text:
Brændstoftankens udluftningsventil skal indstilles på samme måde.
 7.2.1.6.
 Metoden til opbevaring af brændstofdamp skal være identisk, dvs. udskillerens form og volumen, opbevaringsmediet, luftfiltret (hvis anvendt til begrænsning af fordampningsemissionen) osv.
 7.2.1.7.
 Metoden til udluftning af den ophobede damp skal være identisk (f.eks. luftgennemstrømning, startpunkt eller udluftet volumen i løbet af en prækonditioneringscyklus).
 7.2.1.8.
 Metoden til aflukning og udluftning af brændstofmåleren skal være identisk.
 7.2.2. Typegodkendelsen kan udvides til køretøjer med:
 7.2.2.1.
 Forskellig motorstørrelse
 7.2.2.2.
 Forskellig motoreffekt
 7.2.2.3.
 Automatiske og manuelle gearkasser
 7.2.2.4.
 Tohjulstræk og firehjulstræk
 7.2.2.5.
 Forskellig karosseriform og
 7.2.2.6.
 Forskellig hjul- og dækstørrelse.
 7.3. Holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr (type V-prøve)
 7.3.1. Typegodkendelse kan udvides til forskellige køretøjstyper, hvis de parametre for køretøj, motor eller forureningsbegrænsningssystem, som er specificeret nedenfor, er identiske eller ligger inden for de forskrevne tolerancer:
 7.3.1.1. Køretøj:
 Inertikategori: de to umiddelbart følgende højere inertikategorier og enhver lavere inertikategori.
 Samlet vejmodstand ved 80 km/h: + 5 % over og enhver værdi under.
 7.3.1.2. Motor:
 a)
 Slagvolumen (± 15 %)
 b)
 Antal ventiler og deres styring
 c)
 Brændstofsystem
 d)
 Type kølesystem
 e)
 Forbrændingsproces.
 7.3.1.3. Parametre for forureningsbegrænsningssystem:
 a)
 Katalysatorer og partikelfilter:
 i)
 antal katalysatorer, filtre og elementer
 ii)
 Størrelse af katalysatorer og filtre (volumen af monolit ± 10 %)
 iii)
 type katalytisk behandling (oxiderende, trevejs, NOx-filter, SCR, NOx-katalysator eller andet)
 iv)
 Ædelmetalbelastning (identisk eller højere)
 v)
 Ædelmetaltype og -forhold (± 15 %)
 vi)
 Substrat (opbygning og materiale)
 vii)
 Celletæthed
 viii)
 Temperaturvariationer på mere end 50 K ved indgangen til katalysator eller filter. Denne temperatur kontrolleres under stabiliserede forhold ved en hastighed på 120 km/h og en belastningsindstilling svarende til type I-prøven.
 b)
 Luftindblæsning:
 i)
 Forefindes/forefindes ikke
 ii)
 Type (pulserende luft, luftpumper osv.).
 c)
 Udstødningsrecirkulation (EGR):
 i)
 Forefindes/forefindes ikke
 ii)
 Type (kølet eller ikke-kølet, aktiv eller passiv styring, højtryk eller lavtryk).
 7.3.1.4. Holdbarhedsprøvningen kan udføres med et køretøj, som afviger med hensyn til karosseriform, gearkasse (automatisk eller manuel) samt hjul- eller dækstørrelse fra den køretøjstype, for hvilken der ansøges om typegodkendelse.
 7.4. Udvidelse for egendiagnosesystem (OBD)
 7.4.1. Typegodkendelse kan udvides til forskellige køretøjer med identiske systemer til motor- og emissionsstyring som defineret i tillæg 2 til bilag 2. Typegodkendelsen kan udvides uden hensyn til følgende køretøjsegenskaber:
 a)
 motortilbehør
 b)
 dæk
 c)
 ækvivalent inerti
 d)
 kølesystem
 e)
 total gearudveksling
 f)
 transmissionstype og
 g)
 karrosseritype.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1. Ethvert køretøj, der er forsynet med et godkendelsesmærke i henhold til dette regulativ, skal med hensyn til de komponenter, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende gasser og partikler fra motoren, krumtaphusemissioner og fordampningsemissioner, være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i 1958-overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet nedenstående forskrifter finder anvendelse.
 8.1.1.
 Hvor de finder anvendelse, skal type I-, II-, III- og IV-prøver samt OBD-prøvningen udføres som beskrevet i tabel A i dette regulativ. De specifikke procedurer for produktionens overensstemmelse er beskrevet i punkt 8.2-8.10.
 8.2. Kontrol af køretøjets overensstemmelse ved type I-prøve.
 8.2.1.
 Type I-prøven skal udføres på et køretøj med samme specifikationer som beskrevet i typegodkendelsesattesten. Skal der udføres en


text:
type I-prøve, og har køretøjets typegodkendelse en eller flere udvidelser, udføres type I-prøverne enten på det køretøj, der er beskrevet i den oprindelige informationspakke, eller på det køretøj, der er beskrevet i informationspakken hørende til den pågældende udvidelse.
 8.2.2.
 Når den godkendende myndighed har foretaget sin udvælgelse, må fabrikanten ikke foretage justeringer på de udvalgte køretøjer.
 8.2.2.1.
 Tre vilkårligt udvalgte køretøjer fra serien prøves som beskrevet i punkt 5.3.1 i dette regulativ. Forringelsesfaktorerne benyttes på samme måde. Grænseværdierne er fastsat i punkt 5.3.1.4, tabel 1.
 8.2.2.2.
 Hvis den godkendende myndighed er tilfreds med produktionens standardafvigelse som angivet af fabrikanten, skal prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 1 til dette regulativ. Hvis den godkendende myndighed ikke er tilfreds med produktionens standardafvigelse som angivet af fabrikanten, skal prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 2 til dette regulativ.
 8.2.2.3.
 På grundlag af en prøvning af køretøjer, som foretages ved hjælp af stikprøver, betragtes en produktionsserie som værende henholdsvis i overensstemmelse eller ikke i overensstemmelse, når godkendelse er opnået for alle forurenende stoffer, eller der er sket en afvisning for et enkelt stof, i overensstemmelse med prøvningskriterierne i det relevante tillæg.
 Opnås der godkendelse for et forurenende stof, ændres dette resultat ikke af andre prøvninger, som foretages med henblik på at træffe en afgørelse med hensyn til de øvrige forurenende stoffer.
 Opnås der ikke godkendelse for samtlige forurenende stoffer, og sker der ikke en afvisning for et forurenende stof, foretages prøvning af et andet køretøj (jf. figur 2).
 Figur 2
 8.2.3.
 Uanset forskrifterne i punkt 5.3.1 i dette regulativ foretages prøvningerne på køretøjer, som endnu ikke har været benyttet til kørsel.
 8.2.3.1.
 På fabrikantens anmodning kan prøvningerne imidlertid foretages på køretøjer, som har kørt:
 a)
 maksimalt 3 000 km for køretøjer med styret tænding
 b)
 maksimalt 15 000 km for køretøjer med kompressionstænding.
 Tilkørselsproceduren skal udføres af fabrikanten, som skal forpligte sig til ikke at udføre nogen justeringer på disse køretøjer.
 8.2.3.2.
 Anmoder fabrikanten om tilkøring (»x« km, hvor x ≤ 3 000 km for køretøjer med styret tænding, og x ≤ 15 000 km for køretøjer med kompressionstænding), sker beregningen således:
 a)
 de forurenende emissioner (type I) måles ved nul og ved »x« km på det først afprøvede køretøj
 b)
 emissionernes udviklingskoefficient mellem nul og »x« km beregnes for hvert af de forurenende stoffer:
 emissioner »x« km/emissioner nul km
 Koefficienten kan være under 1 og
 c)
 de følgende køretøjer tilkøres ikke, men deres emissioner ved nul km omregnes ved hjælp af udviklingskoefficienten.
 I så fald benyttes følgende værdier:
 i)
 værdierne ved »x« km for det første køretøj
 ii)
 værdierne ved nul km ganget med udviklingskoefficienten for de følgende køretøjer.
 8.2.3.3.
 Alle disse prøvninger kan udføres med kommercielt brændstof. De i bilag 10 eller 10A beskrevne referencebrændstoffer kan dog benyttes på fabrikantens anmodning.
 8.3. Kontrol af køretøjets overensstemmelse ved type III-prøve.
 8.3.1.
 Foretages der en type III-prøve, udføres den på alle de køretøjer, som er udvalgt til den type I-prøve af produktionens overensstemmelse, der er omhandlet i punkt 8.2. Betingelserne i bilag 6 finder

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
anvendelse.
 8.4. Kontrol af køretøjets overensstemmelse ved type IV-prøve
 8.4.1.
 Foretages der en type IV-prøve, udføres den i overensstemmelse med bilag 7.
 8.5. Kontrol af køretøjets overensstemmelse for så vidt angår egendiagnosesystemet (OBD)
 8.5.1.
 Hvis OBD-systemet skal kontrolleres, skal det ske i overensstemmelse med følgende krav:
 8.5.1.1.
 Når godkendelsesmyndigheden finder, at produktionskvaliteten synes utilfredsstillende, udtages et tilfældigt køretøj af serien, og det underkastes de i bilag 11, tillæg 1, beskrevne prøvninger.
 8.5.1.2.
 Produktionen anses for overensstemmende, hvis dette køretøj opfylder kravene i de i bilag 11, tillæg 1, beskrevne prøvninger.
 8.5.1.3.
 Opfylder det udtagne køretøj ikke forskrifterne i punkt 8.5.1.1, udtages en yderligere stikprøve på fire køretøjer af serien, som underkastes de i bilag 11, tillæg 1, beskrevne prøvninger. Prøvningerne kan udføres på køretøjer, der er tilkørt højst 15 000 km.
 8.5.1.4.
 Produktionen anses for overensstemmende, hvis mindst tre køretøjer opfylder kravene i de i bilag 11, tillæg 1, beskrevne prøvninger.
 8.6. Overensstemmelseskontrol af et køretøj med LPG eller NG/biomethan som drivstof
 8.6.1.
 Prøvning af produktionens overensstemmelse kan foretages med et i handelen værende brændstof, hvis C3/C4-forhold ligger mellem referencebrændstoffernes for LPG's vedkommende, eller hvis Wobbe-indeks ligger mellem de ekstreme referencebrændstoffers for så vidt angår NG/biomethan. I så fald skal en brændstofanalyse forelægges den godkendende myndighed.
 9. OVERENSSTEMMELSE EFTER IBRUGTAGNING
 9.1. Indledning
 I dette punkt beskrives kravene til overensstemmelse efter ibrugtagning for køretøjer godkendt i henhold til dette regulativ.
 9.2. Audit af overensstemmelse efter ibrugtagning
 9.2.1. Godkendelsesmyndigheden foretager en audit af overensstemmelse efter ibrugtagning på grundlag af alle relevante oplysninger, som fabrikanten er i besiddelse af, efter samme procedurer som til kontrol af produktionens overensstemmelse som defineret i tillæg 2 til overenskomsten (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Fabrikantens rapport om overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning kan suppleres med oplysninger om den prøvning, der foretages af den godkendende myndighed og den kontraherende part.
 9.2.2. Figur 4/1 og 4/2 i tillæg 4 til dette regulativ viser proceduren for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning. Processen for overensstemmelse efter ibrugtagning er beskrevet i tillæg 5 til dette regulativ.
 9.2.3. På anmodning af den godkendende myndighed skal fabrikanten som en del af de oplysninger, der gives overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, rapportere til typegodkendelsesmyndigheden om garantikrav, reparationer under garanti og OBD-fejl, der registreres i forbindelse med vedligeholdelse af køretøjet, i henhold til et format, der fastsættes ved typegodkendelsen. Der skal gives detaljerede oplysninger om hyppigheden og indholdet af fejl vedrørende emissionsrelaterede komponenter og systemer. Rapporterne skal indgives mindst én gang om året for hver køretøjsmodel, indtil køretøjet er 5 år gammelt eller har kørt 100 000 km, afhængigt af hvilken begivenhed der indtræffer først.
 9.2.4. Parametre, der afgrænser en familie af ibrugtagne køretøjer
 En familie af ibrugtagne køretøjer kan afgrænses ved nogle grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle køretøjer i familien. Køretøjstyper kan således betragtes som tilhørende samme familie af ibrugtagne køretøjer, hvis de har nedenstående parametre til fælles eller inden for de angivne tolerancer:
 9.2.4.1.
 forbrændingsproces (totakts, firetakts, rotations)
 9.2.4.2.
 antal cylindre
 9.2.4.3.
 cylinderarrangement (rækkemotor, V-motor, stjernemotor, boxermotor, andet); cylindrenes hældning eller orientering er ikke et kriterium
 9.2.4.4.
 brændstoftilførsel (f.eks. direkte eller


