasser:
 I dette bilag anvendes følgende specifikke varmekapacitetsforhold for fortyndingsluft og fortyndet udstødningsgas:
 γ
 air
 =
 1,399 (varmekapacitetsforhold for indsugningsluft eller fortyndingsluft)
 γ
 dil
 =
 1,399 (varmekapacitetsforhold for fortyndet udstødning)
 γ
 dil
 =
 1,385 (varmekapacitetsforhold for ufortyndet udstødning)
 A.7.1.2. Våd luft
 I dette afsnit beskrives, hvordan man fastlægger vandmængden i en ideel gas:
 A.7.1.2.1. Vandets damptryk
 Vandets damptryk p
 H2O [kPa] for en given mætningstemperatur, T
 sat [k], beregnes på følgende måde:
 a)
 For fugtighedsmålinger foretaget ved omgivende temperaturer fra 0-100 °C eller for fugtmålinger foretaget over supernedkølet vand ved rumtemperaturer fra –50-0 °C:
 (A.7-1)
 hvor:
 p
 H2O
 =
 vandets damptryk ved mætningstemperatur [kPa]
 T
 sat
 =
 vandets mætningstemperatur ved målte betingelse [K]
 b)
 For fugtighedsmålinger foretaget over is ved


text:
omgivende temperaturer fra (-100-0) °C:
 (A.7-2)
 hvor:
 T
 sat= vandets mætningstemperatur ved målte betingelse [K]
 A.7.1.2.2. Dugpunkt
 Hvis luftfugtighed måles som et dugpunkt, skal vandmængden i en ideel gas x
 H2O [mol/mol] beregnes som følger:
 (A.7-3)
 hvor:
 x
 H2O
 =
 vandmængde i en ideel gas [mol/mol]
 p
 H2O
 =
 vandets damptryk ved det målte dugpunkt, T
 sat=T
 dew [kPa]
 p
 abs
 =
 vådt absolut statisk tryk ved dugpunktmålingsstedet [kPa]
 A.7.1.2.3. Relativ fugtighed
 Hvis luftfugtigheden måles som relativ luftfugtighed RH%, beregnes vandmængden i en ideel gas x
 H2O [mol/mol] som følger:
 (A.7-4)
 hvor:
 RH%
 =
 relativ luftfugtighed [%]
 p
 H2O
 =
 vanddamptryk ved 100 % relativ fugtighed på stedet for den relative fugtighedsmåling, T
 sat=T
 amb [kPa]
 p
 abs
 =
 vådt absolut statisk tryk på stedet for den relative fugtighedsmåling [kPa]
 A.7.1.3. Brændstofegenskaber
 Den generelle kemisk brændstofformel er CHαOβSγNδ, hvor α er det atomare hydrogen-carbon-forhold (H/C), β det atomare oxygen-carbon-forhold (O/C), γ er det atomare svovl-carbon-forhold (S/C) og δ det atomare nitrogen-carbon-forhold (N/C). Carbonmassebrøken for brændstoffet w
 c kan beregnes på grundlag af denne formel. I tilfælde af dieselbrændstof kan den simple formel CH
 α
 O
 β
 anvendes. Standardværdierne for brændstofsammensætning kan anvendes som følger:
 Tabel A.7.1
 Standardværdier for det atomare hydrogen-carbon-forhold, α, det atomare oxygen-carbon-forhold, β, og carbonmassebrøken for brændstof, w
 c, for dieselbrændstoffer.
 Brændstof
 Atomare hydrogen og oxygen-carbon-forhold
 CHαOβ
 Carbonmassekoncentration, wC
 [g/g]
 Diesel
 CH1.85O0
 0,866
 A.7.1.4. Samlet HC-koncentration og ikke-methan HC-koncentration
 A.7.1.4.1. THC-bestemmelse og THC/CH4 oprindelige kontamineringskorrektioner
 a)
 Hvis der skal bestemmes THC-emission, beregnes x
 THC[THC-FID] ved hjælp af den oprindelige THC-kontamineringskoncentration x
 THC[THC-FID]initfra punkt 7.3.1.2 som følger:
 (A.7-5)
 hvor:
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 THC-koncentration korrigeret for kontaminering [mol/mol]
 x
 THC[THC-FID]uncorr
 =
 THC-ukorrigeret koncentration [mol/mol]
 x
 THC[THC-FID]init
 =
 oprindelig THC-kontaminering [mol/mol]
 b)
 Ved NMHC-bestemmelsen som beskrevet i afsnit A.7.1.4.2 korrigeres x
 THC[THC-FID] for den oprindelige kontaminering ved hjælp af ligningen (A.7-5). Den oprindelige kontaminering af CH4-prøven kan korrigeres ved hjælp af ligning (A.7-5), idet koncentrationerne i CH4 udskiftes med THC.
 A.7.1.4.2. NMHC-bestemmelse
 For at bestemme NMHC-koncentrationen, x
 NMHC, anvendes en af følgende:
 a)
 Hvis CH4 ikke måles, kan NMHC-koncentrationerne bestemmes som følger:
 Den baggrundskorrigerede NMHC-masse sammenholdes med den baggrundskorrigerede THC-masse. Hvis den baggrundskorrigerede NMHC-masse er større end 0,98 gange den baggrundskorrigerede THC-masse, skal den baggrundskorrigerede NMHC-masse sættes til 0,98 gange den baggrundskorrigerede THC-masse. Hvis NMHC-beregningerne udelades, sættes den baggrundskorrigerede NMHC-masse til 0,98 gange den baggrundskorrigerede THC-masse.
 b)
 For ikke-methan afskæringer, beregnes x
 NMHC ved hjælp af ikke-methan afskæringens penetrationsbrøk (PF) af CH4 og C2H6 fra punkt 8.1.10.3, og ved hjælp af HC-kontamineringen og den korrigerede våd-til-tør THC-koncentration x
 THC[THC-FID]cor som fastsat i litra a) i afsnit A.7.1.4.1:
 i)
 Der anvendes følgende ligning for penetrationsbrøker, bestemt ved hjælp af NMC-konfiguration som beskrevet i punkt 8.1.10.3.4.1.
 (A.7-6)
 hvor:
 x
 NMHC
 =
 NMHC-koncentration
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentration af THC, HC-kontaminering og korrigeret for våd-til-tør, som målt af THC FID-enheden under prøveudtagning, idet NMC-enheden bypasses.
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 koncentration af THC, HC-kontaminering (valgfri) og korrigeret for våd-til-tør, som målt af NMC FID-enheden under prøveudtagning gennem NMC-enheden.
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 THC FID-enhedens responsfaktor på CH4


text:
i henhold til punkt 8.1.10.1.4.
 RFPF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 ikke-methan afskæringens kombinerede ethanresponsfaktor og penetrationsbrøk, i henhold til punkt 8.1.10.3.4.1.
 ii)
 Til penetrationsbrøker, bestemt ved hjælp af NMC-konfiguration som beskrevet i punkt 8.1.10.3.4.2, anvendes følgende ligning:
 (A.7-7)
 hvor:
 x
 NMHC
 =
 NMHC-koncentration
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentration af THC, HC-kontaminering og korrigeret for våd-til-tør, som målt af THC FID-enheden under prøveudtagning, idet NMC-enheden bypasses.
 PF
 CH4[NMC-FID]
 =
 ikke-methan afskæring CH4 penetrationsbrøk, i henhold til punkt 8.1.10.3.4.2.
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 koncentration af THC, HC-kontaminering (valgfri) og korrigeret for våd-til-tør, som målt af NMC FID-enheden under prøveudtagning gennem NMC-enheden.
 PF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 ikke-methan afskæring ethanpenetrationsbrøk, i henhold til punkt 8.1.10.3.4.2.
 iii)
 Til penetrationsbrøker, bestemt ved hjælp af NMC-konfiguration som beskrevet i punkt 8.1.10.3.4.3, anvendes følgende ligning:
 (A.7-8)
 hvor:
 x
 NMHC
 =
 NMHC-koncentration
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentration af THC, HC-kontaminering og korrigeret for våd-til-tør, som målt af THC FID-enheden under prøveudtagning, idet NMC-enheden bypasses.
 PF
 CH4[NMC-FID]
 =
 ikke-methan afskæring CH4 penetrationsbrøk, i henhold til punkt 8.1.10.3.4.3.
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 koncentration af THC, HC-kontaminering (valgfri) og korrigeret for våd-til-tør, som målt af NMC FID-enheden under prøveudtagning gennem NMC-enheden.
 RFPF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 ikke-methan afskæringens kombinerede ethanresponsfaktor og penetrationsbrøk, i henhold til punkt 8.1.10.3.4.3.
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 THC FID-enhedens responsfaktor på CH4 i henhold til punkt 8.1.10.1.4.
 c)
 For en gaskromatograf beregnes x
 NMHC ved hjælp af THC-analysatorens responsfaktor (RF) på CH4 fra punkt 8.1.10.1.4 og HC-kontamineringen og den tør-til-våd-korrigerede oprindelige THC-koncentration THC[THC-FID]cor som fastsat i punkt a) som følger:
 (A.7-9)
 hvor:
 x
 NMHC
 =
 NMHC-koncentration
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentration af THC, HC-kontaminering og korrigeret for våd-til-tør, som målt af THC FID-enheden
 x
 CH4
 =
 koncentration af CH4, HC-kontaminering (valgfri) og korrigeret for våd-til-tør, som målt af gaskromatografens FID-enheden
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 TCH FID-enhedens responsfaktor på CH4.
 A.7.1.4.3. Tilnærmelse af NMHC fra THC-enheden
 NMHC (ikke-methan carbonhydrider), kan tilnærmes som 98 % af THC (samlede carbonhydrider).
 A.7.1.5. Strømningsvægtet middelkoncentration
 I nogle punkter i dette bilag, kan det være nødvendigt at beregne en strømningsvægtet middelkoncentration for at fastslå anvendelsesområdet for visse af bestemmelserne. En strømningsvægtet middelværdi er middelværdien af en mængde, efter at den er blevet vægtet proportionalt med en tilsvarende strømningshastighed. Hvis f.eks. en gaskoncentration måles kontinuerligt i motorens ufortyndede udstødning, er den strømningsvægtede middelværdi summen af produkterne af hver registreret koncentration gange den respektive molstrømningshastighed af udstødningen, divideret med summen af de registrerede værdier for strømningshastighed. Som et andet eksempel kan nævnes, at prøvesækkoncentrationen fra et CVS-system er den samme som den strømningsvægtede middelværdi, fordi selve CVS-systemet strømningsvægter sækkens koncentration. En vis strømningsvægtet middelkoncentration i en emission kan i visse tilfælde allerede forventes på baggrund af tidligere prøvning af lignende motorer eller prøvning af tilsvarende udstyr og instrumenter.
 A.7.2. Den kemiske ligevægt af brændstof, indsugningsluft og udstødningsgas
 A.7.2.1. Generelt
 Den kemiske ligevægt af brændstof, indsugningsluft og udstødning kan anvendes til at beregne strømning, mængden af vand i disse strømninger og den våde koncentration af bestanddelene i disse strømninger. Med en enkelt strøm af enten brændstof, indsugningsluft eller udstødning kan den kemiske ligevægt anvendes til at bestemme strømmen af


