text: af jernbanekapaciteten omfatter saavel ledsaget kombineret transport (LKT) som uledsaget kombineret transport (UKT). Der gaelder foelgende detailbestemmelser:1) De terminaler, der kan komme i betragtning, skal opfylde foelgende betingelser:- Terminalen skal mindst kunne disponere over én daglig forbindelse for kombineret transport gennem Schweiz.- De selskaber, der organiserer kombineret transport, samt de andre operatoerer inden for denne transportform (herefter benaevnt »operatoerer«), som bruger terminalen, skal tilbyde hele vogntog eller - senest paa reservationstidspunktet - fastlagte dele af de planmaessigt afgaaende tog.- Terminalen skal vaere udstyret med elektroniske kommunikationsmidler.2) Bilag 2 indeholder en liste over de terminaler, der opfylder ovennaevnte betingelser. Denne liste vil, efterhaanden som ovennaevnte kriterier ogsaa opfyldes andetsteds, loebende blive suppleret af Det Blandede Udvalg, der er omhandlet i artikel 18 i aftalen.Artikel 6 Reservationsprocedure 1. Pladsreservation paa et tog til kombineret transport er obligatorisk for speditoerer, vognmaend og transportoerer for egen regning (herefter benaevnt »befragtere«), naar de oensker at deltage i ordningen for overloebstrafik.Ansoegninger om reservation modtages kun af befragtere, der raader over koeretoejer og lasteenheder, der er egnet til kombineret transport paa den paagaeldende straekning.2. Reservationen hos operatoererne kan tidligst foretages eller bekraeftes 48 timer foer togafgang, og den skal vaere foretaget eller bekraeftet senest 16 timer foer togafgang. I undtagelsestilfaelde, der skal begrundes naermere af befragteren, kan der ogsaa foretages en reservation mindre end 16 timer foer togafgang. Reservationerne behandles i den raekkefoelge, de indloeber. I forbindelse med soen- og helligdage udvides reservationsfristen til at omfatte centrets aabningstid paa den forudgaaende hverdag.3. Hvis operatoeren paa reservationstidspunktet ikke kan tilbyde den oprindeligt oenskede KT-kapacitet, vaelger befragteren i foerste omgang mellem foelgende alternative loesninger for at faa godset frem til bestemmelsesstedet:- Det naeste tog fra samme terminal, hvori samme operatoer har kapacitet. I den forbindelse anses en ventetid for befragteren paa op til seks timer til naeste KT-togafgang for rimelig.- Overfoersel til en anden terminal til et tog, hvori samme operatoer har kapacitet. En saadan overfoersel anses for rimelig, saafremt den sker i den planlagte koerselsretning, og hvis toget afgaar senest fire timer efter den oprindeligt reserverede togafgang, og hvis overfoerslen- i forbindelse med uledsaget kombineret transport kan foregaa inden for en afstand af 50 km fra den oprindelige terminal, eller- i forbindelse med ledsaget kombineret transport kan accepteres til den naermeste relevante terminal. For tiden drejer det sig om terminalparrene Freiburg-Basel og Milano-Lugano. Det Blandede Udvalg kan i paakommende tilfaelde udvide antallet af terminalpar.- Samme tog fra samme terminal: i paakommende tilfaelde forsoeger befragteren ved henvendelse til en anden operatoer at faa plads paa samme tog paa tilsvarende kommercielle betingelser.4. Hvis operatoerens relevante KT-kapacitet er opbrugt paa reservationstidspunktet, og der ikke findes nogen mulige alternative loesninger, kan der soeges om en overloebstilladelse i henhold til artikel 8.Artikel 7 Procedure i tilfaelde af, at jernbanekapaciteten inden for den kombinerede transport er opbrugt 1. Operatoeren fastslaar paa baggrund af sin kapacitetsudnyttelse, hvornaar hans udbud af kombinerede transportydelser er opbrugt, saa yderligere kunder maa afvises og vente. Han oplyser straks centret herom. Efter anmodning meddeler han skriftligt den afviste befragter, at