text:
indirekte indsprøjtning)
 9.2.4.5.
 kølesystemtype (luftkøling, vandkøling, oliekøling)
 9.2.4.6.
 tilførsel af forbrændingsluft (med eller uden trykladning)
 9.2.4.7.
 brændstof, som motoren er konstrueret til (benzin, diesel, NG/biomethan, LPG, osv.). Dobbeltbrændstofkøretøjer kan sættes i gruppe med enkeltbrændstofkøretøjer, forudsat at de har ét brændstof tilfælles
 9.2.4.8.
 type katalytisk aktivitet (3-vejs, katalysator, NOX-filter, SCR, NOX-katalysator eller andre typer)
 9.2.4.9.
 partikelfiltertype (med eller uden)
 9.2.4.10.
 recirkulering af udstødningsgas (med eller uden, kølet eller ikke-kølet) og
 9.2.4.11.
 slagvolumen svarende til motorfamiliens største minus 30 %.
 9.2.5. Krav vedrørende oplysninger
 Den godkendende myndighed foretager en audit af overensstemmelse efter ibrugtagning på grundlag af oplysninger fra fabrikanten. Disse oplysninger skal navnlig omfatte:
 9.2.5.1.
 fabrikantens navn og adresse
 9.2.5.2.
 navn, adresse, telefon- og faxnummer samt e-mail-adresse på fabrikantens repræsentant inden for de områder, som fabrikantens oplysninger omfatter
 9.2.5.3.
 modelbetegnelse(r) på de køretøjer, som fabrikantens oplysninger omfatter
 9.2.5.4.
 hvis det er relevant, en liste over de køretøjstyper, som fabrikantens oplysninger omfatter, dvs. familien af ibrugtagne køretøjer i overensstemmelse med punkt 9.2.1
 9.2.5.5.
 koder under køretøjets identifikationsnummer (VIN), som gælder for disse køretøjstyper inden for den ibrugtagne familie (VIN-præfiks)
 9.2.5.6.
 numre på typegodkendelser af disse køretøjstyper inden for den ibrugtagne familie, herunder numre på alle eventuelle udvidelser og fejlrettelser/tilbagekaldelser (større modifikationer)
 9.2.5.7.
 nærmere oplysninger om udvidelser og fejlrettelser/tilbagekaldelser vedrørende sådanne typegodkendelser for de køretøjer, som fabrikantens oplysninger omfatter (hvis den godkendende myndighed forlanger det)
 9.2.5.8.
 det tidsrum, hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger
 9.2.5.9.
 den køretøjsproduktionsperiode, som fabrikantens oplysninger omfatter (f.eks. »køretøjer produceret i kalenderåret 2007«).
 9.2.5.10.
 fabrikantens procedure for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, herunder følgende:
 a)
 metode til lokalisering af køretøjerne
 b)
 kriterier for at udvælge og afvise køretøjer
 c)
 prøvningstyper og -procedurer, der er benyttet i forbindelse med programmet
 d)
 fabrikantens kriterier for at acceptere/afvise familiegruppen af ibrugtagne køretøjer
 e)
 de(t) geografiske område(r), hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger
 f)
 stikprøvestørrelse og prøveudtagningsplan
 9.2.5.11.
 resultaterne af fabrikantens overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, herunder følgende:
 a)
 oplysninger til identifikation af de køretøjer, programmet omfatter (uanset om de har været til prøvning eller ikke); oplysningerne til identifikation skal omfatte følgende:
 i)
 modelbetegnelse
 ii)
 køretøjets identifikationsnummer (VIN)
 iii)
 køretøjets registreringsnummer
 iv)
 produktionsdato
 v)
 geografisk anvendelsesområde (hvis kendt)
 vi)
 monterede dæk
 b)
 årsager til at afvise et køretøj fra stikprøven
 c)
 udførte serviceeftersyn på de enkelte køretøjer i stikprøven (herunder eventuelle større modifikationer)
 d)
 foretagne reparationer på de enkelte køretøjer i stikprøven (hvis kendt)
 e)
 prøvningsdata, herunder:
 i)
 prøvningsdato
 ii)
 prøvningssted
 iii)
 kilometertællerstand
 iv)
 specifikationer for prøvningsbrændstof (f.eks. referencebrændstof eller kommercielt brændstof)
 v)
 prøvningsbetingelser (temperatur, luftfugtighed, dynamometerets inertimasse)
 vi)
 dynamometerindstilling (f.eks. effektindstilling)
 vii)
 prøvningsresultater (fra mindst tre forskellige køretøjer pr. køretøjsfamilie).
 9.2.5.12.
 udskrifter af OBD-systemets visning.
 9.3. Udvælgelse af køretøjer til kontrol efter ibrugtagning
 9.3.1. De oplysninger, som fabrikanten indsamler, skal være tilstrækkeligt omfattende til at sikre, at det ibrugtagne køretøjs præstation kan vurderes for normale brugsforhold som defineret i punkt 9.2. Fabrikantens indsamling skal stamme fra mindst to kontraherende parter med væsentlige forskelle i kørselsforhold. Der skal ved valget af kontraherende parter tages hensyn til faktorer som forskelle i brændstof, luftforhold, gennemsnitlige vejhastigheder og fordeling mellem


text:
by- og landevejskørsel.
 9.3.2. Fabrikanten kan ved valget af kontraherende parter med henblik på udvælgelse af prøvekøretøjer vælge køretøjer fra en kontraherende part, der anses for at være særlig repræsentativ. Fabrikanten skal i så fald dokumentere over for godkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelsen, at valget er repræsentativt (f.eks. marked med det største årlige salg af en køretøjsfamilie i den kontraherende parts land). Når en familie af ibrugtagne køretøjer kræver mere end ét prøveparti som defineret i punkt 9.3.5, skal køretøjerne i 2. og 3. prøveparti afspejle andre kørselsforhold end dem, der gør sig gældende for 1. prøveparti.
 9.3.3. Emissionsprøvningerne kan foretages på et prøvningsanlæg, der befinder sig på et andet marked eller i en anden region end der, hvorfra køretøjerne er blevet udvalgt.
 9.3.4. Fabrikantens overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning skal foretages løbende og afspejle produktionscyklussen for de pågældende køretøjstyper inden for en bestemt ibrugtaget køretøjsfamilie. Der må ikke være over 18 måneder imellem, at to overensstemmelseskontroller efter ibrugtagning påbegyndes. Denne varighed kan for køretøjstyper, som er omfattet af en udvidelse af typegodkendelsen, der ikke krævede en emissionsprøvning, forlænges til 24 måneder.
 9.3.5. Ved anvendelse af den statistiske procedure i tillæg 4 afhænger antallet af prøvepartier af den årlige salgsvolumen af den ibrugtagne køretøjsfamilie på en regional organisations område (f.eks. Den Europæiske Union), jf. nedenstående tabel:
 Registreringer pr. kalenderår
 Antal prøvepartier
 højst 100 000
 1
 fra 100 001 til 200 000
 2
 over 200 000
 3
 9.4. Den godkendende myndighed skal på grundlag af den i punkt 9.2 omhandlede audit træffe en af følgende beslutninger eller foranstaltninger:
 a)
 beslutte, at den ibrugtagne køretøjstypes eller den ibrugtagne køretøjsfamilies overensstemmelse er tilfredsstillende og ikke foretage sig yderligere
 b)
 beslutte, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger eller prøvningsdata fra fabrikanten
 c)
 beslutte på grundlag af data fra den godkendende myndigheds eller den kontraherende parts kontrolprogrammer, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger eller prøvningsdata fra fabrikanten, eller
 d)
 beslutte, at overensstemmelsen af en køretøjstype, som indgår i en ibrugtagen køretøjsfamilie, er utilfredsstillende, og lade en sådan køretøjstype afprøve i henhold til tillæg 3.
 9.4.1. Når type I-prøver anses for nødvendige for at kontrollere, om emissionsbegrænsende anordninger opfylder funktionskravene efter ibrugtagning, skal prøvningerne foretages efter en procedure, der opfylder de statistiske kriterier i tillæg 2.
 9.4.2. Den godkendende myndighed udtager i samarbejde med fabrikanten en stikprøve af køretøjer, der har kørt et tilstrækkeligt antal kilometer, og som med rimelig sikkerhed er brugt under normale forhold. Fabrikanten høres om valget af køretøjer og skal have lov til at overvære den bekræftende kontrol af køretøjerne.
 9.4.3. Fabrikanten kan under tilsyn af den godkendende myndighed foretage prøvninger, også af destruktiv karakter, på køretøjer med emissionsniveauer, der overstiger grænseværdierne, for at fastslå de mulige årsager til forringelse, som fabrikanten ikke selv er ansvarlig for (f.eks. brug af blyholdig benzin før prøvedatoen). Hvis kontrolresultaterne bekræfter disse årsager, medtages prøvningsresultaterne ikke i overensstemmelseskontrollen.
 10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 10.1.


text:
Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til denne ændring, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet eller køretøjerne ikke har bestået den i punkt 8.1.1 ovenfor foreskrevne kontrol.
 10.2.
 Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, tilbagetrækker en tidligere meddelt godkendelse, skal den straks meddele dette til de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den godkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af kopier af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1. Almindelige bestemmelser
 12.1.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for 06-ændringsserien kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved 06-ændringsserien.
 12.2. Særlige bestemmelser
 12.2.1.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat meddele godkendelse af køretøjer, som er i overensstemmelse med tidligere versioner af dette regulativ, hvis de pågældende køretøjer er bestemt til eksport til lande, hvori de pågældende forskrifter endnu ikke indgår i den nationale lovgivning.
 13. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.
 (1) De kategorier af køretøjer, der er defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).
 (2) Godkendelse A annulleret. 05-ændringsserien til dette regulativ forbyder anvendelsen af blyholdig benzin.
 (3) De kategorier af køretøjer, der er defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).
 (4) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 for Kazakhstan, 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt


text:
af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet), 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.
 (5) Når et køretøj med dobbeltbrændstof kombineres med et køretøj med blandingsbrændstof finder begge prøvningskrav anvendelse.
 (6) Denne bestemmelse er midlertidig. Yderligere krav for biodielsel og hydrogen vil blive foreslået senere.
 (7) Til denne prøvning bør anvendes brændstof til lave omgivende temperaturer. Hvis der ikke forefindes en referencebrændstofspecifikation for vinterbrændstof bør vinterbrændstoffet til denne prøvning aftales mellem den godkendende myndighed og fabrikanten i henhold til eksisterende markedsspecifikationer. Udviklingen af et referencebrændstof til denne anvendelse er i gang.
 (8) Partikelmassestandard for styret tænding anvendes kun på køretøjer med motorer med direkte indsprøjtning.
 (9) Undtagen for køretøjer konstrueret til at befordre mere end seks personer og køretøjer med en totalmasse på over 2 500 kg.
 (10) Samt køretøjer i klasse M1 specificeret i note 1.
 (11) Lamda-værdien beregnes med følgende forenklede Brettschneider-ligning:
 Hvor:
 []
 =
 koncentration i volumenprocent
 K1
 =
 omregningsfaktor fra NDIR-måling til FID-måling (oplyses af måleudstyrsfabrikanten)
 Hcv
 =
 atomforholdet mellem hydrogen og kulstof
 (a)
 for benzin (E5) 1,89
 (b)
 for LPG 2,53
 (c)
 for NG/biomethan 4,0
 (d)
 for ethanol (E85) 2,74
 Ocv
 =
 atomforholdet mellem oxygen og kulstof
 (a)
 for benzin (E5) 0,016
 (b)
 for LPG 0,0
 (c)
 for NG/biomethan 0,0
 (d)
 for ethanol (E85) 0,39
 Tillæg 1
 Procedure for kontrol af produktionens overensstemmelse, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende
 1.
 I dette tillæg beskrives den procedure, som skal benyttes ved kontrol af overensstemmelse med produktionsforskrifterne i forbindelse med type I-prøven, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende.
 2.
 Med en minimal prøvetørrelse på 3 indstilles prøveudtagningsproceduren således, at sandsynligheden for at et parti består en test, hvor 40 procent af produktionen er defekt, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 procent), mens sandsynligheden for at et parti accepteres, hvor 65 procent af produktionen er defekt, er 0,1 (konsumentens risiko = 10 procent).
 3.
 For hver enkelt af de i tabel 1 i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ omhandlede forurenende stoffer anvendes følgende procedure (jf. figur 2 i dette regulativ).
 Hvor:
 L
 =
 den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof
 xi
 =
 den naturlige logaritme af målingen for det i’te køretøj i prøven
 s
 =
 et estimat for produktionens standardafvigelse (efter at have taget den naturlige logaritme af målingerne)
 n
 =
 den pågældende stikprøvestørrelse.
 4.
 Prøvningsstatistikken for prøvningen beregnes ved at bestemme summen af standardafvigelserne i forhold til grænsen ved hjælp af definitionen:
 5.
 Herefter gælder følgende:
 5.1.