text:
de to andre. F.eks. kan den kemiske ligevægt anvendes sammen med enten indsugningsluft eller brændstofstrøm til bestemmelse af udstødningsstrøm.
 A.7.2.2. Procedurer, som kræver kemisk ligevægt
 Der kræves kemisk ligevægt for at bestemme følgende:
 a)
 Mængden af vand i en ufortyndet eller fortyndet udstødningsstrøm, x
 H2Oexh, når der ikke foretages måling af den vandmængde, der fjernes af et prøvetagningssystem, med henblik på korrektion herfor.
 b)
 Den strømningsvægtede middelandel af fortyndingsluft i fortyndet udstødningsgas, x
 dil/exh, når der ikke foretages måling af fortyndingsluft for at korrigere for baggrundsemissionen. Det skal bemærkes, at hvis kemisk ligevægt anvendes til dette formål, antages udstødningen at være støkiometrisk, selv om det ikke er tilfældet.
 A.7.2.3. Procedure for kemisk ligevægt
 Beregningerne af en kemisk ligevægt indbefatter et system af ligninger, som kræver iteration. De oprindelige værdier på op til tre mængder anslås: mængden af vand i den målte strøm, x
 H2Oexh, andelen af fortyndingsluft i fortyndet udstødning (eller overskydende luft i den ufortyndede udstødning), x
 dil/exh, og mængden af produkter på C1-basis pr. tør mol af tør målt strøm, x
 Ccombdry. Der kan anvendes tidsvægtede middelværdier for forbrændingsluftens fugtindhold og fortyndelsesluftens fugtindhold i den kemiske ligevægt, forudsat at forbrændingsluftens og fortyndingsluftens fugtindhold overholder tolerancerne på 0,0025 mol/mol af deres respektive middelværdier i prøvningsintervallet. For hver emissionskoncentration, x, og vandmængde x
 H2Oexh, bestemmes de fuldstændigt tørre koncentrationer, x
 dry, og x
 H2Oexhdry. Desuden anvendes brændstoffets atomare hydrogen-til-carbon-forhold, α, oxygen-carbon-forhold, β og carbonmassens andel af brændstof, w
 C. Til prøvebrændstoffet kan α og β eller standardværdierne i tabel 7.1 anvendes.
 Foretag følgende skridt for at fuldstændiggøre den kemiske ligevægt:
 a)
 Målte koncentrationer som x
 CO2meas, x
 NOmeas og x
 H2Oint omregnes til tørre koncentrationer ved at dividere dem med et minus den vandmængde, der er til stede ved de respektive målinger, for eksempel: x
 H2OxCO2meas, x
 H2OxNOmeas og x
 H2Oint. Hvis den mængde vand, der er til stede under den "våde" måling", er den samme som den ukendte mængde vand i udstødningsstrømmen, x
 H2Oexh, skal den løses iterativt for den pågældende værdi i ligningssystemet. Hvis der kun måles samlet NOx og ikke separat måling af NO og NO2, skal den samlede NOx-koncentrations fordeling mellem NO og NO2 for den kemiske ligevægt findes efter et velbegrundet teknisk skøn. Den molære koncentration af NOx, x
 NOx, kan antages at være 75 % NO og 25 % NO2. For NO2-lagringssystemer til efterbehandling kan x
 NOx antages at være 25 % NO og 75 % NO2. Til beregning af NOx-emissionsmassen skal molmassen af NO2 for den effektive molmasse af alle NOx-arter, uanset den faktiske NO2-andel af NOx, anvendes.
 b)
 Ligningerne (A.7-10 til A7-26) i d) i dette punkt A.7.2.3 skal indføres i et computerprogram med henblik på iterativ løsning af x
 H2Oexh, x
 Ccombdry og x
 dil/exh. De oprindelige værdier for x
 H2Oexh, x
 Ccombdry og x
 dil/exh antages ud fra et velbegrundet teknisk skøn. Det anbefales at antage en oprindelig vandmængde, der er omtrent dobbelt så stor som vandmængden i indsugningsluften eller fortyndingsluften. Det anbefales at antage en oprindelig værdi på x


text:
Ccombdry som summen af de målte værdier for CO2, CO og THC. Det anbefales ligeledes at antage en oprindelig x
 dil på mellem 0,75 og 0,95 (0,75 < xdil < 0,95), f.eks. 0,8. Værdierne i ligningssystemet anvendes, indtil de senest opdaterede overslag alle ligger inden for 1 % af deres respektive seneste beregnede værdier.
 c)
 Følgende symboler og indekser anvendes i ligningssystemet i litra c) i dette punkt, hvor enheden x er mol/mol:
 Symbol
 Beskrivelse
 xdil/exh
 Mængden af fortyndingsgas eller overskydende luft pr. mol udstødningsgas
 xH2Oexh
 Mængde H2O i udstødningen pr. mol udstødning
 xCcombdry
 Carbonmængde fra brændstof i udstødningen pr. mol tør udstødning
 xH2Oexhdry
 Vandmængde i udstødningen pr. tør mol af tør udstødning
 xprod/intdry
 Mængden af tørre støkiometriske produkter pr. tør mol indsugningsluft
 x
 dil/exhdry
 Mængden af fortyndingsgas og/eller overskydende luft pr. mol tør udstødningsgas
 x
 int/exhdry
 Mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødning
 x
 raw/exhdry
 Mængden af ufortyndet udstødning, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødning.
 x
 O2intdry
 Mængde indsugningsluft O2 pr. mol tør indsugningsluft; x
 O2intdry = 0,209445 mol/mol kan antages
 x
 CO2intdry
 Mængde indsugningsluft CO2 pr. mol tør indsugningsluft. x
 CO2intdry = 375 mol/mol kan anvendes, men det anbefales at måle den faktiske koncentration i indsugningsluften
 x
 H2Ointdry
 Mængde indsugningsluft H2O pr. mol tør indsugningsluft
 x
 CO2int
 Mængde indsugningsluft CO2 pr. mol indsugningsluft
 x
 CO2dil
 Mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol fortyndingsgas
 x
 CO2dildry
 Mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol tør fortyndingsgas. Hvis der anvendes luft som fortyndingsmiddel, kan
 x
 CO2intdry = 375 mol/mol anvendes, men det anbefales at måle den faktiske koncentration i indsugningsluften
 x
 H2Odildry
 Mængde fortyndingsgas H2O pr. mol tør fortyndingsgas
 x
 H2Odil
 Mængde fortyndingsgas H2O pr. mol fortyndingsgas
 x
 [emission]meas
 Målt emissionsmængde i prøven ved den respektive gasanalysator
 x
 [emission]dry
 Emissionsmængde pr. tør mol af den tørre prøve
 x
 H2O[emission]meas
 Vandmængde i prøven på emissionsdetektionsstedet. Disse værdier måles eller anslås i overensstemmelse med punkt 9.3.2.3.1.
 x
 H2Oint
 Vandmængde i indsugningsluften, baseret på fugtighedsmåling af indsugningsluften.
 α
 Det atomare hydrogen-carbon-forhold (CHα Oβ) for den brændstofblanding, der forbrændes, vægtet for molforbrug
 β
 Det atomare oxygen-carbon-forhold (CHα Oβ) for den brændstofblanding, der forbrændes, vægtet for molforbrug
 d)
 Følgende ligninger anvendes til iterativt at løse x
 dil/exh, x
 H2Oexh og x
 Ccombdry:
 (A.7-10)
 (A.7-11)
 (A.7-12)
 (A.7-13)
 (A.7-14)
 (A.7-15)
 (A.7-16)
 (A.7-17)
 (A.7-18)
 (A.7-19)
 (A.7-20)
 (A.7-21)
 (A.7-22)
 (A.7-23)
 (A.7-24)
 (A.7-25)
 (A.7-26)
 Ved den kemiske ligevægt beregnes molstrømningshastigheden som beskrevet i punkt a.7.3.3 og a.7.4.3
 A.7.2.4. NOx-korrektion for fugtindhold
 Alle NOx-koncentrationer, herunder fortyndingsluftens baggrundskoncentration, korrigeres for indsugningsluftens fugtindhold ved hjælp af følgende ligning:
 (A.7-27)
 hvor:
 x
 NOxuncor
 =
 ukorrigeret NOx-molær koncentration i udstødningsgassen [μmol/mol]
 x
 H2O
 =
 vandmængde i indsugningsluften [mol/mol]
 A.7.3. Ufortyndede forurenende luftarter
 A.7.3.1. De forurenende luftarters masse
 For at beregne den samlede masse for hver prøvning af forurenende luftarter m
 gas [g/test], multipliceres dens molære koncentration med dens respektive molstrøm og med udstødningsgassens molmasse derefter foretages integration gennem prøvecyklussen:
 (A.7-28)
 hvor:
 M
 gas
 =
 molmasse af den generiske forurenende luftart [g/mol]
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed


text:
på våd basis [mol/s]
 x
 gas
 =
 øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol]
 t
 =
 tid [s]
 Eftersom ligningen (A.7-28) skal løses ved hjælp af numerisk integration, transformeres den til:
 (A.7-29)
 hvor:
 M
 gas
 =
 molmasse af generisk emission [g/mol]
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]
 x
 gasi
 =
 øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol]
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-]
 Den generelle ligning kan ændres, afhængigt af hvilket målesystem der anvendes, om der foretages batchvis eller kontinuerlig prøveudtagning, og om der prøvetages ved varierende frem for konstant strømningshastighed.
 a)
 Ved kontinuerlig prøvetagning beregnes massen af den forurenende luftart m
 gas [g/test], hvis der er tale om varierende strømningshastighed, ved hjælp af følgende ligning:
 (A.7-30)
 hvor:
 M
 gas
 =
 molmasse af generisk emission [g/mol]
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]
 x
 gasi
 =
 øjeblikkelig molær koncentration af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-]
 b)
 Stadig ved kontinuerlig prøvetagning, men i det særlige tilfælde med konstant strømningshastighed, beregnes massen af den forurenende luftart m
 gas [g/test] ved hjælp af følgende ligning:
 (A.7-31)
 hvor:
 M
 gas
 =
 molmasse af generisk emission [g/mol]
 =
 udstødningsgassens molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]
 =
 gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]
 Δt
 =
 prøvningsintervallets varighed
 c)
 For batch-prøvetagning, uanset strømningshastigheden er varierende eller konstant, kan ligningen (A.7-30) forenkles som følger:
 (A.7-32)
 hvor:
 M
 gas
 =
 molmasse af generisk emission [g/mol]
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]
 =
 gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]
 F
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-]
 A.7.3.2. Omregning af koncentrationen fra tør til våd
 Parametrene i dette punkt fås fra resultaterne af den kemiske ligevægt som beregnet i punkt A.7.2. Der eksisterer følgende forhold mellem gassens molære koncentration i den målte strømning x
 gasdry og x
 gas [mol/mol] udtrykt som henholdsvis tør og våd basis:
 (A.7-33)
 (A.7-34)
 hvor:
 x
 H2O
 =
 molandel vand i den målte strømning på våd basis [mol/mol]
 x
 H2Odry
 =
 molbrøk vand i den målte strømning på tør basis [mol/mol]
 For forurenende luftarter skal der foretages korrektion for fjernet vand for den generiske koncentration x [mol/mol] på følgende måde:
 (A.7-35)
 hvor:
 x
 [emission]meas
 =
 emissionens molbrøk i den målte strømning på målestedet [mol/mol]
 x
 H2O[emission]meas
 =
 molbrøk vand i den målte strømning ved koncentrationsmålingen [mol/mol]
 x
 H2Oexh
 =
 vandmængde i ved flowmeteret [mol/mol]
 A.7.3.3. Udstødningsgassens molære strømningshastighed
 Den molære strømningshastighed for den ufortyndede udstødningsgas kan måles direkte eller beregnes på grundlag af den kemiske ligevægt i punkt A.7.2.3. Beregningen af den molære strømningshastighed for ufortyndet udstødningsgas foretages ud fra den målte molære strømningshastighed for indsugningsluften eller brændstoffets massestrømshastighed. Den molære strømningshastighed for den ufortyndede udstødning kan beregnes ud fra emissionsprøverne,, på grundlag af den målte molære strømningshastighed for indsugningsluften,, eller den målte massestrømshastighed for brændstoffet,, og de beregnede værdier ved hjælp af den kemiske ligevægt i


text:
punkt A.7.2.3. Den skal udregnes for den kemiske ligevægt i A.7.2.3 med samme hyppighed som eller opdateres og registreres.
 a)
 Krumtaphusgassernes strømningshastighed. Den ufortyndede udstødningsstrøm kan kun beregnes på grundlag af
 eller
 , hvis mindst et af følgende gælder for strømningshastigheden af emissioner fra krumtaphuset:
 i)
 Prøvemotoren har et seriefremstillet forureningsbegrænsende system med et lukket krumtaphus, der leder krumtaphusstrømmen tilbage til indsugningsluften nedstrøms for indsugningsluftens flowmeter.
 ii)
 Under emissionsprøvningen ledes åbne krumtaphusestrømme til udstødningen, jf. punkt 6.10.
 iii)
 Åbne krumtaphusgasser og -strømme måles og tilføjes til emissionsberegninger ved bremset effekt.
 iv)
 Ved hjælp af emissionsdata eller teknisk analyse, kan det påvises, at udeladelse af åbne krumtaphusgassers strømningshastighed ikke indvirker negativt på overholdelsen af de gældende standarder.
 b)
 Beregning af den molære strømningshastighed på baggrund af indsugningsluft.
 På baggrund af måles udstødningens molære strømningshastighed [mol/s] som følger:
 (A.7-36)
 hvor:
 =
 molære strømningshastighed af ufortyndet udstødning, som emissionen måles fra [mol/s]
 =
 indsugningsluftens molære strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [mol/s]
 x
 int/exhdry
 =
 mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødning [mol/mol]
 x
 raw/exhdry
 =
 mængden ufortyndet udstødning, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødning [mol/mol]
 x
 H2Oexhdry
 =
 vandmængde i udstødningen pr. tør mol af tør udstødning [mol/mol]
 c)
 Beregning af den molære strømningshastighed på baggrund af brændstoffets massestrømshastighed
 På baggrund af beregnes som følger:
 (A.7-37)
 hvor:
 =
 molære strømningshastighed af ufortyndet udstødning, som emissionen måles fra
 =
 strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [g/s]
 w
 C
 =
 carbonmassebrøk for det pågældende brændstof [g/g]
 x
 H2Oexhdry
 =
 mængde H2O pr. tør mol målt strøm [mol/mol]
 M
 C
 =
 molekylemasse af carbon 12,0107 g/mol
 x
 Ccombdry
 =
 carbonmængde fra brændstof i udstødningen pr. mol tør udstødning [mol/mol]
 A.7.4. Fortyndede forurenende luftarter
 A.7.4.1. Beregning af emissionsmasse og baggrundskorrektion
 Ligningerne til beregning af massen af forurenende luftarter m
 gas [g/test] som funktion af emissionens molære strømningshastighed er som følger:
 a)
 Kontinuerlig prøveudtagning, varierende strømningshastighed
 (jf. A.7-29)
 hvor:
 M
 gas
 =
 molmasse af generisk emission [g/mol]
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]
 m
 gasi
 =
 øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol]
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-]
 Kontinuerlig prøveudtagning, konstant strømningshastighed
 (jf. A.7-31)
 hvor:
 M
 gas
 =
 molmasse af generisk emission [g/mol]
 =
 udstødningsgassens molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]
 =
 gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]
 Δt
 =
 prøvningsintervallets varighed
 b)
 Ved batch-prøveudtagning anvendes, uanset om der er tale om varierende eller konstant strømningshastighed, følgende ligning:
 (jf. A.7-32)
 hvor:
 M
 gas
 =
 molmasse af generisk emission [g/mol]
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]
 =
 gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-]
 c)
 Hvis der er tale om fortyndet udstødningsgas, korrigeres de forurenende luftarters masseværdier ved at fratrække massen af baggrundsemissionen som følge af fortyndingsluft:
 i)
 Først bestemmes fortyndingsluftens molære strømningshastighed
 [mol/s] i prøvningsintervallet. Dette kan være en målt mængde eller mængde beregnet ud fra den


text:
fortyndede strøm og den strømningsvægtede middelandel af fortyndingsluft i en fortyndet udstødning,
 .
 ii)
 Den samlede strøm af fortyndingsluft n
 airdil [mol] ganges med baggrundskoncentrationens middelkoncentration. Dette kan være en tidsvægtet middelværdi eller en strømningsvægtet middelværdi (f.eks. en forholdsmæssigt udtaget baggrundskoncentration). Produktet af n
 airdil og en baggrundskoncentrations middelkoncentration er den samlede mængde baggrundsemission.
 iii)
 Hvis resultatet er en molær mængde, omregnes den til en masse for baggrundsemissionen m
 bkgnd [g] ved at gange med den molære emissionsmasse, M
 gas[g/mol].
 iv)
 Den samlede baggrundsmasse trækkes fra den samlede masse for at korrigere for baggrundsemissionen.
 v)
 Fortyndingsluftens samlede strøm kan bestemmes ved direkte strømningsmåling. I dette tilfælde beregnes baggrundens samlede masse ved hjælp af fortyndingsluftstrømmen, n
 airdil. Baggrundsmassen trækkes fra den samlede masse. Resultatet anvendes i emissionsberegningerne ved bremset effekt.
 vi)
 Fortyndingsluftens samlede strøm kan bestemmes ud fra den samlede strøm af fortyndet udstødning og en kemisk ligevægt for brændstof, indsugningsluft og udstødning som beskrevet i A.7.2 I dette tilfælde beregnes baggrundens samlede masse ved hjælp af den samlede strøm af fortyndet udstødning, n
 dexh. Derefter ganges dette resultat med den strømningsvægtede middelandel af fortyndingsluft i den fortyndede udstødning
 .
 Ved de to tilfælde v) og vi) anvendes følgende ligninger:
 eller
 (A.7-38)
 (A.7-39)
 hvor:
 m
 gas
 =
 de forurenende luftarters samlede masse [g]
 m
 bkgnd
 =
 samlede baggrundsmasser [g]
 m
 gascor
 =
 gasmasse korrigeret for baggrundsemission [g]
 M
 gas
 =
 molekylemasse for generisk forurenende luftarter [g/mol]
 x
 gasdil
 =
 koncentrationen af forurenende luftarter i fortyndingsluft [mol/mol]
 n
 airdil
 =
 fortyndingsluftens molære strøm [mol]
 =
 fortyndingsluftens strømningsvægtede middelbrøk i fortyndet udstødningsgas [mol/mol]
 =
 gassens andel af baggrundsemissionen [mol/mol]
 n
 dexh
 =
 samlet fortyndet udstødningsstrøm [mol]
 A.7.4.2. Omregning af koncentrationen fra tør til våd
 De samme forhold for ufortyndede gasser (punkt A.7.3.2) anvendes til omregning fra tør til våd af fortyndede prøver. Med hensyn til fortyndingsluft foretages en fugtighedsmåling for at beregne dens andel af vanddamp x
 H2Odildry [mol/mol]:
 (jf. A.7-21)
 hvor:
 x
 H2Odil= molær vandandel i fortyndingsluftstrømmen [mol/mol]
 A.7.4.3. Udstødningens molære strømningshastighed
 a)
 Beregning ved hjæp af kemisk ligevægt
 Den molære strømningshastighed[mol/s] kan beregnes ud fra brændstoffets massestrømshastighed:
 (jf. A.7-37)
 hvor:
 =
 molære strømningshastighed af ufortyndet udstødning, som emissionen måles fra
 =
 strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [g/s]
 w
 C
 =
 carbonmassebrøk for det pågældende brændstof [g/g]
 x
 H2Oexhdry
 =
 mængde H2O pr. tør mol målt strøm [mol/mol]
 M
 C
 =
 molekylemasse af carbon 12,0107 g/mol
 x
 Ccombdry
 =
 carbonmængde fra brændstof i udstødningen pr. mol tør udstødning [mol/mol]
 b)
 Måling
 Udstødningsgassens molære strømningshastighed kan måles ved hjælp af tre systemer:
 i)
 Den molære strømningshastighed for PDP Baseret på den hastighed, ved hvilken den positive fortrængningspumpe (PDP) fungerer i et prøvningsinterval, anvendes den tilsvarende hældning a
 1 og skæringen, a
 0 [-], som beregnet efter kalibreringsproceduren i tillæg 1 til dette bilag, til at beregne den molære strømningshastighed
 [mol/s]som følger:
 (A.7-40)
 hvor:
 (A.7-41)
 hvor:
 a
 1
 =
 kalibreringskoefficient [m3/s]
 a
 0
 =
 kalibreringskoefficient [m3/omdr.]
 p
 in, pout
 =
 indgangstryk/udgangstryk [Pa]
 R
 =
 molgaskonstant [J/(mol K)]
 T
 in
 =
 indgangstemperatur [K]
 V
 rev
 =