text: kapaciteten er opbrugt.2. Hvis operatoeren mindre end 24 timer foer togafgang bliver tvunget til at opgive togtransporten, oplyser han straks centret herom.Artikel 8 Procedure for udstedelse af overloebstilladelse 1. Den befragter, der - fordi kapaciteten er opbrugt - ikke faar tildelt nogen plads paa toget og ikke kan udnytte nogen alternativ loesning, eller som ikke faar en allerede reserveret plads som foelge af den i artikel 7, stk. 2, naevnte aarsag, ansoeger telefonisk eller skriftligt centret om en overloebstilladelse.2. I den forbindelse skal befragteren meddele centret de oplysninger, der er anfoert paa den i bilag 3 indeholdte formular.Mangler der nogle af de kraevede oplysninger, returnerer centret ansoegningen til befragteren, der skal tilfoeje de manglende oplysninger.3. Centret traeffer afgoerelse om udstedelse af overloebstilladelser. Det skal i den forbindelse tilstraebe en saa fleksibel forvaltning som muligt. Centret skal udstede en tilladelse, der er ansoegt om, hvis alle forudsaetninger i naervaerende administrative arrangement er opfyldt. De korrekt udformede ansoegninger efterkommes i den raekkefoelge, de indloeber.Senest to timer efter, at ansoegningen er indgivet, giver centret telefonisk eller pr. telefax ansoegeren besked om, hvorvidt ansoegningen om overloebstilladelse er imoedekommet.4. I tilfaelde af positivt svar modtager befragteren ved toldstedet i Basel-Weil, Basel-St. Louis eller i Chiasso Strada (Brogeda Autostrada; Brogeda Merci) det officielle dokument, der giver tilladelse til transitkoersel gennem Schweiz.Tilladelsen kan ikke overdrages.5. Der opkraeves ved toldstedet et gebyr paa 50 sfr. eller modvaerdien heraf for udstedelse af tilladelsen til at passere Schweiz i transit ad landevej.6. Centret skal over for ansoegeren begrunde et eventuelt afslag paa ansoegning om tilladelse. Efter anmodning giver det ansoegeren skriftlig meddelelse om afgoerelsen, idet vedkommende samtidig oplyses om klagemulighederne.Artikel 9 Kontrol 1. Centret har ret til hos operatoererne at faa oplyst, om en given befragter, der anmoder om overloebstilladelse, forinden har ansoegt om reservation.2. Med henblik herpaa skal operatoeren, saa snart hans pladskapacitet er opbrugt, registrere reservationsansoegningerne (virksomhedens navn, adresse samt tidspunkt for indgivelse af ansoegning).3. Toldstedet i Basel eller Chiasso udleverer den skriftlige overloebstilladelse og inddrager den igen, naar koeretoejet forlader Schweiz, opkraever gebyret og kontrollerer rigtigheden af de oplysninger, der kraeves i henhold til artikel 8, stk. 2, og bilag 3. I tilfaelde af ukorrekte oplysninger, der tydeligvis ikke skyldes fremsendelsesfejl, udleveres overloebstilladelsen ikke.4. Besiddelsen af en overloebstilladelse fritager ikke en befragter for i givet fald at indhente en saerlig tilladelse til nat- og soendagskoersel gennem Schweiz. Saafremt forudsaetningerne herfor er til stede, udsteder centret ogsaa denne tilladelse i forbindelse med overloebstilladelsen.Artikel 10 Kontaktinstans Aftaleparterne overvaager, at ordningen for overloebstrafik gennemfoeres gnidningsloest. De kan kraeve indsigt i de papirer i det administrative center, der er noedvendige for forvaltningen af ordningen. Det Blandede Udvalg holdes loebende informeret om forholdene.Aftaleparterne undersoeger foerste gang et halvt aar efter ordningens ikrafttraeden, og derefter regelmaessigt, om der boer foretages aendringer af proceduren.Artikel 11 Gensidig administrativ bistand og sanktioner I tilfaelde af overtraedelse af det administrative arrangement traeffes der sanktioner fra schweizisk side. Disse er naermere fastsat i forbundsraadets gennemfoerelsesforordning vedroerende de administrative foranstaltninger ved overtraedelse af den i transitaftalen og i det