text:
hvis prøvningsstatistikken er større end tærskelværdien for godkendelser ved den i tabel 1/1 nedenfor angivne stikprøvestørrelse, opnås der godkendelse for det pågældende forurenende stof
 5.2.
 hvis prøvningsstatistikken er mindre end tærskelværdien for afvisninger ved den i tabel 1/1 nedenfor angivne stikprøvestørrelse, opnås der ikke godkendelse for det pågældende forurenende stof, ellers prøves endnu et køretøj, og beregningen gentages på stikprøven med en stikprøvestørrelse, som er én enhed større.
 Tabel 1/1
 Kumulativt antal afprøvede køretøjer
 (stikprøvestørrelse)
 Tærskelværdi for godkendelse
 Tærskelværdi for afvisning
 3
 3,327
 –4,724
 4
 3,261
 –4,79
 5
 3,195
 –4,856
 6
 3,129
 –4,922
 7
 3,063
 –4,988
 8
 2,997
 –5,054
 9
 2,931
 –5,12
 10
 2,865
 –5,185
 11
 2,799
 –5,251
 12
 2,733
 –5,317
 13
 2,667
 –5,383
 14
 2,601
 –5,449
 15
 2,535
 –5,515
 16
 2,469
 –5,581
 17
 2,403
 –5,647
 18
 2,337
 –5,713
 19
 2,271
 –5,779
 20
 2,205
 –5,845
 21
 2,139
 –5,911
 22
 2,073
 –5,977
 23
 2,007
 –6,043
 24
 1,941
 –6,109
 25
 1,875
 –6,175
 26
 1,809
 –6,241
 27
 1,743
 –6,307
 28
 1,677
 –6,373
 29
 1,611
 –6,439
 30
 1,545
 –6,505
 31
 1,479
 –6,571
 32
 –2,112
 –2,112
 Tillæg 2
 Procedure for kontrol af produktionens overensstemmelse, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse enten er utilfredsstillende eller ikke foreligger
 1. I dette tillæg beskrives de procedurer, som skal benyttes ved kontrol af overensstemmelse med produktionsforskrifterne i forbindelse med type I-prøven, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er utilfredsstillende eller ikke foreligger.
 2. Med en minimal prøvestørrelse på 3 indstilles prøveudtagningsproceduren således, at sandsynligheden for at et parti består en test, hvor 40 procent af produktionen er defekt, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 procent), mens sandsynligheden for at et parti accepteres, hvor 65 procent af produktionen er defekt, er 0,1 (konsumentens risiko = 10 procent).
 3. De i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ angivne målte værdier for de forurenende stoffer betragtes som den logaritmiske normalfordeling og omformes først ved at bestemme deres naturlige logaritmer. m0 og m angiver henholdsvis den minimale og maksimale stikprøvestørrelse (m0 = 3 og m = 32), og n angiver det pågældende antal stikprøver
 4. Hvis de naturlige logaritmer til de målte værdier i serien er x1, x2..., xi, og L er den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, bestemmes:
 d1 = x1 – L
 og
 5. Tabel 1/2 viser beslutningstal for godkendelse (An) og afvisning (Bn) i forhold til antallet af prøver. Teststatistikken er forholdet og skal anvendes til at bestemme, om rækken er godkendt eller afvist som følger:
 For mo ≤ n ≤ m
 i)
 godkendes rækken, hvis
 ii)
 afvises rækken, hvis
 iii)
 der foretages en anden måling, hvis
 6. Bemærkninger:
 Følgende rekursive formler er nyttige ved beregning af prøvningsstatistikkens successive værdier:
 (n = 2, 3, ...; ; V1 = 0)
 Tabel 1/2
 Mindste stikprøvestørrelse = 3
 Prøvernes størrelse
 (n)
 Tærskelværdi for godkendelse
 (An)
 Tærskelværdi for afvisning
 (Bn)
 3
 –0,80381
 16,64743
 4
 –0,76339
 7,68627
 5
 –0,72982
 4,67136
 6
 –0,69962
 3,25573
 7
 –0,67129
 2,45431
 8
 –0,64406
 1,94369
 9
 –0,61750
 1,59105
 10
 –0,59135
 1,33295
 11
 –0,56542
 1,13566
 12
 –0,53960
 0,97970
 13
 –0,51379
 0,85307
 14
 –0,48791
 0,74801
 15
 –0,46191
 0,65928
 16
 –0,43573
 0,58321
 17
 –0,40933
 0,51718
 18
 –0,38266
 0,45922


text:
19
 –0,35570
 0,40788
 20
 –0,32840
 0,36203
 21
 –0,30072
 0,32078
 22
 –0,27263
 0,28343
 23
 –0,24410
 0,24943
 24
 –0,21509
 0,21831
 25
 –0,18557
 0,18970
 26
 –0,15550
 0,16328
 27
 –0,12483
 0,13880
 28
 –0,09354
 0,11603
 29
 –0,06159
 0,09480
 30
 –0,02892
 0,07493
 31
 0,00449
 0,05629
 32
 0,03876
 0,03876
 Tillæg 3
 Overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning
 1. INDLEDNING
 I dette tillæg fastlægges de i punkt 8.2.7 i dette regulativ omhandlede kriterier for udvælgelse af køretøjer til prøvning og procedurerne for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning.
 2. UDVÆLGELSESKRITERIER
 Kriterierne for godkendelse af et udvalgt køretøj er anført i punkt 2.1 til 2.8 i dette tillæg. Der indhentes oplysninger ved undersøgelse af køretøjet og en samtale med ejeren/føreren.
 2.1.
 Køretøjet skal tilhøre en køretøjstype, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ og forsynet med overensstemmelsesattest i henhold til 1958-overenskomsten. Det skal registreres og anvendes i et af de kontraherende parters lande.
 2.2.
 Køretøjet skal have kørt mindst 15 000 km eller været i brug mindst seks måneder (det sidst indtrufne gælder), og det må højst have kørt 100 000 km eller været i brug højst fem år (det først indtrufne gælder).
 2.3.
 Der skal foreligge dokumentation for, at køretøjet har været korrekt vedligeholdt, dvs. serviceret i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger.
 2.4.
 Køretøjet må ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. væddeløbskørsel, overbelastning, brug af forkert brændstof eller andet misbrug) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kunne indvirke på emissionen. For køretøjer med OBD-system skal der tages hensyn til oplysninger om fejlkoder og kørte kilometer, der er lagret i computeren. Et køretøj udvælges ikke til prøvning, hvis oplysningerne i computeren viser, at køretøjet har kørt, efter at en fejlkode er blevet lagret, uden at der er blevet udført en reparation umiddelbart herefter.
 2.5.
 Der må hverken være foretaget større uautoriserede reparationer på motoren eller af køretøjet.
 2.6.
 Bly- og svovlindholdet i en brændstofprøve fra køretøjets brændstofbeholder skal opfylde gældende standarder, og der må ikke være andre tegn på, at der har været anvendt forkert brændstof. Der kan foretages kontrol i udstødningssystemet osv.
 2.7.
 Der må ikke være tegn på problemer, der kan være til fare for laboratoriepersonalet.
 2.8.
 Alle komponenter i emissionsbegrænsningssystemet skal være i overensstemmelse med den relevante typegodkendelse.
 3. DIAGNOSE OG VEDLIGEHOLDELSE
 Inden måling af udstødningsemissionerne foretages i henhold til procedurerne i punkt 3.1 til 3.7 nedenfor en diagnose og normal nødvendig vedligeholdelse af de køretøjer, der er accepteret til prøvning.
 3.1.
 Følgende kontroller skal udføres: Det kontrolleres, at luftfilter, drivremme, væskestande, kølerdæksel, vakuumslanger og elektriske ledninger af betydning for forureningsbegrænsningen er hele og ubeskadigede. Tænding, brændstofmåler og antiforureningskomponenter kontrolleres for forkert justering og/eller uautoriserede indgreb. Alle uregelmæssigheder registreres.
 3.2.
 Det kontrolleres, at OBD-systemet fungerer korrekt. Alle fejlfunktionsdata i OBD-systemets lager registreres, og de nødvendige reparationer foretages. Hvis OBD-systemets fejlindikatorer registrerer en fejlfunktion under en prækonditioneringscyklus, kan fejlen findes og repareres. Prøvningen kan gentages, og resultaterne med det reparerede køretøj benyttes.
 3.3.
 Tændingssystemet kontrolleres, og defekte komponenter udskiftes, f.eks. tændrør, kabler osv.
 3.4.
 Kompressionen kontrolleres. Hvis resultatet ikke er tilfredsstillende, afvises køretøjet.
 3.5.
 Motorens parametre kontrolleres i forhold til fabrikantens specifikationer


text:
og justeres om nødvendigt.
 3.6.
 Hvis køretøjet mangler mindre end 800 km i at skulle til planmæssig service, udføres denne efter fabrikantens anvisninger. Uanset kilometertal kan fabrikanten forlange, at der skiftes olie og luftfilter.
 3.7.
 Når køretøjet er accepteret, udskiftes brændstoffet med det til prøvningen specificerede referencebrændstof, medmindre fabrikanten accepterer, at der benyttes kommercielt brændstof.
 3.8.
 Hvis der er tale om køretøjer med periodisk regenererende systemer som defineret i punkt 2.20 i dette regulativ, kontrollers det, at køretøjet ikke er ved at nå til en regenereringsperiode (fabrikanten skal have mulighed for at bekræfte dette).
 3.8.1.
 Hvis dette er tilfældet, køres køretøjet, indtil afslutningen af regenereringen. Hvis der finder regenerering sted under måling af emissioner, skal der foretages en yderligere prøvning for at sikre sig, at regenereringen er afsluttet. Der skal herefter foretages en ny fuldstændig prøvning, og det første og det andet prøvningsresultat skal ikke tages i betragtning.
 3.8.2.
 Som et alternativ til punkt 3.8.1, hvis køretøjet nærmer sig en regenereringsperiode, kan fabrikanten anmode om, at der anvendes en særlig konditioneringscyklus for at sikre regenerering (dette kan f.eks. omfatte kørsel ved høj hastighed og høj belastning).
 Fabrikanten kan anmode om, at prøvningen foretages straks efter regenerering eller efter den af fabrikanten specificerede konditioneringscyklus og normal prækonditionering med henblik på prøvning.
 4. PRØVNING EFTER IBRUGTAGNING
 4.1.
 Hvis kontrol af køretøjet anses for nødvendig, udføres der emissionsprøvninger i henhold til bilag 4A til dette regulativ på prækonditionerede køretøjer, der er udvalgt i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 2 og 3 i dette tillæg. Prækonditioneringscyklusser ud over dem, der er angivet i punkt 6.3 i bilag 4A til dette regulativ, kan kun tillades, hvis de er repræsentative for normal kørsel.
 4.2.
 I køretøjer med OBD-systemer kan det kontrolleres, om fejlindikatoren mv. fungerer korrekt efter ibrugtagning for så vidt angår emissionsgrænser (f.eks. grænserne for indikation af funktionsfejl i bilag 11 til dette regulativ) for de typegodkendte specifikationer.
 4.3.
 OBD-systemet kan f.eks. kontrolleres for emissionsniveauer over gældende grænseværdier uden fejlfunktionsvisning, systematisk fejlagtig aktivering af fejlindikatoren og fejlbehæftede eller forringede komponenter i OBD-systemet.
 4.4.
 Hvis en komponent eller et system ikke svarer til specifikationerne i typegodkendelsesattesten og/eller informationspakken for den pågældende køretøjstype, og der ikke er givet tilladelse til en sådan afvigelse i henhold til 1958-overenskomsten, og OBD-systemet ikke viser funktionsfejl, må komponenten eller systemet ikke udskiftes inden emissionsprøvningen, medmindre det konstateres, at der er sket indgreb i eller misbrug af en komponent på en sådan måde, at OBD-systemet ikke registrerer den deraf følgende fejlfunktion.
 5. EVALUERING AF RESULTATERNE
 5.1.
 Prøvningsresultaterne evalueres i henhold til tillæg 4.
 5.2.
 Prøvningsresultaterne multipliceres ikke med forringelsesfaktorer.
 5.3.
 Når det drejer sig om periodisk regenererende systemer som defineret i punkt 2.20, skal resultaterne multipliceres med Ki-faktorerne opnået på det tidspunkt, hvor typegodkendelse blev meddelt.
 6. PLAN FOR KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER
 6.1.
 Hvis det konstateres, at mere end et køretøj er et ekstraordinært forurenende køretøj, der enten
 a)
 opfylder betingelserne i punkt 3.2.3 i tillæg 4, og både den godkendende myndighed og fabrikanten er enige om, at den ekstraordinære forurening skyldes samme