text:
PDP pumpet volumen [m3/omdr.]
 f
 n.,PDP
 =
 PDP-hastighed (omdr./s)
 ii)
 Den molære strømningshastighed for SSV Ud fra ligningen C
 d versus R
 e
 # bestemt i henhold til tillæg 1 til dette bilag, beregnes den molære strømningshastighed for den subsoniske venturi (SSV) under emissionsprøvning
 [mol/s] som følger:
 (A.7-42)
 hvor:
 p
 in
 =
 indgangstryk [Pa]
 A
 t
 =
 Venturihals tværsnitsareal [m2]
 R
 =
 molgaskonstant [J/(mol K)]
 T
 in
 =
 indgangstemperatur [K]
 Z
 =
 kompressibilitetsfaktor
 M
 mix
 =
 molmasse af den fortyndede udstødningsgas [kg/mol]
 C
 d
 =
 SSV-udladningskoefficient [-]
 C
 f
 =
 SSV-strømningskoefficient [-]
 iii)
 Molær strømningshastighed for CFV For at beregne den molære strømningshastighed gennem en venturi eller en kombination af venturier anvendes dens respektive middelværdi C
 d og andre konstanter, bestemt i henhold til tillæg 1 til dette bilag. Beregningen af dens molære strømningshastighed
 [mol/s] under emissionsprøvning følger:
 (A.7-43)
 hvor:
 p
 in
 =
 indgangstryk [Pa]
 A
 t
 =
 Venturihals tværsnitsareal [m2]
 R
 =
 molgaskonstant [J/(mol K)]
 T
 in
 =
 indgangstemperatur [K]
 Z
 =
 kompressibilitetsfaktor
 M
 mix
 =
 molmasse af den fortyndede udstødningsgas [kg/mol]
 C
 d
 =
 CFV-udladningskoefficient [-]
 C
 f
 =
 CFV-strømningskoefficient [-]
 A.7.4.4. Partikelbestemmelse
 A.7.4.4.1. Prøveudtagning
 a)
 Prøveudtagning fra en varierende strømningshastighed:
 Hvis der indsamles en batchprøve fra en udstødning med varierende strømningshastighed, skal der udtages en prøve, som er proportionel med udstødningens varierende strømningshastighed. Strømningshastigheden integreres gennem et prøveinterval for at bestemme den samlede strømning. Den gennemsnitlige partikelkoncentration (som allerede er i masseenheder pr. mol prøve) ganges med den samlede strømning for at få den samlede partikelmasse m
 PM [g]:
 (A.7-44)
 hvor:
 =
 udstødningens øjeblikkelige molære strømningshastighed (mol/s)
 =
 PM-middelkoncentration [g/mol]
 Δti
 =
 prøvetagningsinterval (s)
 b)
 Prøveudtagning fra en konstant strømningshastighed
 Hvis der indsamles en batchprøve fra en udstødning med konstant strømningshastighed, skal den gennemsnitlige molære strømningshastighed, fra hvilken prøven udtages, bestemmes. Den gennemsnitlige partikelkoncentration ganges med den samlede strømning for at få den samlede partikelmasse m
 PM[g]:
 (A.7-45)
 hvor:
 =
 udstødningens molære strømningshastighed (mol/s)
 =
 PM-middelkoncentration [g/mol]
 Δt
 =
 prøvningsintervallets varighed [s]
 Ved prøveudtagning med et konstant fortyndingsforhold (DR), m
 PM [g] beregnes efter følgende ligning:
 (A.7-46)
 hvor:
 m
 PMdil
 =
 PM-masse i fortyndingsluften [g]
 DR
 =
 fortyndingsforhold [-] defineret som forholdet mellem massen af emissionen m og massen af fortyndet udstødningsgas m
 dil/exh ().
 Fortyndingsforholdet DR kan udtrykkes som en funktion af x
 dil/exh:
 (A.7-47)
 A.7.4.4.2. Baggrundskorrektion
 Der anvendes samme tilgang som i punkt A.7.4.1 til at korrigere PM-massen for baggrunden. Ved at gange med den samlede strøm af fortyndingsluft, findes den samlede PM-baggrundsmasse (m
 PMbkgnd [g]). ved at trække den samlede baggrundsmasse fra den samlede masse findes den baggrundskorrigerede partikelmasse m
 PMcor [g]:
 (A.7-48)
 hvor:
 m
 PMuncor
 =
 ukorrigeret PM-mase [g]
 =
 middelkoncentrationen af PM i fortyndingsluft [g/mol]
 n
 airdil
 =
 fortyndingsluftens molære strøm [mol]
 A.7.5. Cyklusdrift og specifikke emissioner
 A.7.5.1. Emission af forurenende luftarter
 A.7.5.1.1. Transient cyklus og RMC-cyklus
 Der henvises til punkt A.7.3.1 og A.7.4.1 for henholdsvis ufortyndet og fortyndet udstødningsgas. De resulterende værdier for effekt på P
 i [kW] integreres gennem et prøveinterval. Det samlede arbejde W
 act [kWh] beregnes som følger:


text:
(A.7-49)
 hvor:
 P
 i
 =
 øjeblikkelig motoreffekt [kW]
 n
 i
 =
 øjeblikkelig motorhastighed [min-1]
 T
 i
 =
 øjeblikkeligt motordrejningsmoment [Nm]
 W
 act
 =
 faktisk udført arbejde i cyklussen [kWh]
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-]
 De specifikke emissioner e
 gas [g/kWh] beregnes på følgende måder, afhængigt af typen af prøvecyklus.
 (A.7-50)
 hvor:
 m
 gas
 =
 emissionens samlede masse [g/test]
 W
 act
 =
 arbejde i cyklussen [kWh]
 I forbindelse med transient cyklus skal det endelige prøvningsresultat e
 gas [g/kWh] være et vægtet gennemsnit for koldstartsprøvning og varmstartprøvning ved hjælp af:
 (A.7-51)
 I tilfælde af sjælden (periodisk) regenerering af udstødningen (punkt 6.6.2) korrigeres de specifikke emissioner med den multiplikative justeringsfaktor k
 r (ligning (6-4)) eller med de to par separate additive justeringsfaktorer k
 Ur (opjusteringsfaktor, ligning (6-5)) og k
 Dr (nedjusteringsfaktor, ligning (6-6)).
 A.7.5.1.2. Stationær cyklus i diskret modus
 De specifikke emissioner e
 gas [g/kWh] beregnes som følger:
 (A.7-52)
 hvor:
 =
 emissionens gennemsnitlige massestrømshastighed [g/h]
 P
 i
 =
 motoreffekt for modus i [kW] med (se punkt 6.3 og 7.7.1.2.)
 WF
 i
 =
 vægtet faktor for modus i [-]
 A.7.5.2. Partikelemissioner
 A.7.5.2.1. Transient cyklus og RMC-cyklus
 De specifikke partikelemissioner beregnes ved hjælp af ligningen (A.7-50), hvor e
 gas [g/kWh] og m
 gas [g/test] erstattes af henholdsvis e
 PM [g/kWh] og m
 PM [g/test]:
 (A.7-53)
 hvor:
 m
 PM
 =
 Partikeleissionens samlede masse, beregnet efter punkt A.8.3.4 (g/prøvning)
 W
 act
 =
 arbejde i cyklussen [kWh]
 Emissionerne ved den transiente sammensatte cyklus (dvs. koldfase og varmfase) beregnes som vist i punkt A.7.5.1.
 A.7.5.2.2. Stationær cyklus i diskret modus
 Den specifikke partikelemission e
 PM (g/kWh) beregnes på følgende måde:
 A.7.5.2.2.1. For enkeltfiltermetoden
 (A.7-54)
 hvor:
 P
 i
 =
 motoreffekt i modus i [kW], hvor (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.2)
 WF
 i
 =
 vægtet faktor for modus i [-]
 =
 partiklernes massestrømshastighed [g/h]
 A.7.5.2.2.2. For flerfiltermetoden
 (A.7-55)
 hvor:
 P
 i
 =
 motoreffekt for modus i [kW] med (se punkt 6.3 og 7.7.1.2.)
 WF
 i
 =
 vægtet faktor for modus i [-]
 =
 partiklernes massestrømshastighed ved modus i [g/h]
 For enkeltfiltermetoden beregnes den effektive vægtningsfaktor WF
 effi for hver modus på følgende måde:
 (A.7-56)
 hvor:
 m
 smpldexhi
 =
 masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]
 m
 smpldexh
 =
 masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve [kg].
 =
 ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas ved modus i [kg/s]
 =
 gennemsnitlig ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s]
 Den absolutte værdi af de effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,005 fra de i bilag 5 angivne vægtningsfaktorer.
 (1) Se indeks; f.eks.: for massestrøm af tør luft eller for brændstofmassestrøm.
 (2) Fortyndingsforhold rd i tillæg A.8 og DR i tillæg A.7: forskellige symboler, men samme betydning og samme ligninger. Fortyndingsfaktor D i tillæg A.8 og x
 dil/exh
 x
 dil/exh i tillæg A.7: forskellige symboler, men samme fysiske betydning; ligning (A.7-47) viser forholdet mellem x
 dil/EXH og DR.
 (3) Jf. punkt A.7.1.1. i dette afsnit for de værdier, der skal anvendes for molmasse. For NOx og HC specificerer