text:
årsag, eller
 b)
 opfylder betingelserne i punkt 3.2.4 i tillæg 4, og den godkende myndighed har konstateret, at årsagen til den ekstraordinære forurening er den samme
 skal den godkendende myndighed anmode fabrikanten om at fremsende en plan for korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af den manglende overensstemmelse.
 6.2.
 Planen for korrigerende foranstaltninger skal forelægges for den godkendende myndighed senest 60 arbejdsdage efter, at meddelelsen jf. punkt 6.1 er givet. Den godkendende myndighed skal inden 30 arbejdsdage godkende eller afvise planen for korrigerende foranstaltninger. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for den godkendende myndighed, at der er brug for mere tid til at undersøge den manglende overensstemmelse for at kunne forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger, forlænges fristen dog.
 6.3.
 De korrigerende foranstaltninger finder anvendelse på alle køretøjer, der kan tænkes at have samme fejl. Det vurderes, om der er behov for at ændre typegodkendelsesdokumenterne.
 6.4.
 Fabrikanten skal fremlægge kopi af al korrespondance i forbindelse med planen for korrigerende foranstaltninger, føre register over tilbagekaldelsen og regelmæssigt tilstille typegodkendelsesmyndigheden statusrapporter.
 6.5.
 Planen for korrigerende foranstaltninger skal omfatte de i punkt 6.5.1 til 6.5.11 omhandlede krav. Fabrikanten giver planen for korrigerende foranstaltninger et specifikt navn eller nummer.
 6.5.1.
 En beskrivelse af hver køretøjstype, som planen omfatter.
 6.5.2.
 En beskrivelse af de specifikke modifikationer, forandringer, reparationer, korrektioner, justeringer eller andre ændringer, der skal foretages for at bringe køretøjerne i overensstemmelse med forskrifterne, herunder et kort sammendrag af de data og tekniske undersøgelser, som underbygger fabrikantens beslutning om særlige foranstaltninger, der skal udbedre den manglende overensstemmelse.
 6.5.3.
 En beskrivelse af den metode, fabrikanten agter at anvende til at underrette køretøjsejerne.
 6.5.4.
 Eventuelt en beskrivelse af korrekt vedligeholdelse eller brug, som fabrikanten stiller som betingelse for ret til udbedring under planen for korrigerende foranstaltninger, og fabrikantens begrundelse for at stille sådanne betingelser. Der kan ikke stilles betingelser med hensyn til vedligeholdelse eller brug, medmindre vedligeholdelse eller brug påviseligt har betydning for den manglende overensstemmelse og de korrigerende foranstaltninger.
 6.5.5.
 En beskrivelse af, hvilken procedure køretøjsejerne skal følge for at få udbedret den manglende overensstemmelse. Beskrivelsen skal omfatte en dato, efter hvilken de korrigerende foranstaltninger kan træffes, hvor lang tid værkstedet skønsmæssigt skal bruge til udbedringen, og hvor den kan finde sted. Udbedringen skal ske på hensigtsmæssig måde inden for en rimelig tid efter indleveringen af køretøjet.
 6.5.6.
 En kopi af de oplysninger, der gives til køretøjsejerne.
 6.5.7.
 En kort beskrivelse af det system, som fabrikanten vil benytte til at sikre tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til gennemførelse af udbedringen. Det skal fremgå, hvornår der vil være tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til, af kampagnen kan iværksættes.
 6.5.8.
 En kopi af alle instruktioner, der sendes til de personer, der skal foretage udbedringen.
 6.5.9.
 En beskrivelse af, hvilken virkning de foreslåede korrigerende foranstaltninger vil få for den enkelte af planen omfattede køretøjstypes emissioner, brændstofforbrug, køreegenskaber og sikkerhed, indeholdende data, tekniske undersøgelser osv., som underbygger disse konklusioner.
 6.5.10.
 Alle øvrige oplysninger, rapporter eller data, som godkendelsesmyndigheden med rimelighed måtte anse for nødvendige for at bedømme planen


text:
for korrigerende foranstaltninger.
 6.5.11.
 Omfatter planen for korrigerende foranstaltninger tilbagekaldelse, skal godkendelsesmyndigheden have forelagt en beskrivelse af, hvordan udbedringen registreres. Hvis der anvendes en etiket, vedlægges et eksemplar af denne.
 6.6.
 Det kan kræves, at fabrikanten udfører passende tilrettelagte og nødvendige prøvninger af komponenter og køretøjer med en foreslået ændring, reparation eller modifikation for at godtgøre, at ændringen, reparationen eller modifikationen har den tilsigtede virkning.
 6.7.
 Fabrikanten er ansvarlig for at føre et register over, hvilke køretøjer der er tilbagekaldt og udbedret, og hvilket værksted der har udført arbejdet. Typegodkendelsesmyndigheden har på forlangende adgang til registeret i en periode på fem år fra implementeringen af planen for korrigerende foranstaltninger.
 6.8.
 Den gennemførte reparation og/eller ændring eller eventuelle fornyelser anføres i en attest, som fabrikanten udsteder til køretøjets ejer.
 Tillæg 4
 Statistisk fremgangsmåde ved prøvning af overensstemmelse efter ibrugtagning
 1. Dette tillæg beskriver den fremgangsmåde, der skal benyttes ved kontrol af, om ibrugtagne køretøjer opfylder type I-prøvningskravene.
 2. To forskellige procedurer skal følges:
 i)
 den ene anvendes, når der i stikprøven identificeres køretøjer med en emissionsrelateret fejl, som skaber store udsving i resultaterne (punkt 3 nedenfor)
 ii)
 den anden anvendes for den samlede stikprøve (punkt 4 nedenfor).
 3. Procedure, der skal følges ved ekstraordinært forurenende enheder i stikprøven
 3.1.
 Med en stikprøve på mindst 3 køretøjer og på højst det antal, der fastlægges ved proceduren i punkt 4, udtages et tilfældigt køretøj af stikprøven, og emissionen af de forurenende stoffer, der er omfattet af bestemmelserne, måles for at konstatere, om det er et ekstraordinært forurenende køretøj.
 3.2.
 Et køretøj anses for at være ekstraordinært forurenende, når betingelserne i punkt 3.2.1 er opfyldt.
 3.2.1.
 For så vidt angår et køretøj, der blevet typegodkendt i henhold til grænseværdierne i tabel 1 i punkt 5.3.1.4, er et ekstraordinært forurenende køretøj et køretøj, hvor den gældende grænseværdi for et hvilket som helst forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, overskrides med en faktor 1,5.
 3.2.2.
 I det specifikke tilfælde, hvor emissionen fra et køretøj af et hvilket som helst forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, måles som værende i »mellemområdet« (1).
 3.2.2.1.
 Hvis køretøjet opfylder betingelserne i dette punkt, fastslås årsagen til emissionsoverskridelsen, og der udtages et nyt tilfældigt køretøj af stikprøven.
 3.2.2.2.
 Hvis mere end ét køretøj opfylder betingelserne i dette punkt, fastslår den administrative myndighed og fabrikanten, om årsagen til emissionsoverskridelserne er den samme for de to køretøjer.
 3.2.2.2.1.
 Hvis den administrative myndighed og fabrikanten er enige om, at årsagen til emissionsoverskridelserne er den samme, anses stikprøven for at være forkastet, og den plan for korrigerende foranstaltninger, der er beskrevet i punkt 6 i tillæg 3, finder anvendelse.
 3.2.2.2.2.
 Hvis den administrative myndighed og fabrikanten ikke er enige om enten årsagen til den ekstraordinære emission fra et enkelt køretøj eller om, hvorvidt årsagen til ekstraordinære emissioner fra flere køretøjer er den samme, udtages endnu et tilfældigt køretøj fra stikprøven, medmindre stikprøvens maksimumstørrelse allerede er nået.
 3.2.2.3.
 Hvis der kun findes ét køretøj, der opfylder betingelserne i dette punkt, eller hvis der findes


text:
flere køretøjer, men den administrative myndighed og fabrikanten er enige om, at det skyldes forskellige årsager, udtages endnu et køretøj fra stikprøven, medmindre stikprøvens maksimumstørrelse allerede er nået.
 3.2.2.4.
 Hvis stikprøvens maksimumstørrelse er nået, og der kun er fundet ét køretøj, der opfylder betingelserne i dette punkt, og hvis emissionsoverskridelserne kan tilskrives samme årsag, anses stikprøven for at have opfyldt kravene i punkt 3 i dette tillæg.
 3.2.2.5.
 Hvis den oprindelige stikprøve er opbrugt, føjes endnu et køretøj til den oprindelige stikprøve, og dette køretøj udtages.
 3.2.2.6.
 Hvis der udtages endnu et køretøj fra stikprøven, anvendes den statistiske procedure i punkt 4 i dette tillæg på den forøgede stikprøve.
 3.2.3.
 I det specifikke tilfælde, hvor emissionen fra et køretøj af et hvilket som helst forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, måles som værende i »forkastelsesområdet« (2).
 3.2.3.1.
 Hvis køretøjet opfylder betingelserne i dette punkt, fastslår den administrative myndighed årsagen til den ekstraordinære forurening, og der udtages et andet tilfældigt køretøj af strikprøven.
 3.2.3.2.
 Hvis mere end ét køretøj opfylder betingelserne i dette punkt, og den administrative myndighed konstaterer, at årsagen til den ekstraordinære emission er den samme, meddeles fabrikanten, at stikprøven anses for at være forkastet, og den plan for korrigerende foranstaltninger, der er beskrevet i punkt 6 i tillæg 3, finder anvendelse.
 3.2.3.3.
 Hvis der kun findes ét køretøj, der opfylder betingelserne i dette punkt, eller hvis der findes flere køretøjer, men den administrative myndighed og fabrikanten er enige om, at det skyldes forskellige årsager, udtages endnu et køretøj fra stikprøven, medmindre stikprøvens maksimumstørrelse allerede er nået.
 3.2.3.4.
 Hvis stikprøvens maksimumstørrelse er nået, og der kun er fundet ét køretøj, der opfylder betingelserne i dette punkt, og hvis emissionsoverskridelserne kan tilskrives samme årsag, anses stikprøven for at have opfyldt kravene i punkt 3 i dette tillæg.
 3.2.3.5.
 Hvis den oprindelige stikprøve er opbrugt, føjes endnu et køretøj til den oprindelige stikprøve, og dette køretøj udtages.
 3.2.3.6.
 Hvis der udtages endnu et køretøj fra stikprøven, anvendes den statistiske procedure i punkt 4 i dette tillæg på den forøgede stikprøve.
 3.2.4.
 Hvis det konstateres, at et køretøj ikke er ekstraordinært forurenende, udtages endnu et tilfældigt køretøj fra stikprøven.
 3.3.
 Hvis der findes et ekstraordinært forurenende køretøj, bestemmes årsagen til den ekstraordinære emission.
 3.4.
 Hvis det konstateres, at mere end ét køretøj er ekstraordinært forurenende, og at årsagen er den samme, anses stikprøven for at være forkastet.
 3.5.
 Hvis der kun konstateres ét ekstraordinært forurenende køretøj, eller hvis der konstateres mere end et ekstraordinært forurenende køretøj, men årsagerne til den ekstraordinære forurening er forskellige, øges stikprøven med ét køretøj, hvis ikke stikprøvens maksimumstørrelse allerede er nået.
 3.5.1.
 Hvis det i den øgede stikprøve konstateres, at mere end ét køretøj er ekstraordinært forurenende, og at årsagen er den samme, anses stikprøven for at være forkastet.
 3.5.2.
 Hvis der i den maksimale stikprøvestørrelse kun er fundet ét køretøj, hvor emissionsoverskridelserne kan tilskrives samme årsag, anses stikprøven for at have opfyldt kravene i punkt 3 i dette tillæg.
 3.6.
 Hvis stikprøveantallet øges som følge


text:
af kravene i punkt 3.5, anvendes den statistiske procedure i punkt 4 nedenfor på den forøgede stikprøve.
 4. Procedure, der skal følges uden separat evaluering af ekstraordinært forurenende enheder i stikprøven
 4.1.
 Med en minimal prøvningsstørrelse på 3 indstilles prøveudtagningsproceduren således, at sandsynligheden for at et lot består en test, hvor 40 procent af produktionen er defekt, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 procent), mens sandsynligheden for at et lot accepteres, hvor 75 procent af produktionen er defekt, er 0,15 (konsumentens risiko = 15 procent).
 4.2.
 For hver enkelt af de i tabel 1 i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ omhandlede forurenende stoffer anvendes følgende procedure (jf. figur 4/2 nedenfor).
 Hvor:
 L
 =
 grænseværdien for det forurenende stof
 xi
 =
 stikprøven
 n
 =
 den pågældende stikprøvestørrelse.
 4.3.
 For stikprøven udregnes en prøvningsstatistik, der kvantificerer antallet af ikke-overensstemmende køretøjer, f.eks. xi > L.
 4.4.
 Herefter gælder følgende:
 i)
 hvis prøvningsstatistikken udviser et tal, der er mindre end eller lig med tallet for accept for den givne stikprøvestørrelse i nedenstående tabel, gives der accept for det forurenende stof
 ii)
 hvis prøvningsstatistikken udviser et tal, der er større end eller lig med tallet for forkastelse af den givne stikprøvestørrelse i nedenstående tabel, forkastes der for det forurenende stof
 iii)
 ellers prøves endnu et køretøj, og proceduren anvendes på stikprøven med en enhed mere.
 I nedenstående tabel er tallene for accept og forkastelse beregnet efter den internationale ISO-standard 8422:1991.
 5. En stikprøve anses for accepteret, hvis den har opfyldt kravene i både punkt 3 og 4 i dette tillæg.
 Tabel 4/1
 Prøveudtagningsplan for måling med alternativ variation
 Akkumuleret antal prøvningskøretøjer (n)
 Antal for accept
 Antal for forkastelse
 3
 0
 —
 4
 1
 —
 5
 1
 5
 6
 2
 6
 7
 2
 6
 8
 3
 7
 9
 4
 8
 10
 4
 8
 11
 5
 9
 12
 5
 9
 13
 6
 10
 14
 6
 11
 15
 7
 11
 16
 8
 12
 17
 8
 12
 18
 9
 13
 19
 9
 13
 20
 11
 12
 Figur 4/1
 Overensstemmelseskontrol af ibrugtagne køretøjer — audit-procedure
 Figur 4/2
 Overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning — udvælgelse og prøvning af køretøjer
 (1) For alle køretøjer bestemmes »mellemområdet« som følger: Køretøjet skal opfylde betingelserne i punkt 3.2.1, og desuden skal den målte værdi for samme forurenende stof omfattet af bestemmelserne være under et niveau, der bestemmes som produktet af grænseværdien for det pågældende forurenende stof som anført i tabel 1 i punkt 5.3.1.4 og en faktor på 2,5.
 (2) For alle køretøjer bestemmes »forkastelsesområdet« som følger: Den målte værdi for ethvert forurenende stof ligger over et niveau, der bestemmes som produktet af grænseværdien for det pågældende forurenende stof som anført i tabel 1 i punkt 5.3.1.4 og en faktor på 2,5.
 Tillæg 5
 Ansvar for overensstemmelse efter ibrugtagning
 1.
 Proceduren for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning er beskrevet i figur 1.
 2.
 Fabrikanten skal indsamle alle de nødvendige oplysninger for at opfylde kravene i dette bilag. Den godkendende myndighed kan også tage oplysninger fra overvågningsprogrammer med i betragtning.
 3.
 Den godkendende myndighed foretager alle nødvendige procedurer og kontroller


text:
for at sikre, at kravene med hensyn til overensstemmelse efter ibrugtagning er opfyldt (fase 2 til 4).
 4.
 I tilfælde af uregelmæssigheder eller uoverensstemmelser i vurderingen af de oplysninger, der leveres, skal den godkendende myndighed anmode om en redegørelse fra den tekniske tjeneste, der forestod typegodkendelsesprøvningen.
 5.
 Fabrikanten skal etablere og gennemføre en plan for korrigerende foranstaltninger. Denne plan skal godkendes af den godkendende myndighed, inden den gennemføres (fase 5).
 Figur 1
 Beskrivelse af proceduren for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning
 Tillæg 6
 Forskrifter for køretøjer, der anvender en reagens i systemet til efterbehandling af udstødningen
 1. INDLEDNING
 Dette tillæg beskriver kravene til køretøjer, der anvender en reagens i efterbehandlingssystemet for at reducere emissioner.
 2. REAGENSANGIVELSE
 2.1.
 Køretøjet skal være udstyret med en specifik angivelse på instrumentbrættet, der informerer føreren om et lavt reagensniveau i reagensbeholderen, og om, hvornår reagensbeholderen vil være tom.
 3. FØRERADVARSELSSYSTEM
 3.1.
 Køretøjet skal være udstyret med et advarselssystem bestående af en visuel alarm, der informerer føreren, når reagensniveauet er lavt, og om, at det er nødvendigt snart at fylde beholderen op, eller om, at reagensen ikke er af den kvalitet, der foreskrives af fabrikanten. Advarselssystemet kan også omfatte en akustisk komponent for at advare føreren.
 3.2.
 Advarselssystemets signaler skal stige i intensitet, efterhånden som reagensbeholderen nærmer sig tom tilstand. Det skal kulminere med en angivelse til føreren, der ikke nemt kan fjernes eller ignoreres. Det må ikke være muligt at afbryde systemet, før der er sket påfyldning af reagensbeholderen.
 3.3.
 Den visuelle advarsel skal bestå af en meddelelse om lavt reagensniveau. Advarslen må ikke være den samme som til OBD-formål eller anden motorvedligeholdelse. Advarslen skal være tilstrækkelig tydelig til, at føreren forstår, at reagensniveauet er lavt (f.eks. »lavt urea-niveau«, »lavt AdBlue-niveau« eller »lavt reagensniveau«).
 3.4.
 Advarselssystemet behøver ikke i starten at være permanent aktiveret, men advarslen skal stige i intensitet, således at den er konstant aktiveret, efterhånden som reagensniveauet nærmer sig det punkt, hvor føreransporingssystemet i punkt 8 aktiveres. En udtrykkelig advarsel skal vises (f.eks. »påfyld urea«, »påfyld AdBlue« eller »påfyld reagens«). Det permanente advarselssystem kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.
 3.5.
 Advarselssystemet skal aktiveres ved en afstand svarende til mindst 2 400 km kørsel, før reagensbeholderen er tom.
 4. IDENTIFIKATION AF UKORREKT REAGENS
 4.1.
 Køretøjet skal være udstyret med en anordning til bestemmelse af, om det er forsynet med en reagens, der opfylder de specifikationer, der er fastsat af fabrikanten og angivet i bilag I til dette regulativ.
 4.2.
 Hvis reagensen i beholderen ikke opfylder de minimumskrav, der er fastsat af fabrikanten, skal føreradvarselssystemet i punkt 3 aktiveres og vise en meddelelse med en passende advarsel (f.eks. »ukorrekt urea detekteret«, »ukorrekt AdBlue detekteret« eller »ukorrekt reagens detekteret«). Hvis reagenskvaliteten ikke korrigeres inden for de næste 50 km med aktiveret advarselssystem, finder kravene til føreransporing i punkt 8 anvendelse.
 5. OVERVÅGNING AF REAGENSFORBRUG
 5.1.
 Køretøjet skal være forsynet med en anordning til bestemmelse af reagensforbruget og til ekstern adgang til forbrugsinformationer.
 5.2.
 Oplysningerne om det gennemsnitlige reagensforbrug og det for motorsystemet gennemsnitligt


text:
nødvendige reagensforbrug skal være tilgængelige via standarddatastikkets serielle port. Oplysningerne skal være tilgængelige for de sidste 2 400 km, som køretøjet har tilbagelagt.
 5.3.
 For at overvåge reagensforbruget skal mindst følgende parametre i køretøjet overvåges:
 a)
 reagensniveauet i køretøjets beholder
 b)
 reagensstrømmen eller reagensindsprøjtningen så tæt som det er teknisk muligt på det sted, hvor reagensen indsprøjtes i systemet til efterbehandling af udstødningsemissioner.
 5.4.
 En afgivelse på mere end 50 % mellem det gennemsnitlige reagensforbrug og det for motorsystemet gennemsnitligt nødvendige reagensforbrug over en periode på 30 minutters kørsel skal medføre aktivering af føreradvarselssystemet i punkt 3, der skal vise en meddelelse med en passende advarsel (f.eks. »fejl i urea-dosering«, »fejl i AdBlue-dosering« eller »fejl i reagensdosering«). Hvis reagensforbruget ikke korrigeres inden for de næste 50 km med aktiveret advarselssystem, finder kravene til føreransporing i punkt 8 anvendelse.
 5.5.
 Føreradvarselssystemet i punkt 3 skal aktiveres, hvis der sker en afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten, og det skal vise en meddelelse med en passende advarsel. Dette er dog ikke påkrævet, hvis en sådan afbrydelse finder sted efter ordre fra motorens elektroniske styreenhed, fordi motorens driftsbetingelser er af en sådan art, at motorens emission ikke kræver reagensdosering, forudsat at fabrikanten klart har oplyst godkendelsesmyndigheden om, hvornår sådanne driftsbetingelser er til stede. Hvis reagensdoseringen ikke korrigeres inden for de næste 50 km med aktiveret advarselssystem, finder kravene til føreransporing i punkt 8 anvendelse.
 6. OVERVÅGNING AF NOx-EMISSIONER
 6.1.
 Som alternativ til overvågningskravene i punkt 4 og 5 kan fabrikanter anvende udstødningsgassensorer direkte til at detektere for store niveauer af NOx i udstødningen.
 6.2.
 Fabrikanten skal påvise, at anvendelsen af disse sensorer og enhver anden sensor i køretøjet medfører aktivering af føreradvarselssystemet i punkt 3, visningen af en meddelelse med en passende advarsel (f.eks. »for høje emissioner — kontroller urea«, »for høje emissioner — kontroller AdBlue« eller »for høje emissioner — kontroller reagens«), og føreransporingssystemet i punkt 8.3, når situationerne i punkt 4.2, 5.4 eller 5.5 opstår.
 7. LAGRING AF FEJLINFORMATIONER
 7.1.
 Når der henvises til dette afsnit, skal en ikke-sletbar parameteridentifikator (PID) lagres til identifikation af årsagen til aktivering af føreransporingssystemet. Køretøjet skal opbevare et register over parameteridentifikatorer og den afstand, som køretøjet har tilbagelagt, mens føreransporingssystemet har været aktiveret, i mindst 800 dage eller 30 000 km køretøjsdrift. PID-oplysningerne skal være tilgængelige via standarddatastikkets serielle port, når der anmodes derom med et generisk scanningsværktøj.
 7.2.
 Funktionsfejl i reagensdoseringssystemet, der skyldes tekniske fejl (f.eks. mekaniske eller elektriske fejl), er ligeledes omfattet af OBD-kravene i bilag 11.
 8. FØRERANSPORINGSSYSTEM (DRIVER INDUCEMENT SYSTEM)
 8.1.
 Køretøjet skal være udstyret med et føreransporingssystem for at sikre, at køretøjets emissionsbegrænsende systemer fungerer korrekt hele tiden. Ansporingssystemet skal være udformet således, at det forhindrer køretøjet i at køre med en tom reagensbeholder.
 8.2.
 Ansporingssystemet skal senest aktiveres, når niveauet i reagensbeholderen når et niveau svarende til den gennemsnitlige køreautonomi for køretøjet med en fuld brændstoftank. Systemet skal ligeledes aktiveres, når funktionsfejlene i punkt 4, 5 eller 6 er opstået, afhængigt af metoden til NOx-overvågning. Hvis der detekteres en tom reagensbeholder og


text:
en af funktionsfejlene i punkt 4, 5 eller 6, finder kravene til lagring af informationer om funktionsfejl i punkt 7 anvendelse.
 8.3.
 Fabrikanten vælger den type føreransporingssystem, der skal installeres. De forskellige muligheder er beskrevet nedenfor i punkt 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 og 8.3.4.
 8.3.1.
 Et system baseret på princippet om »ingen motorstart efter nedtælling« (no engine restart after countdown) gør det muligt at foretage nedtælling af motorstartforsøg eller resterende afstand, når ansporingssystemet er blevet aktiveret. Motorstart, som køretøjets kontrolsystem foranlediger, herunder start-stop-systemer, er ikke omfattet af denne nedtælling. Motorstart skal forhindres umiddelbart efter, at det første af følgende forhold indtræffer: når reagensbeholderen er tom, eller når en afstand svarende til en fuld brændstoftank er overskredet siden aktivering af ansporingssystemet.
 8.3.2.
 Et system baseret på princippet om »ingen motorstart efter påfyldning af brændstof« (no start after refuelling) medfører, at køretøjet ikke er i stand til at starte efter påfyldning af brændstof, hvis ansporingssystemet har været aktiveret.
 8.3.3.
 Et system baseret på princippet om »brændstofpåfyldningsblokering« (fuel-lockout) forhindrer køretøjet i at blive påfyldt ved at låse brændstofpåfyldningsanordningen efter ansporingssystemets aktivering. Blokeringssystemet skal være tilstrækkelig robust, således at det ikke kan manipuleres.
 8.3.4.
 Et system baseret på princippet om »funktionsbegrænsning« (performance restriction) begrænser køretøjets hastighed efter ansporingssystemets aktivering. Hastighedsbegrænsningen skal være af et sådant omfang, at det bemærkes af føreren, og det skal nedsætte køretøjets maksimumshastighed væsentligt. En sådan begrænsning skal træde i kraft gradvist eller efter motorstart. Umiddelbart inden motorstart blokeres, må køretøjets hastighed ikke overstige 50 km/h. Motorstart skal blokeres straks efter det første af følgende forhold: når reagensbeholderen bliver tom, eller når en afstand svarende til en fuld brændstoftank er overskredet siden aktivering af ansporingssystemet.
 8.4.
 Når ansporingssystemet er blevet fuldt aktiveret og har blokeret køretøjet, må det kun deaktiveres, hvis mængden af reagens, der påfyldes køretøjet, svarer til en køreautonomi på 2 400 km, eller når fejlene i punkt 4, 5 eller 6 er blevet udbedret. Efter reparation til udbedring af en fejl, når OBD-systemet er blevet aktiveret i henhold til punkt 7.2, kan ansporingssystemet blive nulstillet via OBD-systemets serielle port (f.eks. ved hjælp af et generisk scanningsværktøj) for at gøre det muligt at starte køretøjet med henblik på OBD. Køretøjet skal køre højst 50 km for at give mulighed for at validere reparationen. Ansporingssystemet skal aktiveres fuldt ud igen, hvis fejl fortsat er til stede efter denne validering.
 8.5.
 Føreradvarselssystemet i punkt 3 skal vise en meddelelse, der klart angiver:
 a)
 antallet af resterende motorstartsforsøg og/eller den resterende afstand og
 b)
 de forhold, under hvilke køretøjet kan startes.
 8.6.
 Føreransporingssystemet skal deaktiveres, når de forhold, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Føreransporingssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet udbedret.
 8.7.
 Der skal på godkendelsestidspunktet fremlægges detaljerede skriftlige oplysninger for den godkendende myndighed, der på fyldestgørende vis beskriver føreransporingssystemets forskellige karakteristika.
 8.8.
 Fabrikanten skal som led i ansøgningen om typegodkendelse i henhold til dette regulativ foretage en demonstration af føreradvarselssystemet og -ansporingssystemet.
 9. KRAV TIL OPLYSNINGER
 9.1.
 Fabrikanten skal give alle