text:
regulativerne effektive molmasser baseret på formodet sammensætning frem for faktisk sammensætning.
 (4) Jf. symboler og forkortelser for kemiske komponenter.
 (5) Jf. særlige symboler i tabellen over kemisk ligevægt.
 (6) Molbrøkerne for THC og NMHC udtrykkes på grundlag af C1-ækvivalenter.
 (7)
 s. def.= skal defineres.
 (8) I tillæg A.8 bestemmes indeksets betydning af den relevante mængde. F.eks. kan indekset »d« indikere tør basis som i »cd = koncentration i tør basis«, fortyndingsluft som i »pd = mættet damptryk i fortyndingsluften« eller »kw,d = tør til våd korrektionsfaktor for fortyndingsluft«, fortyndingsforhold som i »rd«. Dette er grunden til, at kolonnen i tillæg A.8 næsten er tom.
 (9) Henvisning til et brændstof med den kemiske formel CHαOβSγNδ.
 (10) Henvisning til et brændstof med den kemiske formel CHαOεNδSγ
 (11) Opmærksomheden henledes på den forskellige betydning af symbolet β i de to tillæg om emissionsberegninger: I tillæg A.8 vedrører det et brændstof med den kemiske formel CHαSγNδOε(dvs. formlen CβHαSγNδOε, hvor β = 1, ved antagelse af et carbonatom pr. pr. molekyle), mens det i tillæg A.7 vedrører forholdet for oxygen-carbon med CHαOβSγNδ. Således svarer β i tillæg A.7 til ε i tillæg A.8.
 (12) Massebrøken w ledsaget af symbolet for kemisk komponent som et indeks.
 (13) Den effektive molmasse af THC og NMHC defineres af et atomart hydrogen-carbon-forhold, α, på 1,85.
 (14) Den effektive NOx-molmasse defineres af molmassen for nitrogenoxid, NO2.
 Tillæg A.7.1
 Kalibrering af fortyndet udstødningsstrøm (CVS)
 I dette tillæg 1 beskrives beregningerne til kalibrering af forskellige flowmetre. Punkt A.7.6.1 i dette tillæg 1 beskriver først, hvordan man omregner aflæsninger fra reference-flowmetre til brug ved kalibreringsligningerne, som angives på molbasis. I de øvrige punkter beskrives de kalibreringsberegninger, der er specifikke for bestemte typer flowmetre.
 A.7.6.1. Omregninger for referencemåler
 I kalibreringsligningerne i dette afsnit anvendes molær strømningshastighed,, som referencemængde. Hvis den anvendte referencemåler viser en strømningshastighed som en anden mængde, f.eks. standardvolumenhastighed,, faktisk volumenhastighed,, eller massestrøm,, omregnes referencemålerens visning til molær strømningshastighed ved hjælp af følgende ligninger, idet det indskærpes, at mens værdierne for volumenhastighed, massestrømshastighed, tryk, temperatur og molmasse kan ændre sig under emissionsprøvningen, skal de holdes så konstant som praktisk muligt for de enkelte indstillingspunkter under kalibreringen af flowmeteret:
 (A.7-57)
 hvor:
 =
 molær strømningsreferencehastighed (mol/s)
 =
 referencevolumenhastighed, korrigeret til standardtryk og standardtemperatur [m3/s]
 =
 referencevolumenhastighed ved faktisk tryk og temperatur [m3/s]
 =
 referencemassestrøm [g/s]
 p
 std
 =
 standardtryk [Pa]
 p
 act
 =
 faktisk gastryk [Pa]
 T
 std
 =
 standardtemperatur [K]
 T
 act
 =
 faktisk gastemperatur [K]
 R
 =
 molær gaskonstant [J/(mol · K)]
 M
 mix
 =
 gassens molmasse [g/mol]
 A.7.6.2. PDP-kalibreringsberegninger
 For hver restriktorposition beregnes følgende værdier ud fra de middelværdier, der er bestemt i punkt 8.1.8.4, som følger:
 a)
 PDP-mængde pumpet pr. omdrejning, V
 rev (m3/rev):
 (A.7-58)
 hvor:
 =
 middelværdi for den molære strømningsreferencehastighed (mol/s)
 R
 =
 molær gaskonstant [J/(mol · K)]
 =
 gennemsnitlig indgangstemperatur [K]
 =
 gennemsnitligt indgangstryk [Pa]
 =
 gennemsnitlig rotationshastighed [rev/s]
 b)
 PDP-slipkorrektionsfaktor, KS [s/rev]:
 (A.7-59)
 hvor:
 =
 gennemsnitlig molær strømningsreferencehastighed [mol/s]
 =
 gennemsnitlig indgangstemperatur [K]
 =
 gennemsnitligt indgangstryk [Pa]
 =
 gennemsnitligt udgangstryk [Pa]
 =
 gennemsnitlig PDP-rotationshastighed [rev/s]
 R


text:
=
 molær gaskonstant [J/(mol · K)]
 c)
 Der foretages en regression efter mindste kvadraters metode af PDP-volumen pumpet pr. omdrejning, V
 rev, i forhold til PDP-slipkorrektionsfaktoren, K
 s, ved at beregne hældningen, a
 1, og skæringen, a
 0, som beskrevet i bilag 4B, tillæg A.2.
 d)
 Proceduren i litra a)-c) i dette punkt gentages for hver hastighed, som PDP-enheden betjenes ved.
 e)
 Følgende tabel viser disse beregninger for forskellige værdier for
 :
 Tabel A.7.2
 Eksempel på PDP-kalibreringsdata
 [omdr./min]
 [omdr./s]
 a1 [m3/min]
 a1 [m3/s]
 a0 [m3/omdr.]
 755,0
 12,58
 50,43
 0,8405
 0,056
 987,6
 16,46
 49,86
 0,831
 –0,013
 1 254,5
 20,9
 48,54
 0,809
 0,028
 1 401,3
 23,355
 47,30
 0,7883
 –0,061
 f)
 For hver hastighed, ved hvilken PDP-enheden betjenes, anvendes den tilsvarende hældning, a
 1, og skæringspunkt, a
 0, til at beregne strømningshastigheden under emissionsprøvningen som beskrevet i punkt A.7.4.3 b).
 A.7.6.3. Venturiregulerende ligninger og tilladte antagelser
 I dette afsnit beskrives de regulerende ligninger og tilladte antagelser i forbindelse med kalibrering af en venturi og beregning af strøm ved hjælp af en venturi. Fordi en subsonisk venturi (SSV) og en kritisk venturi (CFV) fungerer på lignende måde, er deres regulerende ligninger næsten de samme, med undtagelse af den ligning, der beskriver deres trykforhold (dvs., r
 SSV i forhold til r
 CFV). Disse regulerende ligninger har en éndimensionel isentropisk ikke-viskos kompressibel strømning af ideel gas. I punkt A.7.6.3 d), beskrives andre tilladte antagelser. Hvis det for den målte strøm ikke er tilladt at antage en ideel gas, omfatter de regulerende ligninger en førsteordenskorrektion for reaktion af en reel gas, nemlig kompressibilitetsfaktoren Z. Hvis der på baggrund af en teknisk velbegrundet vurdering skal bruges en anden værdi end Z = 1, kan der anvendes en passende tilstandsligning til at bestemme værdien af Z som funktion af de målte tryk og temperaturer, eller der kan udvikles særlige kalibreringsligninger baseret på en teknisk velbegrundet vurdering. Det skal bemærkes, at ligningen for strømningskoefficienten, C
 f, er baseret på den ideelle gasantagelse, at den sentropiske eksponent, γ, er lig med varmekapacitetsforholdet c
 p/c
 V
 . Hvis der på baggrund af en teknisk velbegrundet vurdering skal bruges en reel gasisentropisk eksponentværdi, kan der anvendes en passende tilstandsligning til at bestemme værdien af γ som funktion af de målte tryk og temperaturer, eller der kan udvikles særlige kalibreringsligninger. Den molære strømningshastighed, [mol/mol], beregnes som følger:
 (A.7-60)
 hvor:
 C
 d
 =
 Udladningskoefficient, som bestemt i punkt A.7.6.3 a) [-]
 C
 f
 =
 Strømningskoefficient, som bestemt i punkt A.7.6.3 b) [-]
 A
 t
 =
 Venturihals tværsnitsareal [m2]
 p
 in
 =
 Det absolutte statiske tryk ved venturindgangen [Pa]
 Z
 =
 Kompressibilitetsfaktor [-]
 M
 mix
 =
 Gasblandingens molmasse [kg/mol]
 R
 =
 Molær gaskonstant J/(mol · K)
 T
 in
 =
 Absolut temperatur ved venturiindgangen [K]
 a)
 Ved hjælp af de i punkt 8.1.8.4 indsamlede data beregnes C
 d gennem følgende ligning:
 (A.7–61)
 hvor:
 =
 molær strømningsreferencehastighed (mol/s)
 Andre symboler, jf. ligning (A.7-60).
 b)
 C
 f bestemmes ved anvendelse af en af følgende metoder:
 i)
 Udelukkende for CFV flowmetre gælder, at CfCFV udledes af følgende tabel på baggrund


text:
af værdierne for β (forholdet mellem venturiens hals og indgangens diameter) og γ (varmekapacitetsforhold for gasblandingen), idet de mellemliggende værdier findes ved interpolation:
 Tabel A.7.3
 C
 fCFV i forhold til β og γ for CFV flowmetre
 C
 fCFV
 β
 γ
 exh = 1,385
 γ
 dexh = γ
 air = 1,399
 0,000
 0,6822
 0,6846
 0,400
 0,6857
 0,6881
 0,500
 0,6910
 0,6934
 0,550
 0,6953
 0,6977
 0,600
 0,7011
 0,7036
 0,625
 0,7047
 0,7072
 0,650
 0,7089
 0,7114
 0,675
 0,7137
 0,7163
 0,700
 0,7193
 0,7219
 0,720
 0,7245
 0,7271
 0,740
 0,7303
 0,7329
 0,760
 0,7368
 0,7395
 0,770
 0,7404
 0,7431
 0,780
 0,7442
 0,7470
 0,790
 0,7483
 0,7511
 0,800
 0,7527
 0,7555
 0,810
 0,7573
 0,7602
 0,820
 0,7624
 0,7652
 0,830
 0,7677
 0,7707
 0,840
 0,7735
 0,7765
 0,850
 0,7798
 0,7828
 ii)
 For alle CFV- eller SSV-flowmetre kan følgende ligning anvendes til at beregne C
 f:
 (A.7-62)
 hvor:
 g
 =
 isentropisk eksponent [-]. For en ideel gas er dette varmekapacitetsforholdet for gasblandingen cp
 /c
 V
 r
 =
 Trykforhold, som bestemt i c), 3) i dette afsnit
 β
 =
 forholdet mellem venturiens halt og ingangens diameter
 c)
 Trykforholdet r beregnes på følgende måde:
 i)
 Udelukkende for SSV-systemer gælder, at r
 SSV beregnes ved hjælp af følgende formel:
 (A.7-63)
 hvor:
 p
 SSV
 =
 differentielt statisk tryk; venturiens indgang minus venturiens hals [Pa]
 ii)
 Udelukkende for CFV-systemer gælder, at r
 CFV beregnes iterativt ved hjælp af følgende formel:
 (A.7-64)
 d)
 Der kan foretages en af følgende forenklede antagelser vedrørende de regulerende ligninger, eller der kan udvikles mere hensigtsmæssige værdier til prøvning efter en velbegrundet teknisk vurdering:
 i)
 For emissionsprøvning i hele spektret for ufortyndet udstødningsgas, fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft kan gasblandingen antages at reagere som en ideel gas: Z = 1;
 ii)
 For hele spektret for ufortyndet udstødningsgas kan der antages et konstant varmekapacitetsforhold for γ = 1,385.
 iii)
 For hele spektret for fortyndet udstødning og luft (f.eks. kalibreringsluft eller fortyndingsluft) kan der antages et konstant varmekapacitetsforhold for γ = 1,399.
 iv)
 For hele spektret af fortyndet udstødningsgas og luft kan blandingens molmasse, M
 mix [g/mol], betragtes som udelukkende en funktion af vandmængden i fortyndingsluften eller kalibreringsluften, x
 H2O, bestemt som beskrevet i punkt A.7.1.2, på følgende måde:
 (A.7-65)
 hvor:
 M
 air
 =
 28,96559 g/mol
 M
 H2O
 =
 18,01528 g/mol
 x
 H2O
 =
 vandmængde i fortyndings- eller kalibreringsluften [mol/mol]
 v)
 For hele spektret af fortyndet udstødningsgas og luft kan der antages en konstant molmasse for blandingen, M
 mix, for al kalibrering og prøvning, forudsat at den antagede molmase højst afviger ± 1 % fra den anslåede mindste og største molmasse under kalibrering og prøvning. Denne antagelse kan foretages, hvis der sikres tilstrækkelig kontrol af vandmængden i kalibreringsluften og i fortyndingsluften, eller hvis der fjernes tilstrækkeligt vand fra både kalibreringsluften og fortyndingsluften. Følgende tabel indeholder eksempler på tilladelige dugpunktsområder i fortyndingsluften i forhold til dugpunktet i kalibreringsluften.
 Tabel A.7.4
 Eksempler på dugpunkter i fortyndingsluft og kalibreringsluft, ved hvilke der kan antages en konstant M
 mix
 Hvis kalibreringens Tdew (°C) er...
 antages følgende konstante Mmix (g/mol)
 for følgende områder for Tdew (°C) under emissionsprøvning (1)
 tør
 28,96559
 tør til 18
 0
 28,89263
 tør