text:
ejere af nye køretøjer skriftlige oplysninger om det forureningsbegrænsende system. Det skal fremgå af disse oplysninger, at føreradvarselssystemet informerer føreren om et problem, hvis køretøjets forureningsbegrænsende system ikke fungerer korrekt, og at aktiveringen af føreransporingssystemet efterfølgende vil medføre, at køretøjet ikke kan startes.
 9.2.
 Instruktionerne skal omfatte kravene til korrekt brug og vedligeholdelse af køretøjer, herunder korrekt brug af forbrugsreagenser.
 9.3.
 Det skal i instruktionerne specificeres, hvis brugeren af køretøjet mellem normale serviceintervaller skal påfylde forbrugsreagenser. Det skal ligeledes fremgå, hvorledes reagensbeholderen skal påfyldes. Instruktionerne skal ligeledes omfatte en angivelse af det forventede reagensforbrug for den pågældende køretøjstype og en angivelse af, hvor ofte der skal ske påfyldning.
 9.4.
 Det skal i instruktionerne specificeres, at det er obligatorisk at anvende og påfylde den nødvendige reagens med de korrekte egenskaber, for at køretøjet kan være i overensstemmelse med typeattesten, der er udstedt for den pågældende køretøjstype.
 9.5.
 Det skal fremgå af instruktionerne, at anvendelse af et køretøj, der ikke forbruger en reagens, selv om dette er påkrævet med henblik på emissionsbegrænsning, kan blive betragtet som en overtrædelse af straffeloven.
 9.6.
 Det skal i instruktionerne beskrives, hvorledes føreradvarselssystemet og -ansporingssystemet fungerer. Konsekvenserne af at ignorere advarselssystemet og af at undlade at påfylde reagens skal ligeledes beskrives.
 10. EFTERBEHANDLINGSSYSTEMETS DRIFTSBETINGELSER
 Fabrikanterne skal sikre, at det forureningsbegrænsende system bevarer sine emissionsbegrænsende egenskaber under alle normale anvendelsesforhold, særlig ved lave omgivelsestemperaturer. Dette omfatter, at der skal træffes foranstaltninger til at forhindre fuldstændig frostdannelse i reagensen ved parkering i op til 7 dage ved 258 K (– 15 °C) med en reagensbeholder, der er 50 % fuld. Fabrikanten skal sikre, at reagensen, hvis den er frosset til is, er klar til brug igen senest 20 minutter efter, at køretøjet er startet ved en temperatur på 258 K (– 15 °C), der måles i reagensbeholderen, således at det forureningsbegrænsende system kan fungere korrekt.
 BILAG 1
 MOTORENS OG KØRETØJETS SPECIFIKATIONER SAMT OPLYSNINGER OM PRØVNINGSPROCEDURER
 Nedenstående oplysninger skal, i det omfang de er relevante, indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse.
 Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt detaljerede og have et passende målestoksforhold. De skal være i A4-format eller foldet til dette format. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.
 Hvis systemerne, komponenterne eller de separate tekniske enheder er elektronisk styrede, skal der fremlægges oplysninger om deres funktion.
 0. Generelt
 0.1. Fabrikat (firmabetegnelse): ...
 0.2. Type: ...
 0.2.1. Evt. handelsnavn(e)...
 0.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (1): ...
 0.3.1. Mærkets anbringelsessted: ...
 0.4. Køretøjets klasse (2): ...
 0.5. Fabrikantens navn og adresse: ...
 0.8. Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 0.9. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ...
 1. Køretøjets almindelige specifikationer
 1.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 1.3.3. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): ...
 2. Masser og dimensioner (3) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegninger) ...
 2.6. Masse af køretøj med karrosseri — og for trækkende køretøjer i andre klasser end M1 — med tilkoblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten, i køreklar stand, eller masse af chassis


text:
eller af chassis med førerhus uden karrosseri og/eller tilkoblingsanordning, hvis karrosseri og/eller tilkoblingsanordning ikke monteres af fabrikanten (med væsker, værktøj, reservehjul, hvis monteret, og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (4) (største og mindste for hver variant): ...
 2.8. Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (5), (6): ...
 3. Beskrivelse af energiomdannere og motorinstallation (7) (for køretøjer, som kan køre på enten benzin, diesel osv., eventuelt kombineret med andet brændstof, gentages punkterne (8))...
 3.1. Motorfabrikant: ...
 3.1.1. Fabrikationskode som markeret på motoren eller andet identifikationsmærke: ...
 3.2. Forbrændingsmotor: ...
 3.2.1. Særlige motordata: ...
 3.2.1.1. Funktionsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakts/totakts/rotatons (9)
 3.2.1.2. Antal cylindre, cylinderarrangement: ...
 3.2.1.2.1. Boring (10): ... mm
 3.2.1.2.2. Slaglængde (10): ... mm
 3.2.1.2.3. Tændingsrækkefølge: ...
 3.2.1.3. Slagvolumen (11): ... cm3
 3.2.1.4. Volumetrisk kompressionsforhold (12): ...
 3.2.1.5. Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone og, hvis der er tale om en motor med styret tænding, stempelringe: ...
 3.2.1.6. Normal tomgangshastighed (12): ...
 3.2.1.6.1. Høj tomgangshastighed (12): ...
 3.2.1.7. Volumemængden af carbonmonoxid i udstødningsgassen ved tomgang (ifølge fabrikantens angivelser, kun motorer med styret tænding) (12) ... %
 3.2.1.8. Maksimal nettoeffekt (12): ... kW ved ... min– 1
 3.2.1.9. Tilladelig maksimal motorhastighed, som foreskrevet af fabrikanten ... min– 1
 3.2.1.10. Maksimalt nettodrejningsmoment (13): ... Nm ved: ... min– 1 (som oplyst af fabrikanten)
 3.2.2. Brændstof: diesel/benzin/LPG/NG-biomethan/ethanol (E85)/biodiesel/hydrogen (9)
 3.2.2.2. Oktantal (research-metoden) (RON), blyfri: ...
 3.2.2.3. Påfyldningsåbning: Snæver åbning/mærkat (9)
 3.2.2.4. Brændstoftype: monobrændstof/dobbeltbrændstof/blandingsbrændstof (9)
 3.2.2.5. Maksimal mængde biobrændstof i brændstoffet (angivet af fabrikanten): ... % vol.
 3.2.4. Brændstoftilførsel
 3.2.4.2. Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (9)
 3.2.4.2.1. Beskrivelse af systemet: ...
 3.2.4.2.2. Funktionsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/hvirvelkammer (9)
 3.2.4.2.3. Indsprøjtningspumpe
 3.2.4.2.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.3.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.3.3. Maksimal brændstoftilførsel (9), (12) ... mm3/takt eller cyklus ved en pumpehastighed på (9), (12) ... min– 1 eller karakteristikdiagram: ...
 3.2.4.2.3.5. Indsprøjtningsforstillingskurve: (12)...
 3.2.4.2.4. Regulator
 3.2.4.2.4.2. Afskæringspunkt: ...
 3.2.4.2.4.2.1. Afskæringspunkt under belastning: ... min– 1
 3.2.4.2.4.2.2. Afskæringspunkt uden belastning: ... min– 1
 3.2.4.2.6. Indsprøjtningsdyse(r): ...
 3.2.4.2.6.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.6.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.7. Koldstartsystem: ...
 3.2.4.2.7.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.7.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.7.3. Beskrivelse: ...
 3.2.4.2.8. Hjælpestartanordning
 3.2.4.2.8.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.8.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.8.3. Beskrivelse af systemet: ...
 3.2.4.2.9. Elektronisk styret indsprøjtning: ja/nej (9)
 3.2.4.2.9.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.9.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.9.3. Beskrivelse af systemet; for systemer, der ikke har kontinuerlig indsprøjtning, anføres tilsvarende detaljer: ...
 3.2.4.2.9.3.1. Styreenhedens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.2. Brændstofregulatorens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.3. Luftflowfølerens fabrikat og type:...
 3.2.4.2.9.3.4. Brændstoffordelerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.5. Gasspjældhusets fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.6. Vandtemperaturfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.7. Lufttemperaturfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.8. Luftttrykfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3. Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (9)
 3.2.4.3.1. Funktionsprincip: indsugningsmanifold (singlepoint/multipointindsprøjtning)/direkte indsprøjtning/andet (angiv nærmere): ...
 3.2.4.3.2. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.3.3. Type(r): ...
 3.2.4.3.4. Beskrivelse af systemet. For andre systemer end systemer med kontinuerlig indsprøjtning: ...
 3.2.4.3.4.1. Styreenhedens fabrikat og type:
 3.2.4.3.4.2. Brændstofregulatorens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.3. Luftflowfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.6. Mikroomskifterens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.8. Gasspjældhusets fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.9. Vandtemperaturfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.10.


text:
Lufttemperaturfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.5. Dyser: åbningstryk (9), (12): ... kPa eller karakteristikdiagram: ...
 3.2.4.3.5.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.3.5.2. Type(r): ...
 3.2.4.3.6. Indsprøjtningsindstilling: ...
 3.2.4.3.7. Koldstartsystem: ...
 3.2.4.3.7.1. Funktionsprincip(per): ...
 3.2.4.3.7.2. Funktionsgrænser/indstillinger (9), (12): ...
 3.2.4.4. Fødepumpe ...
 3.2.4.4.1. Tryk1 (9), (12): ... kPa eller karakteristikdiagram: ...
 3.2.5. Elektrisk system ...
 3.2.5.1. Mærkespænding: ... V, positiv/negativ tilslutning til stel (9)
 3.2.5.2. Generator
 3.2.5.2.1. Type: ...
 3.2.5.2.2. Nominel effekt: ... VA
 3.2.6. Tænding ...
 3.2.6.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.6.2. Type(r): ...
 3.2.6.3. Funktionsprincip: ...
 3.2.6.4. Kurve for fortænding (12): ...
 3.2.6.5. Statisk fortænding (12): ... grader før topstilling (TDC) ...
 3.2.7. Kølesystem: væske/luft (9)
 3.2.7.1. Nominel indstilling af motortemperaturstyringsmekanisme: ...
 3.2.7.2. Væske
 3.2.7.2.1. Væskens art: ...
 3.2.7.2.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej (9)
 3.2.7.2.3. Karakteristika: ... eller
 3.2.7.2.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.7.2.3.2. Type(r): ...
 3.2.7.2.4. Udvekslingsforhold: ...
 3.2.7.2.5. Beskrivelse af ventilator og dennes drivmekanisme: ...
 3.2.7.3. Luft
 3.2.7.3.1. Blæser: ja/nej (9)
 3.2.7.3.2. Karakteristika: ... eller
 3.2.7.3.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.7.3.2.2. Type(r): ...
 3.2.7.3.3. Udvekslingsforhold: ...
 3.2.8. Indsugningssystem: ...
 3.2.8.1. Tryklader: ja/nej (9)
 3.2.8.1.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.8.1.2. Type(r): ...
 3.2.8.1.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, eventuel ladetrykventil) ...
 3.2.8.2. Intercooler: ja/nej (9)
 3.2.8.2.1. Type: luft-luft/luft-vand (9)
 3.2.8.3. Indsugningsundertryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 % belastning (kun motorer med kompressionstænding)
 Mindst tilladte: ... kPa
 Højst tilladte: ... kPa
 3.2.8.4. Beskrivelse og tegninger af indtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): ...
 3.2.8.4.1. Beskrivelse af indsugningsmanifold (tegninger og/eller fotografier): ...
 3.2.8.4.2. Luftfilter, tegninger: ... eller
 3.2.8.4.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.8.4.2.2. Type(r): ...
 3.2.8.4.3. Indsugningslyddæmper, tegninger: ... eller
 3.2.8.4.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.8.4.3.2. Type(r): ...
 3.2.9. Udstødningssystem ...
 3.2.9.1. Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningsmanifold: ...
 3.2.9.2. Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem: ...
 3.2.9.3. Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning (kun motorer med kompressionstænding): ... kPa
 3.2.9.10. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ...
 3.2.11. Ventilindstilling eller tilsvarende data: ...
 3.2.11.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller, for alternative distributionssystemer, nærmere angivelse af indstilling, i forhold til dødpunkter (for variabel ventilindstilling, minimal og maksimal stilling): ...
 3.2.11.2. Reference- og/eller indstillingsområde (9), (12): ...
 3.2.12. Foranstaltninger mod luftforurening: ...
 3.2.12.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ...
 3.2.12.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): ...
 3.2.12.2.1. Katalysator: ja/nej (9)
 3.2.12.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer (angiv oplysninger for hver separat enhed nedenfor: ...
 3.2.12.2.1.2. Katalysatorens/katalysatorernes mål og form (volumen mv.): ...
 3.2.12.2.1.3. Katalytisk virkning: ...
 3.2.12.2.1.4. Samlet mængde ædelmetal: ...
 3.2.12.2.1.5. Relativ koncentration: ...
 3.2.12.2.1.6. Substrat (struktur og materiale): ...
 3.2.12.2.1.7. Celletæthed: ...
 3.2.12.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: ...
 3.2.12.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ...
 3.2.12.2.1.10. Heat shield: ja/nej (9)
 3.2.12.2.1.11. Beskrivelse af regenereringssystemer/system til efterbehandling af udstødningen: ...
 3.2.12.2.1.11.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller ækvivalent motorprøvebænkscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer under betingelserne ækvivalent med type I prøven (afstand »D« i figur 1 i bilag 13): ...
 3.2.12.2.1.11.2. Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: ...
 3.2.12.2.1.11.3. Parametre til bestemmelse af belastningsniveauet


text:
før regenerering forekommer (dvs. temperatur, tryk osv.): ...
 3.2.12.2.1.11.4. Beskrivelse af metode anvendt til at belaste system ved prøveproceduren beskrevet i punkt 3.1, bilag 13: ...
 3.2.12.2.1.11.5. Normalt driftstemperaturområde (K): ...
 3.2.12.2.1.11.6. Forbrugsreagenser (hvis relevant): ...
 3.2.12.2.1.11.7. Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning (hvis relevant): ...
 3.2.12.2.1.11.8. Reagensets normale driftstemperaturområde (hvis relevant): ...
 3.2.12.2.1.11.9. International standard (hvis relevant): ...
 3.2.12.2.1.11.10. Hyppighed af påfyldning af reagens: løbende/ved service (9) (hvis relevant): ...
 3.2.12.2.1.12. Katalysatorfabrikat: ...
 3.2.12.2.1.13. Identifikationsnummer: ...
 3.2.12.2.2. Lambdasonde: ja/nej (9)
 3.2.12.2.2.1. Type ...
 3.2.12.2.2.2. Placering af lambdasonde: ...
 3.2.12.2.2.3. Kontrolinterval for lambdasonde (12): ...
 3.2.12.2.2.4. Lambdasondens fabrikat: ...
 3.2.12.2.2.5. Identifikationsnummer: ...
 3.2.12.2.3. Luftindsprøjtning: ja/nej (9)
 3.2.12.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, ...): ...
 3.2.12.2.4. Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej (9)
 3.2.12.2.4.1. Karakteristika (flow, osv. ...): ...
 3.2.12.2.4.2. Vandkølet system: ja/nej (9)
 3.2.12.2.5. Fordampningsemissionsbegrænsningssystem: ja/nej (9)
 3.2.12.2.5.1. Detaljeret beskrivelse af anordningerne og deres indstillingstilstand: ...
 3.2.12.2.5.2. Tegning af fordampningsbegrænsningssystemet: ...
 3.2.12.2.5.3. Tegning af beholder med aktivt kul: ...
 3.2.12.2.5.4. Masse af tørt aktivt kul: ... g
 3.2.12.2.5.5. Skematisk tegning af brændstoftank med angivelse af kapacitet og materiale: ...
 3.2.12.2.5.6. Tegning af varmeskærm mellem brændstofbeholder og udstødningssystem: ...
 3.2.12.2.6. Partikelfilter: ja/nej (9)
 3.2.12.2.6.1. Partikelfilterets dimensioner og form (kapacitet):
 3.2.12.2.6.2. Partikelfilterets type og udformning: ...
 3.2.12.2.6.3. Placering af partikelfilter (referenceafstand i udstødningslinjen): ...
 3.2.12.2.6.4. Regenererende system/-metode. Beskrivelse og/eller tegning:...
 3.2.12.2.6.4.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller ækvivalent motorprøvebænkcyklus mellem to cyklusser, hvor regenerering foregår under betingelserne ækvivalent med type I-prøven (afstand »D« i figur 1 i bilag 13): ...
 3.2.12.2.6.4.2. Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: ...
 3.2.12.2.6.4.3. Parametre til at bestemme belastningsniveauet før regenerering forekommer (dvs. temperatur, tryk osv.): ...
 3.2.12.2.6.4.4. Beskrivelse af metode anvendt til at belaste system ved prøveproceduren beskrevet i punkt 3.1, bilag 13: ...
 3.2.12.2.6.5. Partikelfilterets fabrikat: ...
 3.2.12.2.6.6. Identifikationsnummer: ...
 3.2.12.2.7. Egendiagnosesystem (OBD): (ja/nej) (9)
 3.2.12.2.7.1. Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI): ...
 3.2.12.2.7.2. Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af OBD-systemet, og disses formål: ...
 3.2.12.2.7.3. Skriftlig beskrivelse (generelle funktionsprincipper) for: ...
 3.2.12.2.7.3.1. Motor med styret tænding
 3.2.12.2.7.3.1.1. Overvågning af katalysator: ...
 3.2.12.2.7.3.1.2. Detektion af fejltænding: ...
 3.2.12.2.7.3.1.3. Overvågning af lambda-sonde: ...
 3.2.12.2.7.3.1.4. Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet: ...
 3.2.12.2.7.3.2. Motorer med kompressionstænding
 3.2.12.2.7.3.2.1. Overvågning af katalysator: ...
 3.2.12.2.7.3.2.2. Overvågning af partikelfilter: ...
 3.2.12.2.7.3.2.3. Overvågning af elektronisk brændstofsystem: ...
 3.2.12.2.7.3.2.4. Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet: ...
 3.2.12.2.7.4. Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ...
 3.2.12.2.7.5. Fortegnelse over alle anvendte koder for og formater af OBD-meddelelser (med forklaring af hver): ...
 3.2.12.2.7.6. Køretøjsfabrikanten skal afgive følgende supplerende oplysninger med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, medmindre sådanne oplysninger er omfattet af intellektuel ophavsret eller særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) af det originale fabriksudstyr.
 3.2.12.2.7.6.1. Beskrivelse af art og antal prækonditioneringscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet.
 3.2.12.2.7.6.2. Beskrivelse af arten af den OBD-cyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse


text:
af køretøjet for den komponent, som overvåges af OBD-systemet.
 3.2.12.2.7.6.3. Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlkontrollampe (fast antal kørecykler eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet. Fortegnelse over alle de anvendte egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI). Navnlig skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $05 Test-ID $21 til FF, og de i service $06 angivne data. For køretøjer, der anvender et kommunikationslink i henhold til ISO 15765-4 »Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems« skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $06 Test-ID $00 til FF for hver ID-supported OBD-monitor.
 3.2.12.2.7.6.4. De oplysninger, som foreskrives under dette punkt, kan f.eks. afgives ved at udfylde en tabel svarende til den nedenstående og vedhæfte denne til bilaget:
 Komponent
 Fejlkode
 Overvågningsstrategi
 Kriterier for fejldetektion
 Kriterier for aktivering af fejlindikator
 Sekundære Parametre
 Prækonditionering
 Demonstrationstest
 Katalysator
 P0420
 Signaler fra lambda-sonde 1 og 2
 Forskel mellem signaler fra sonde 1 og sonde 2
 3. cyklus
 Motorhastighed, motorbelastning, A/F- arbejdsmåde, katalysatortemperatur
 To type I-cyklusser
 Type I
 3.2.12.2.8. Andre systemer (beskrivelse og funktionsprincip): ...
 3.2.13. Absorptionskoefficientsymbolets placering (kun for motorer med kompressionstænding): ...
 3.2.14. Nærmere oplysninger om eventuelle anordninger, der er beregnet til at påvirke brændstoføkonomien (hvis disse ikke er omfattet af andre rubrikker):
 3.2.15. LPG-brændstofsystem: ja/nej (9)
 3.2.15.1. Godkendelsesnummer (godkendelsesnummer i.h.t. regulativ nr. 67): ...
 3.2.15.2. Elektronisk motorstyreenhed for LPG-drift
 3.2.15.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.15.2.2. Type(r): ...
 3.2.15.2.3. Justeringsmuligheder, som vedrører emissioner: ...
 3.2.15.3. Yderligere dokumentation: ...
 3.2.15.3.1. Beskrivelse af beskyttelsen af katalysatoren ved omskift mellem benzin og LPG ...
 3.2.15.3.2. Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.)
 3.2.15.3.3. Tegning af symbol: ...
 3.2.16. NG-brændstofsystem: ja/nej (9)
 3.2.16.1. Godkendelsesnummer (godkendelsesnummer i.h.t. regulativ nr. 110): ...
 3.2.16.2. Elektronisk motorstyreenhed for NG-drift
 3.2.16.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.16.2.2. Type(r): ...
 3.2.16.2.3. Justeringsmuligheder, som vedrører emissioner: ...
 3.2.16.3. Yderligere dokumentation: ...
 3.2.16.3.1. Beskrivelse af beskyttelsen af katalysatoren ved omskift mellem benzin og NG ...
 3.2.16.3.2. Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.): ...
 3.2.16.3.3. Tegning af symbol: ...
 3.4. Motorkombinationer
 3.4.1. Hybridt elkøretøj: ja/nej (9)
 3.4.2. Kategori af hybridt elkøretøj:
 med ekstern opladning/ikke-ekstern opladning (9)
 3.4.3. Omskifter for funktionsmåde: med/uden (9)
 3.4.3.1. Valgbare indstillinger
 3.4.3.1.1. Udelukkende elektrisk drift: ja/nej (9)
 3.4.3.1.2. Udelukkende brændstofdrift: ja/nej (9)
 3.4.3.1.3. Hybridindstillinger: ja/nej (9)
 (i givet fald gives en kort beskrivelse ...)
 3.4.4. Beskrivelse af anordningen til energilagring: (batteri, kondensator, svinghjul/generator osv.)
 3.4.4.1. Fabrikat(er): ...
 3.4.4.2. Type(r): ...
 3.4.4.3. Identifikationsnr.: ...
 3.4.4.4. Type elektrokemisk element: ...
 3.4.4.5. Energi: ... (ved batteri: spænding og kapacitet Ah i 2 h, ved kondensator: J, ...)
 3.4.4.6. Lader: indbygget/ekstern/ingen (9)
 3.4.5. Elektriske maskiner (separat beskrivelse for hver type elektrisk maskine)
 3.4.5.1. Fabrikat: ...
 3.4.5.2. Type: ...
 3.4.5.3. Primær anvendelse: drivmotor/generator (9)