text:
til 21
 5
 28,86148
 tør til 22
 10
 28,81911
 tør til 24
 15
 28,76224
 tør til 26
 20
 28,68685
 –8 til 28
 25
 28,58806
 12 til 31
 30
 28,46005
 23 til 34
 A.7.6.4 SSV-kalibrering
 a)
 Molbaserede fremgangsmåde. Til kalibrering af et SSV-flowmeter udføres følgende trin:
 i)
 Reynolds-tallet, Re
 #, for hver molære referencestrømningshastighed beregnes ved hjælp af venturiens halsdiamter, d
 t. Fordi den dynamiske viskositet, μ, er nødvendig for beregning af Re
 #, kan der anvendes en specifik viskosemodel til bestemmelse af μ for kalibreringgas (normalt luft) ud fra en velbegrundet teknisk vurdering. Alternativt kan Sutherlands viskositetsmodel med tre koefficienter anvendes til tilnærmelse af μ:
 (A.7-66)
 hvor:
 d
 t
 =
 SVV-halsens diameter [m]
 M
 mix
 =
 blandingens molmasse [kg/mol]
 =
 molær strømningsreferencehastighed (mol/s)
 og ved anvendelse af Sutherlands viskositetsmodel med tre koefficienter:
 (A.7-67)
 hvor:
 μ
 =
 Kalibreringsgassens dynamiske viskositet [kg/(m·s)]
 μ
 0
 =
 Sutherlands referenceviskositet [kg/(m·s)]
 S
 =
 Sutherland-konstant [K]
 T
 0
 =
 Sutherland-referencetemperatur [K]
 T
 in
 =
 Absolut temperatur ved venturiens indgang (K)
 Tabel A.7.5
 Parametrene for Sutherlands viskositetsmodel med tre koefficienter
 Gas
 (2)
 μ0
 T0
 S
 Temp.omr. inden for ± 2 % fejl
 Trykgrænse
 kg /(m·s)
 K
 K
 K
 kPa
 Luft
 1,716 × 10–5
 273
 111
 170 til 1 900
 1 800
 CO2
 1,370 × 10–5
 273
 222
 190 til 1 700
 3 600
 H2O
 1,12 × 10–5
 350
 1 064
 360 til 1 500
 10 000
 O2
 1,919 × 10–5
 273
 139
 190 til 2 000
 2 500
 N2
 1,663 × 10–5
 273
 107
 100 til 1 500
 1 600
 ii)
 Der laves en ligning for Cd i forhold til Re
 #, ved anvendelse af parrede værdier for (Re
 #, C
 d). C
 d beregnes ifølge ligningen (A.7-61), hvor Cf findes via ligningen (A.7-62), eller der kan anvendes et matematisk udtryk, herunder en polynomial eller potensrække. Følgende ligning er et eksempel på et almindeligt anvendt matematisk udtryk for C
 d og Re
 #
 (A.7-68)
 iii)
 Der foretages en mindste kvadraters regressionsanalyse for at bestemme de egnede koefficienter til ligningen og beregne ligningens regressionsstatistik, middelfejlen på estimatet SEE og determinationskoefficienten r
 2 i henhold til bilag 4B, tillæg A.2.
 iv)
 Hvis ligningen opfylder kriteriet
 (eller
 ) og r
 2 ≥ 0,995, kan ligningen anvendes til at bestemme Cd for emissionsprøver som beskrevet i A.7.4.3 b).
 v)
 Hvis kriterierne SEE og r
 2 ikke er opfyldt, kan kalibreringsdatapunkterne udelades efter en velbegrundet teknisk vurdering for at opfylde regressionsstatistikken. Der anvendes mindst syv kalibreringsdatapunkter for at opfylde kriterierne.
 vi)
 Hvis udeladelse af punkter ikke eliminerer afgivende resultater, foretages korrigerende indgreb. F.eks. vælges et andet matematisk udtryk for ligningen C
 d versus Re
 #, der undersøges for utætheder, eller kalibreringsprocessen gentages. Hvis processen skal gentages, anvendes mindre tolerancer for målingerne, og der gives mere tid til stabilisering af strømmene.
 vii)
 Så snart ligningen opfylder regressionskriterierne, må ligningen kun bruges til at bestemme strømningshastigheder, som ligger inden for de referencestrømningshastigheder, der anvendes til at opfylde regressionskriterierne for ligningen C
 d versus Re
 #.
 A.7.6.5. CFV-kalibrering
 a)
 Molbaserede fremgangsmåde. Nogle CFV-flowmetre består af


text:
en enkelt venturi, mens andre består af flere venturier, som indgår i forskellige kombinationer til måling af forskellige strømningshastigheder. For CFV-flowmetre, der består af flere venturier, kan hver enkelt venturi enten kalibreres uafhængigt for at bestemme en individuel udledningskoefficient, Cd, for hver enkelt venturi, eller hver kombination af venturier kan kalibreres som én venturi. Såfremt der kalibreres en kombination af venturier, anvendes summen af den aktive venturis halsområde som At, kvadratroden af summen af kvadrater for den aktive venturis halsdiameter som dt og forholdet mellem venturiens hals og indgangsdiametre som forholdet mellem kvadratroden af summen af den aktive venturis halsdiameter (dt) i forhold til diameteren for den fælles indgang til alle venturierne (D). For at bestemme Cd for en enkelt venturi eller en enkelt kombination af venturier tages følgende skridt:
 i)
 Med de data, der er indsamlet ved hvert kalibreringspunkt, beregnes et individuelt C
 d for hvert punkt ved hjælp af ligningen (A.7-60).
 ii)
 Den gennemsnitlige og standardafvigelsen for alle C
 d-værdierne beregnes i overensstemmelse med ligning (A.2-1) og (A.2-2).
 iii)
 Hvis standardafvigelsen for alle C
 d-værdier er mindre end eller lig med 0,3 % af den gennemsnitlige C
 d, anvendes den gennemsnitlige C
 d i ligningen (A.7-43), og CFV må kun anvendes ned til det laveste r målt under kalibreringen.
 (A.7-69)
 iv)
 Hvis standardafvigelsen for alle C
 d-værdier overstiger 0,3 % af den gennemsnitlige C
 d, udelades de C
 d-værdier, der svarer til det datapunkt, der er indsamlet ved det lavest målte r under kalibreringen.
 v)
 Hvis antallet af resterende datapunkter er under syv, skal der træffes korrigerende foranstaltninger ved at kontrollere kalibreringsdataene eller gentage kalibreringsprocessen. Hvis kalibreringensprocessen gentages, anbefales det at kontrollere for utætheder og anvende lavere tolerancer for målinger og give mere tid til stabilisering af strømmene.
 vi)
 Hvis antallet af resterende C
 d-værdier er syv eller større, skal den gennemsnitlige og standardafvigelsen for de resterende C
 d-værdier beregnes på ny.
 vii)
 Hvis standardafvigelsen for de resterende C
 d-værdier er mindre end eller lig med 0,3 % af den gennemsnitlige resterende C
 d, anvendes denne gennemsnitlige C
 d i ligningen (A.7-43), og kun CFV-værdier ned til det laveste r forbundet med de resterende C
 d anvendes.
 viii)
 Hvis standardafvigelsen af de resterende C
 d stadig overstiger 0,3 % af gennemsnittet af de resterende C
 d-værdier, gentages trinnene i litra a), iv)-viii), i dette punkt.
 (1) Gyldigt område for al kalibrering og emissionsprøvning i det atmosfæriske trykområde (80 000 til 103 325) kPa.
 (2) Der anvendes tabulerede parametre udelukkende for de rene gasser, som angiver. Parametrene til beregning af gasblandingernes viskositet må ikke kombineres.
 Tillæg A.7.2
 Forskydningskorrektion
 A.7.7.1. Omfang og hyppighed
 Beregningerne i dette tillæg 2 foretages for at bestemme, om gasanalysatorens forskydning ugyldiggør resultaterne af prøvningsintervallet. Hvis forskydningen ikke ugyldiggør resultaterne af prøvningsintervallet, korrigeres gasanalysatorens responsværdier fra prøvningsintervallet for forskydning i overensstemmelse med dette tillæg 2. Gasanalysatorens forskydningskorrigerede responsværdier anvendes ved alle efterfølgende emissionsberegninger. Den acceptable tærskel for forskydning i gasanalysatoren under et prøvningsinterval er nærmere beskrevet under punkt 8.2.2.2.
 A.7.7.2. Korrektionsprincipper
 Ved beregningerne i dette tillæg