text:
3.4.5.3.1. Ved anvendelse som drivmotor: enkeltmotor/flere motorer (9) (antal): ...
 3.4.5.4. Maksimal effekt:. ... kW
 3.4.5.5. Funktionsprincip: ...
 3.4.5.5.1. jævnstrøm/vekselstrøm/antal faser: ...
 3.4.5.5.2. separat magnetisering/serie/sammensat (9)
 3.4.5.5.3. synkron/asynkron (9)
 3.4.6. Styreenhed
 3.4.6.1. Fabrikat: ...
 3.4.6.2. Type: ...
 3.4.6.3. Identifikationsnr.: ...
 3.4.7. Effektregulator
 3.4.7.1. Fabrikat: ...
 3.4.7.2. Type: ...
 3.4.7.3. Identifikationsnr.: ...
 3.4.8. Køretøjets elektriske rækkevidde ... km (i henhold til bilag 7 til regulativ nr. 101): ...
 3.4.9. Fabrikantens anbefaling mht. prækonditionering:
 3.6. De af fabrikanten tilladte temperaturer
 3.6.1. kølesystem
 3.6.1.1. væskekøling
 3.6.1.1.1. Maksimal temperatur ved udgang: ... K
 3.6.1.2. Luftkøling
 3.6.1.2.1. Referencepunkt:
 3.6.1.2.2. Maksimal temperatur ved referencepunkt: ... K
 3.6.2. Maksimal afgangstemperatur i ladeluft fra ladeluftkøler: ... K
 3.6.3. Maksimal udstødningstemperatur i den del af udstødningsrøret (-rørene), der støder op til udstødningsmanifoldens yderste flange(r): ... K
 3.6.4. Brændstoftemperatur
 3.6.4.1. minimum ... K
 3.6.4.2. maksimum ... K
 3.6.5. Smøremidlets temperatur
 3.6.5.1. minimum ... K
 3.6.5.2. maksimum ... K
 3.8. Smøresystem
 3.8.1. Beskrivelse af systemet
 3.8.1.1. Smøremiddelbeholderens placering:...
 3.8.1.2. Fødesystem (ved pumpe/indsprøjtning i indsugning/blanding med brændstof osv.) (9)
 3.8.2. Smørepumpe
 3.8.2.1. Fabrikat(er):...
 3.8.2.2. Type(r): ...
 3.8.3. Blanding med brændstof
 3.8.3.1. Procentdel: ...
 3.8.4. Oliekøler: ja/nej (9)
 3.8.4.1. Tegning(er): ... eller
 3.8.4.1.1. Fabrikat(er): ...
 3.8.4.1.2. Type(r): ...
 4. Transmission (14)
 4.3. Inertimoment af motorsvinghjul: ...
 4.3.1. Supplerende inertimoment, udkoblet: ...
 4.4. Kobling (type): ...
 4.4.1. Største momentomformning: ...
 4.5. Gearkasse: ...
 4.5.1. Type (manuel/automatisk/CVT (trinløst variabel transmission)) (9)
 4.6. Gearudvekslingsforhold ...
 Indeks
 Udvekslingsforhold i gearkasse (forhold mellem motorens og udgangsakslens omdrejningshastighed)
 Endelige udvekslingsforhold (forhold mellem udgangsakslens og de trækkende hjuls omdrejningshastighed)
 Totalt udvekslingsforhold
 Maksimum for CVT (15)
 1
 2
 3
 4, 5 andre
 Minimum for CVT (15)
 Bakgear
 6. Hjulophæng
 6.6. Dæk og hjul
 6.6.1. Dæk/hjulkombination(er)
 a)
 For alle dækmuligheder angives dækdimensionsbetegnelse, mindste belastningstal, symbol for hastighedskategori
 b)
 For dæk i kategori Z beregnet til montering i køretøjer med en maksimal hastighed på over 300 km/h angives tilsvarende oplysninger; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r).
 6.6.1.1. Aksler
 6.6.1.1.1. Aksel 1: ...
 6.6.1.1.2. Aksel 2: ...
 6.6.1.1.3. Aksel 3: ...
 6.6.1.1.4. Aksel 4: ... osv.
 6.6.2. Øvre og nedre grænse for rulleomkreds (16): ...
 6.6.2.1. Aksler
 6.6.2.1.1. Aksel 1: ...
 6.6.2.1.2. Aksel 2: ...
 6.6.2.1.3. Aksel 3: ...
 6.6.2.1.4. Aksel 4: ... osv.
 6.6.3. Dæktryk anbefalet af køretøjsfabrikanten: ... kPa
 9. Karrosseri
 9.1. Karosseritype (2): ...
 9.10.3. Sæder
 9.10.3.1. Antal: ...
 (1) Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, komponenter eller separate tekniske enheder, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??).
 (2) De kategorier af køretøjer, der er defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).
 (3) Ved udførelse med normalt førerhus og udførelse med førerhus med sovekabine oplyses dimensioner og masse for begge udførelser.
 (4) Massen af føreren og eventuelt medfølgende personale sættes til 75 kg pr. person (fordelt med 68 kg for personen selv og syv kg for dennes bagage i henhold med ISO-standard 2416 – 1992), brændstofbeholderen fyldes til 90 % af det af fabrikanten


text:
opgivne volumen og de øvrige væskeholdige systemer (undtagen dem med spildevand), til 100 % af det opgivne volumen.
 (5) For påhængsvogne og sættevogne — og for køretøjer med tilkoblet påhængsvogn eller sættevogn — hvor koblingsanordningen eller det 5. hjul belastes med en signifikant kraft i lodret retning, indgår denne belastning efter division med tyngdeaccelerationen i den teknisk tilladte totalmasse.
 (6) Angiv venligste højeste og laveste værdier for hver variant.
 (7) For ikke-konventionelle motorer og systemer skal fabrikanten give nærmere oplysninger svarende til dem, der er nævnt her.
 (8) Køretøjer kan køre på både benzin og gasformigt brændstof, men hvis benzinsystem kun er monteret til anvendelse i nødstilfælde eller til start, og hvis benzintank rummer højst 15 liter, vil de blive regnet for køretøjer, som udelukkende kører på gasformigt brændstof.
 (9) Det ikke gældende overstreges.
 (10) Denne værdi skal afrundes til den nærmeste tiendedel af en millimeter.
 (11) Denne værdi skal udregnes med π = 3,1416 og afrundes til den nærmeste cm3.
 (12) Angiv tolerancen.
 (13) Bestemt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 85.
 (14) De foreskrevne oplysninger skal gives for hver påtænkt variant.
 (15) CVT — Trinløst variabel transmission
 (16) Specificer den ene eller den anden.
 Tillæg 1
 Oplysninger om prøvningsbetingelser
 1. Tændrør
 1.1. Fabrikat: ...
 1.2. Type: ...
 1.3. Gnistgabindstilling: ...
 2. Tændspole
 2.1. Fabrikat: ...
 2.2. Type: ...
 3. Anvendt smøremiddel
 3.1. Fabrikat: ...
 3.2. Type: (angiv olieprocent i blandingen, hvis smøremidlet iblandes brændstoffet) ...
 4. Information om belastningsindstilling af dynamometer (gentages for hver dynamometerprøvning)
 4.1. Karrosseritype (variant/version) ...
 4.2. Type gearkasse (manuel/automatisk/CVT (trinløst variabel transmission)) ...
 4.3. Oplysninger om fast belastningskurveindstilling af dynamometer (hvis sådan anvendes) ...
 4.3.1. Alternativ metode anvendt til belastningsindstilling af dynamometer (ja/nej) ...
 4.3.2. Inertimasse (kg): ...
 4.3.3. Effektiv effekt, der optages ved 80 km/h, inklusive køretøjets køretab på dynamometer (kW) ...
 4.3.4. Effektiv effekt, der optages ved 50 km/h, inklusive køretøjets køretab på dynamometer (kW) ...
 4.4. Oplysninger om justerbar belastningskurveindstilling af dynamometer (hvis sådan anvendes) ...
 4.4.1. Information om friløbstid (coast down) på prøvebane ...
 4.4.2. Dækkenes fabrikat og type: ...
 4.4.3. Dækdimensioner (for/bag): ...
 4.4.4. Dæktryk (for/bag) (kPa): ...
 4.4.5. Køretøjets prøvemasse inklusive fører (kg): ...
 4.4.6. Information om friløbstid (coast down) på vej (i givet fald)
 V (km/h)
 V2 (km/h)
 V1 (km/h)
 Gennemsnitlig korrigeret friløbstid (s)
 120
 100
 80
 60
 40
 20
 4.4.7. Gennemsnitlig korrigeret effekt på vej (i givet fald)
 V (km/h)
 Korrigeret CP (kW)
 120
 100
 80
 60
 40
 20
 BILAG 2
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 Addendum
 til typegodkendelse nr. ... for en køretøjstype med hensyn til udstødningsemissioner i henhold til regulativ nr. 83, ændringsserie 06
 1. YDERLIGERE OPLYSNINGER
 1.1. Køretøjets masse i køreklar stand: ...
 1.2. Køretøjets referencemasse: ...
 1.3. Køretøjets totalmasse: ...
 1.4. Antal sæder (inkl. føreren): ...
 1.6. Karrosseritype:
 1.6.1. For M1, M2: sedan/hatchback/stationcar/coupe/cabriolet/ MPV-køretøj (1)
 1.6.2. For N1, N2: lastvogn/varevogn (1)
 1.7. Træk: for/bag/4 x 4 (1)
 1.8. Udelukkende elektrisk drift: ja/nej (1)
 1.9. Hybridt elkøretøj: ja/nej (1)
 1.9.1. Kategori af hybridt elkøretøj: med ekstern opladning (OVC)/ikke-ekstern opladning


text:
(NOVC) (1)
 1.9.2. Omskifter for funktionsmåde: med/uden (1)
 1.10. Motoridentifikation: ...
 1.10.1. Slagvolumen: ...
 1.10.2. Brændstofsystem: direkte indsprøjtning/indirekte indsprøjtning (1)
 1.10.3. Det af fabrikanten anbefalede brændstof: ...
 1.10.4. Maksimal effekt: ... kW ved ... min– 1
 1.10.5. Trykladeranordning: ja/nej (1)
 1.10.6. Tændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (1)
 1.11. Fremdriftssystem (for rent elektrisk køretøj eller hybridt elkøretøj) (1)
 1.11.1. Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... til ... min– 1
 1.11.2. Maksimal tredive minutters effekt: ... kW
 1.12. Traktionsbatteri (for rent elkøretøj eller hybridt elkøretøj)
 1.12.1. Nominel spænding: ... V
 1.12.2. Kapacitet (2 h vurdering): ... Ah
 1.13. Transmission
 1.13.1. Manuel, automatisk eller CVT (trinløst variabel) (1)
 (2): ...
 1.13.2. Antal gear: ...
 1.13.3. Totalt transmissionsudvekslingsforhold (herunder dækkenes omkreds ved kørsel under belastning): kørselshastigheder ved 1 000 min– 1 (km/h)
 1. gear: ...6. gear: ...
 2. gear: ...7. gear: ...
 3. gear: ...8. gear: ...
 4. gear: ...Overgear: ...
 5. gear: ...
 1.13.4. Endeligt udvekslingsforhold: ...
 1.14. Dæk: ...
 1.14.1. Type: ...
 1.14.2. Dækstørrelser: ...
 1.14.3. Rulleomkreds under belastning: ...
 1.14.4. Rulleomkreds for dæk anvendt ved type I-prøven:
 2. PRØVNINGSRESULTATER
 2.1. Prøvningsresultater for udstødningsemissioner: ...
 Emissionsklassificering: ændringsserie 06
 Typegodkendelsesnummer for andet end stamkøretøj (1):
 Type I-resultat
 Prøvning
 CO
 (mg/km)
 THC
 (mg/km)
 NMHC
 (mg/km)
 NOx
 (mg/km)
 THC + NOx
 (mg/km)
 Partikler
 (mg/km)
 Partikler
 (#/km)
 Målt (3)
 (6)
 1
 2
 3
 Målt gennemsnitsværdi
 (M) (3)
 (6)
 Ki (3)
 (7)
 (4)
 Gennemsnitsværdi beregnet med Ki
 (M.Ki) (6)
 (5)
 DF (3)
 (7)
 Endelig gennemsnitsværdi beregnet med Ki og forringelsesfaktor (DF)
 (M.Ki.DF) (8)
 Grænseværdi
 Placering af motorafkølingsventilator under prøvning:
 Højde fra gulv til underkant: ... cm
 Ventilatormidtens sideværts position: ... cm
 Til højre/venstre for køretøjets midterlinje (1)
 Information om regenereringsstrategi
 D- antal driftscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenereringsfaser forekommer: ...
 d- antal driftscyklusser krævet til regenerering: ...
 Type II: ...%
 Type III: ...
 Type IV: ... g/prøvning
 Type V: Type holdbarhedsprøvning: prøvning af komplet køretøj/prøvning på ældningsprøvebænk/ingen (1)
 —
 Forringelsesfaktor (DF): beregnet/tildelt (1)
 —
 Angiv værdierne (DF): ...
 Type VI:
 Type VI
 CO (mg/km)
 THC (mg/km)
 Målt værdi
 2.1.1. Skemaet gentages for gas-enkeltbrændstofkøretøjer for alle LPG- eller NG/biomethan-referencegasser, idet det angives, om resultaterne er fremkommet ved måling eller beregning. For gas-dobbeltbrændstofkøretøjer, som er konstrueret til enten at køre på benzin eller LPG eller NG/biomethan: tabellen gentages for benzin og alle LPG eller NG/biomethan-referencegasser, idet det angives, om resultaterne er fremkommet ved måling eller beregning, og tabellen gentages for det (ene) endelige resultat for køretøjsemissioner med LPG eller NG/biomethan. I tilfælde af andre dobbeltbrændstof- og blandingsbrændstofkøretøjer angives resultaterne med to forskellige referencebrændstoffer.
 OBD-prøvning
 2.1.2. Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI): ...
 2.1.3. Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af OBD-systemet, og disses formål: ...
 2.1.4. Skriftlig beskrivelse (generelle funktionsprincipper) for: ...
 2.1.4.1.
 Detektion af fejltænding (9): ...
 2.1.4.2.
 Overvågning af katalysator (9): ...
 2.1.4.3.
 Overvågning af lambda-sonde (9): ...
 2.1.4.4.
 Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet (9): ...
 2.1.4.5.
 Overvågning af katalysator (10): ...
 2.1.4.6.
 Overvågning af partikelfilter (10): ...
 2.1.4.7.
 Overvågning af elektronisk brændstofsystem (10): ...
 2.1.4.8.
 Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet: ...
 2.1.5. Kriterier for aktivering