text:
2 anvendes en gasanalysators respons på referencenulstillings- og justeringskoncentrationer af analytiske gasser som bestemt før og efter et prøvningsinterval. Beregningerne korrigerer den respons fra gasanalysatoren, som blev registreret under et prøvningsinterval. Korrektionen er baseret på en analysators gennemsnitlige respons på referencenulstillings- og justeringsgasser, og den er baseret på referencekoncentrationerne i selve nulstillings- og justeringsgasserne. Validering af og korrektion for forskydning, foretages på følgende måde:
 A.7.7.3. Forskydningsvalidering
 Efter anvendelse af alle de øvrige korrektioner - bortset fra forskydningskorrektion - på alle gasanalysatorens signaler beregnes emission ved bremset effekt i overensstemmelse med Punkt A.7.5. i bilag 4B, tillæg A.7. Derefter korrigeres alle gasanalysatorens signaler for forskydning efter dette tillæg. Emission ved bremset effekt genberegnes ved hjælp af samtlige forskydningskorrigerede signaler fra gasanalysatoren. Emissionsresultaterne ved bremset effekt valideres og registreres før og efter forskydningskorrektion, jf. punkt 8.2.2.2.
 A.7.7.4. Forskydningskorrektion
 Alle gasanalysatorsignaler korrigeres som følger:
 a)
 Hver registreret koncentration, x
 i, korrigeres med henblik på kontinuerlig prøvetagning eller batch-prøvetagning
 .
 b)
 Forskydningskorrektion foretages ved hjælp af følgende ligning:
 hvor:
 x
 idriftcor= koncentration korrigeret for forskydning [μmol/mol]
 x
 refzero= nulstillingsgassens referencekoncentration, som normalt er nul, medmindre de andet er påvist [μmol/mol]
 x
 refspan= justeringsgassens referencekoncentration [μmol/mol]
 x
 prespan= gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen [μmol/mol] forud for prøvning
 x
 postspan= gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen [μmol/mol] efter prøvning
 x
 i eller
 = registreret, dvs. målt, koncentration under prøvning, før forskydningskorrektion [μmol/mol]
 x
 prezero= gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen [μmol/mol] forud for prøvning
 x
 postzero= gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen [μmol/mol] efter prøvning.
 c)
 For alle koncentrationer før prøvningsintervallet anvendes de seneste koncentrationer som bestemt før prøvningsintervallet. For nogle prøvningsintervaller kan den seneste præ-nulstilling eller præ-justering have fundet sted før et eller flere forudgående prøvningsintervaller.
 d)
 For alle koncentrationer efter prøvningsintervallet anvendes de seneste koncentrationer som bestemt efter prøvningsintervallet. For nogle prøvningsintervaller kan den seneste post-nulstilling eller post-justering have fundet sted før et eller flere forudgående prøvningsintervaller.
 e)
 Hvis en analysators respons på justeringsgaskoncentrationen, x
 prespan, før prøvningsintervallet ikke er registreret, sættes x
 prespan lig med justeringsgassens referencekoncentration: x
 prespan = x
 refspan;
 f)
 Hvis en analysators respons på nulstillingsgaskoncentrationen, x
 prezero, før prøvningsintervallet ikke er registreret, sættes x
 preszero lig med nulstillingsgassens referencekoncentration: x
 prezero = x
 refzero;
 g)
 Normal er referencekoncentrationen for nulstillingsgassen, x
 refzero, nul: x
 refzero = 0 μmol/mol. I nogle tilfælde kan det imidlertid være en kendsgerning, at x
 refzero ikke har en nulkoncentration. Hvis en CO2-analysator f.eks. nulstilles ved brug af omgivende luft, kan den omgivende lufts standardkoncentration af CO2, som udgør 375 μmol/mol, anvendes. I dette tilfælde er den x
 refzero = 375 μmol/mol. Når en analysator nulstilles ved hjælp af en ikke-nul x
 refzero, indstilles analysatoren til den faktiske x
 refzero,-koncentration. Hvis for eksempel x
 refzero = 375 μmol/mol, indstilles analysatoren til at vise en værdi på 375 μmol/mol, når nulstillingsgassen strømmer til analysatoren.
 Tillæg A.8
 Massebaserede emissionsberegninger
 A.8.0. Symbolkonvertering
 A.8.0.1. Almindelige symboler
 Tillæg A.8
 Tillæg A.7
 Enhed
 Mængde
 b, D
 0
 a
 0
 s. def. (3)
 regressionslinjens skæring med y-aksen.
 m
 a
 1
 s. def. (3)
 Regressionslinjens hældning
 A/F
 st
 —
 Støkiometrisk


text:
luft/brændstofforhold
 C
 d
 C
 d
 —
 Udledningskoefficient
 c
 x
 ppm, % vol
 Koncentration (μmol/mol = ppm)
 c
 d
 1
 ppm, % vol
 Koncentration på tør basis
 c
 w
 1
 ppm, % vol
 Koncentration på våd basis
 c
 b
 1
 ppm, % vol
 Baggrundskoncentration
 D
 x
 dil
 —
 Fortyndingsfaktor (2)
 D
 0
 m3/omdr.
 PDP-kalibreringens skæring
 d
 d
 m
 Diameter
 d
 V
 m
 Venturiens halsdiamter
 e
 e
 g/kWh
 Ved bremset effekt
 e
 gas
 e
 gas
 g/kWh
 Specifik emission af gaskomponenter
 e
 PM
 e
 PM
 g/kWh
 Specifik partikelemission
 E
 1 – PF
 %
 Konverteringseffektivitet (PF = penetrationsbrøk)
 F
 s
 —
 Støkiometrisk koefficient
 f
 c
 —
 Carbonfaktor
 H
 g/kg
 Absolut fugtighed
 K
 V
 CFV-kalibreringsfunktion
 k
 f
 m3/kg brændstof
 Brændstofspecifik faktor
 k
 h
 —
 Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx, dieselmotorer
 k
 Dr
 k
 Dr
 —
 Nedjusteringsfaktor
 k
 r
 k
 r
 —
 Multiplikativ regenereringsfaktor
 k
 Ur
 k
 Ur
 —
 Opjusteringsfaktor
 k
 w,a
 —
 Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis
 k
 w,d
 —
 Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis
 k
 w,e
 —
 Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
 k
 w,r
 —
 Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
 μ
 μ
 kg/(m·s)
 Dynamisk viskositet
 M
 M
 g/mol
 Molmasse (3)
 M
 a
 1
 g/mol
 Indsugningsluftens molmasse
 M
 e
 1
 g/mol
 Udstødningens molmasse
 M
 gas
 M
 gas
 g/mol
 Gaskomponenternes molmasse
 m
 m
 kg
 Masse
 q
 m
 kg/s
 Masseforhold
 m
 d
 1
 kg
 Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver
 m
 ed
 1
 kg
 Samlet masse af fortyndet udstødningsgas i løbet af cyklussen
 m
 edf
 1
 kg
 Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen
 m
 ew
 1
 kg
 Samlet masse af udstødningsgas i løbet af cyklussen
 m
 f
 1
 mg
 Masse af opsamlede partikler
 m
 f,d
 1
 mg
 Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft
 m
 gas
 m
 gas
 g
 Masse af gasemissioner i hele prøvningscyklussen
 m
 PM
 m
 PM
 g
 Masse af partikelemissioner i hele prøvningscyklussen
 m
 se
 1
 kg
 Udstødningsprøvens masse i hele prøvningscyklussen
 m
 sed
 1
 kg
 Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen
 m
 sep
 1
 kg
 Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler
 m
 ssd
 kg
 Masse af sekundær fortyndingsluft
 n
 f
 n
 min–1
 Motorens omdrejningshastighed
 n
 p
 r/s
 PDP-pumpens hastighed
 P
 P
 kW
 Effekt
 p
 p
 kPa
 Tryk
 p
 a
 kPa
 Tørt atmosfæretryk
 p
 b
 kPa
 Totalt atmosfæretryk
 p
 d
 kPa
 Mætningsdamptryk af fortyndingsluft
 p
 p
 p
 abs
 kPa
 Absolut tryk
 p
 r
 p
 H2O
 kPa
 Vanddamptryk
 p
 s
 kPa
 Tørt atmosfæretryk
 1 – E
 PF
 %
 Penetrationsbrøk
 q
 mad
 (1)
 kg/s
 Indsugningsluftens massestrømshastighed, tør basis
 q
 maw
 (1)
 kg/s
 Indsugningsluftens massestrømshastighed, våd basis
 q
 mCe
 (1)
 kg/s
 Carbons massestrømshastighed i den ufortyndede udstødning
 q
 mCf
 (1)
 kg/s
 Carbons massestrømshastighed ind i motoren
 q
 mCp
 (1)
 kg/s
 Carbons massestrømshastighed i delstrømsfortyndingssystemet
 q
 mdew
 (1)
 kg/s
 Massestrømshastigheden af den fortyndede udstødningsgas, våd basis
 q
 mdw
 (1)
 kg/s
 Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis
 q
 medf
 (1)
 kg/s
 Ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas, våd basis.
 q
 mew
 (1)
 kg/s
 Udstødningsgassens massestrømshastighed, våd basis
 q


text:
mex
 (1)
 kg/s
 Massestrømshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen
 q
 mf
 (1)
 kg/s
 Massestrømshastighed af brændstof
 q
 mp
 (1)
 kg/s
 Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem
 qV
 m3/s
 CVS-volumenhastighed
 q
 VCVS
 (1)
 m3/s
 CVS-volumenhastighed
 q
 Vs
 (1)
 dm3/min
 Udstødningsanalysesystemets strømningshastighed
 qVt
 (1)
 cm3/min
 Sporgassens strømningshastighed
 ρ
 ρ
 kg/m3
 Massefylde
 ρ
 e
 kg/m3
 Udstødningsgassens massefylde
 r
 d
 DR
 —
 Fortyndingsforhold (2)
 RH
 %
 Relativ fugtighed
 r
 D
 β
 m/m
 Diameterforhold (CVS-systemet)
 r
 p
 —
 Trykforhold for SSV
 Re
 Re#
 —
 Reynold-tal
 б
 б
 —
 Standardafvigelse
 T
 T
 °C
 Temperatur
 T
 a
 K
 Absolut temperatur
 t
 t
 s
 Tid
 Δt
 Δt
 s
 Tidsinterval
 u
 —
 Forholdet mellem gaskomponentens og udstødningsgassens massefylde
 V
 V
 m3
 Volumen
 qV
 m3/s
 Volumenhastighed
 V
 0
 m3/r
 PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning
 W
 W
 kWh
 Arbejde
 W
 act
 W
 act
 kWh
 Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus
 WF
 WF
 —
 Vægtningsfaktor
 w
 w
 g/g
 Massebrøk
 X
 0
 K
 s
 s/omdr.
 PDP-kalibreringsfunktion
 Aritmetisk middelværdi
 A.8.0.2. Indeks
 Tillæg A.8 (4)
 Tillæg A.7
 Mængde
 act
 act
 Faktisk mængde
 i
 Øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz)
 i
 En individuel i en serie
 A.8.0.3. Symboler og forkortelser for kemiske komponenter (også anvendt som indeks)
 Tillæg A.8
 Tillæg A.7
 Mængde
 Ar
 Ar
 Argon
 C1
 C1
 Carbonhydridækvivalent med ét carbonatom
 CH4
 CH4
 Methan
 C2H6
 C2H6
 Ethan
 C3H8
 C3H8
 Propan
 CO
 CO
 Carbonmonoxid
 CO2
 CO2
 Carbondioxid
 DOP
 DOP
 Dioktylphthalat
 HC
 HC
 Carbonhydrider
 H2O
 H2O
 Vand
 NMHC
 NMHC
 Andre carbonhydrider end methan
 NOx
 NOx
 Nitrogenoxider
 NO
 NO
 Nitrogenoxid
 NO2
 NO2
 Nitrogendioxid
 PM (partikler)
 PM (partikler)
 Partikler
 S
 S
 Svovl
 A.8.0.4. Symboler og forkortelser for brændstofsammensætning
 Tillæg A.8 (5)
 Tillæg A.7 (6)
 Mængde
 wC
 (8)
 wC
 (8)
 Brændstoffets carbonindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 w
 H
 w
 H
 Brændstoffets hydrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 w
 N
 w
 N
 Brændstoffets nitrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 w
 O
 w
 O
 Brændstoffets oxygennindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 w
 S
 w
 S
 Brændstoffets svovlindhold massebrøk [g/g] eller [% masse]
 α
 α
 Atomart forhold af hydrogen-carbon (H/C)
 ε
 β
 Atomart forhold af oxygen-carbon (O/C) (7)
 γ
 γ
 Atomart forhold af svovl-carbon (S/C)
 δ
 δ
 Atomart forhold af nitrogen-carbon (N/C)
 A.8.1. Grundparametre
 A.8.1.1. Bestemmelse af methan og ikke-methan HC-koncentration
 Beregningen af NMHC og CH4 afhænger af den anvendte kalibreringsmetode. FID-enheden for målingen uden NMC, kalibreres med propan. Til kalibrering af FID-enheden i serier med NMC, er følgende metoder tilladt:
 a)
 Kalibreringsgas – propan; propan ledes uden om NMC,
 b)
 Kalibreringsgas – methan; methan strømmer gennem NMC.
 Koncentration af NMHC (c
 NMHC [-]) og CH4 (c
 CH4 [-]) beregnes på følgende måde for litra a):
 (A.8-1a)
 (A.8-2a)
 Koncentration af NMHC og CH4 beregnes på følgende måde for litra b):
 (A.8-1b)
 (A.8-2b)
 hvor:
 c
 HC(w/NMC)
 =
 HC-koncentrationen med prøvegas strømmende gennem NMC [ppm]
 c
 HC(w/oNMC)
 =
 HC-koncentrationen med prøvegas, der ledes uden om NMC [ppm]
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 methanresponsfaktor som bestemt i punkt 8.1.10.1.4. [-]
 E
 CH4
 =
 methaneffiktivitet, som bestemt i punkt 8.1.10.3. [-]
 E
 C2H6
 =
 ethaneffiktivitet, som bestemt i punkt 8.1.10.3. [-]
 Hvis RFCH4[THC-FID] < 1,05, kan den udelades i ligning A.8-1a, A.8-1b


text:
og A.8-2b.
 NMHC (ikke-methan carbonhydrider), kan kan tilnærmes som 98 % af THC (samlede carbonhydrider).
 A.8.2. Ufortyndede forurenende luftarter
 A.8.2.1. Emission af forurenende luftarter
 A.8.2.1.1. Stationære prøvninger
 Emissionhastigheden af en forurenende luftart q
 mgas,i
 for hver modus i af den stationære prøvning beregnes. Koncentrationen af den forurenende emission ganges med dens respektive strømning:
 (A.8-3)
 q
 mgas,I
 =
 emissionshastighed i modus i for den stationære prøvning [g/h]
 k
 =
 1 for c
 gasr,w,i i [ppm] og k = 10 000 for c
 gasr,w,i i [% vol]
 k
 h
 =
 NOx-korrektionsfaktoren [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission (jf. punkt A.8.2.2.)
 u
 gas
 =
 komponentspecifik faktor eller forholdet mellem gaskomponentens og udstødningsgassens massefylde; beregnes med ligning (A.8-12) eller (A.8-13)
 q
 mew,I
 =
 udstødningsgassens massestrøm i modus i på våd basis [kg/s]
 c
 gas,I
 =
 emissionkoncentrationen i den ufortyndede udstødningsgas i på våd basis [ppm] eller % vol.
 A.8.2.1.2. Transient cyklusprøvning og RMC-cyklusprøvning
 Den samlede masse af forurenende luftarter m
 gas [g/test] beregnes ved multiplikation af de tidsjusterede øjeblikkelige koncentrationer og koncentrationerne og af udstødningsgasstrømme og integrering under prøvecyklussen i overensstemmelse med et af følgende:
 (A.8-4)
 hvor:
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 k
 h
 =
 NOx-korrektionsfaktoren [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission
 k
 =
 1 for c
 gasr,w,i i [ppm] og k = 10 000 for c
 gasr,w,i
 i [% vol]
 u
 gas
 =
 komponentspecifik faktor [-] (jf. punkt A.8.2.4.)
 N
 =
 antal målinger [-]
 q
 mew,i
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige massestrømshastighed på våd basis [kg/s]
 c
 gas,i
 =
 den øjeblikkelige emissionkoncentration i den ufortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm] eller [% vol].
 De følgende punkter viser, hvordan de nødvendige mængder (c
 gas,i
 , u
 gas og q
 mew,i
 ) beregnes.
 A.8.2.2. Omregning af koncentrationen fra tør til våd
 Hvis emissionerne måles på tør basis, omregnes den målte koncentration c
 d på tør basis til koncentrationen c
 w på våd basis ved hjælp af følgende ligning:
 (A.8-5)
 hvor:
 k
 w
 =
 omregningsfaktor for tør-til-våd
 c
 d
 =
 emissionskoncentration på tør basis [ppm] eller [% vol].
 Ved fuldstændig forbrænding udtrykkes tør-til-våd omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas som k
 w,a [-] og beregnes som følger:
 (A.8-6)
 hvor:
 H
 a
 =
 indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]
 q
 mf,I
 =
 brændstoffets øjeblikkelige strømningshastighed [kg/s]
 q
 mad,I
 =
 indsugningsluftens øjeblikkelige strømningshastighed [kg/s]
 p
 r
 =
 vandtryk efter køler [kPa]
 p
 b
 =
 samlet barometerstand [kPa]
 w
 H
 =
 brændstoffets hydrogenindhold (% massefylde)
 k
 f
 =
 forbrændingens yderligere volumen [m3/kg brændstof]
 hvor:
 (A.8-7)
 hvor:
 w
 H
 =
 brændstoffets hydrogenindhold [% masse]
 w
 N
 =
 brændstoffets nitrogenindhold [% masse]
 w
 O
 =
 brændstoffets oxygenindhold [% masse]
 I ligningen (A.8-6) kan forholdet p
 r / p
 b antages:
 (A.8-8)
 Ved ufuldstændig forbrænding (fede brændstof-luftblandinger) og også ved emissionsprøvning uden måling af den direkte luftstrøm foretrækkes en anden k
 w,a beregningsmetode.
 (A.8-9)
 hvor:
 c
 CO2
 =
 CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [% vol].
 c
 CO
 =
 CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ppm].
 p
 r
 =
 vandtryk efter køler [kPa] (jf. ligning (A.8-9))
 p
 b
 =
 samlet barometerstand


text:
[kPa] (jf. ligning (A.8-9))
 α
 =
 molforholdet mellem carbon og hydrogen [-]
 k
 w1
 =
 fugt i indsugningsluft [-]
 (A.8-10)
 A.8.2.3. NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur
 Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationsdata korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft med faktoren k
 H [-], der er givet ved følgende ligning: Denne faktor er gyldig i fugtighedsintervallet mellem 0 og 25 g H2O/kg tør luft.
 (A.8-11)
 hvor:
 H
 a= indsugningsluftens fugtindhold (g H2O/kg tør luft)
 A.8.2.4. Komponentspecifik faktor u
 A.8.2.4.1. Tabulerede værdier
 Gennem visse forenklinger (antagelse vedrørende værdien λ og indsugningsluftens forhold som vist i følgende tabel) af ligningerne i punkt A.8.2.4.2) kan tallene for u
 gas beregnes (jf. punkt A.8.2.4.2). U
 gas-værdierne er anført i tabel A.8.1.
 Tabel A.8.1
 Ufortyndet udstødningsgas u og komponentmassefylde (u-tallene beregnes for emissionskoncentrationen udtryk i ppm)
 Gas
 NOx
 CO
 HC
 CO2
 O2
 CH4
 ρ
 gas [kg/m3]
 2,053
 1,250
 0,621
 1,9636
 1,4277
 0,716
 Brændstof
 ρ
 e [kg/m3]
 Koefficient u
 gas ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa
 Diesel
 1,2939
 0,001587
 0,000966
 0,000479
 0,001518
 0,001103
 0,000553
 A.8.2.4.2. Beregnede værdier
 Den komponentspecifikke faktor, u
 gas, kan beregnes af massefyldeforholdet mellem komponenten og udstødningen eller alternativt af det tilsvarende molmasseforhold:
 (A.8-12)
 eller
 (A.8-13)
 hvor:
 M
 gas
 =
 gaskomponentens molmasse [g/mol]
 M
 e,i
 =
 øjeblikkelig molmasse af den våde ufortyndede udstødningsgas [g/mol]
 ρ
 gas
 =
 gaskomponentens massefylde [kg/m3]
 ρ
 e,I
 =
 øjeblikkelig massefylde af våd ufortyndet udstødningsgas [kg/m3]
 Udstødningens molmasse, M
 e,i, udledes for en generel brændstofsammensætning, CHαOεNδSγ, idet det antages, at der finder en fuldstændig forbrænding sted, som følger:
 (A.8-14)
 hvor:
 q
 mf,i
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige massestrøm på våd basis [kg/s]
 q
 maw,i
 =
 indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed på våd basis [kg/s]
 α
 =
 molforholdet mellem hydrogen og carbon [-]
 δ
 =
 molforholdet mellem nitrogen og carbon [-]
 ε
 =
 molforholdet mellem oxygen og carbon [-]
 γ
 =
 atomart forhold mellem svovl og carbon [-]
 H
 a
 =
 indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]
 M
 a
 =
 den tørre indsugningslufts molekylemasse = 28,965 g/mol
 Den øjeblikkelige massefylde af ufortyndet udstødningsgasρ
 e,i [kg/m3] udledes som følger:
 (A.8-15)
 hvor:
 q
 mf,I
 =
 brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed [kg/s]
 q
 mad,I
 =
 øjeblikkelig massestrømshastighed for tør indsugningsluft [kg/s]
 H
 a
 =
 indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]
 k
 f
 =
 forbrændingens yderligere volumen [m3/kg brændstof] (jf. ligning A.8-7)
 A.8.2.5. Udstødningsgassens massestrømshastighed
 A.8.2.5.1. Metode til måling af luft- og brændstofstrømme
 Metoden omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm med passende flowmetre. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm q
 mew,i [kg/s] foretages som følger:
 (A.8-16)
 hvor:
 q
 maw,i
 =
 øjeblikkelig massestrømshastighed for indsugningsluft [kg/s]
 q
 mf,i
 =
 brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed [kg/s]
 A.8.2.5.2. Metode med måling ved hjælp af sporgas
 Dette omfatter måling af koncentrationen af sporgas i udstødningen. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm q
 mew,i [kg/s] foretages som følger:
 (A.8-17)
 hvor:
 q
 Vt
 =
 Sporgassens strømningshastighed [m3/s]
 c
 mix,I
 =
 øjeblikkelig koncentration af sporgas efter opblanding [ppm]
 ρ
 e
 =
 massefylde af den ufortyndede udstødningsgas [kg/m3]
 c
 b
 =
 baggrundskoncentration af sporgas i indsugningsluften [ppm]
 Sporgassens baggrundskoncentration c
 b kan bestemmes