type: contracts

jurisdiction: EU


text: dertil hoerende administrative arrangement omhandlede ordning for overloebstrafik (bilag 4).Myndighederne i Schweiz og i EF yder hinanden bistand i forbindelse med behandling af tilfaelde, hvor ordningen er blevet overtraadt eller misbrugt. Det Blandede Udvalg underrettes om ethvert tilfaelde af konstateret misbrug.Artikel 12 Ikrafttraeden Dette administrative arrangement traeder i kraft samtidig med transitaftalen.Artikel 13 Sprog Dette arrangement er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.Udfaerdiget i Wien, den 23. december 1992.For Forbundsministeriet for Transport, Kommunikation og Energi For Kommissionen for De Europaeiske FaellesskaberW. FAGAGNINI J. ERDMENGERBILAG 1 Liste over de i artikel 4, stk. 2, naevnte letfordaervelige levnedsmidler - dybfrosne og frosne levnedsmidler, bl.a.:- iscreme- fisk, varer tilberedt paa grundlag af fisk, bloeddyr og krebsdyr- smoer- koncentreret frugtsaft- roedt slagteaffald- vildt- maelk paa tank (raa eller pasteuriseret), beregnet til direkte konsum- industrimaelk- maelkeprodukter (yoghurt, kefir, floede og frisk ost)- produkter tilberedt paa grundlag af koed, med undtagelse af produkter, der er stabiliseret ved saltning, roegning, toerring eller sterilisation- koed- fjerkrae og kaniner- fisk, bloeddyr og krebsdyr- frugt og groensagerAfskaarne blomster betragtes ogsaa som letfordaervelige varer.BILAG 2 Liste over de i artikel 5 omhandlede terminaler LEDSAGET TRANSPORT Terminaler:(D) Freiburg/Rielasingen(CH) Basel/Lugano(I) Milano Greco PirelliForbindelser:Freiburg-Milano Greco Pirelli: 4 togFreiburg-Lugano: 2 togRielasingen-Milano Greco Pirelli: 4 togBasel-Lugano: 4 togULEDSAGET TRANSPORT Terminaler(D) Frankfurt/Duisburg/Koeln/Mannheim/Neu-Ulm/Hamburg/Rielasingen(CH) Basel(I) Rogoredo/Busto/Certosa/Desio/Bologna(NL) RotterdamForbindelser:Hamburg-Milan Rogoredo: 1 gruppeKoeln-Milan Rogoredo: 1 gruppeKoeln-Bologna: 1 gruppeFrankfurt-Milan Rogoredo: 1 gruppeDuisburg-Busto: 2 tog i pendulfartKoeln-Busto: 6 tog i pendulfartMannheim-Busto: 4 tog i pendulfartNeu-Ulm-Certosa: 2 togBasel-Desio: 2 togRielasingen-Certosa Rotterdam-Milano ANEXO 3 - BILAG 3 - ANHANG 3 - ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ 3 - ANNEX 3 - ANNEXE 3 - ALLEGATO 3 - BIJLAGE 3 - ANEXO 3 >REFERENCE TIL EN FILM>BILAG 4 Forordning vedroerende de administrative foranstaltninger ved overtraedelse af den i transitaftalen og i det dertil hoerende administrative arrangement omhandlede ordning for overloebstrafikaf 1992Det Schweiziske Forbundsraad har -i forbindelse med gennemfoerelsen af aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Schweiziske Edsforbund om godstransport ad landevej og med jernbane (transitaftale). . . 1) og det dertil hoerende administrative arrangement af . . . 2) vedroerende anvendelsen af den i transitaftalen omhandlede ordning for overloebstrafik -bestemt foelgende:Artikel 1: GyldighedsomraadeDenne forordning indeholder bestemmelser om de administrative foranstaltninger i tilfaelde af, at befragtere og operatoerer inden for kombineret transport overtraeder den i transitaftalen og i det dertil hoerende administrative arrangement omhandlede ordning for overloebstrafik.Artikel 2: SagsforholdDet betragtes som en overtraedelse af naervaerende administrative arrangement, naar en person:a) giver forkerte oplysninger om koeretoejets tekniske data, arten og maengden af det transporterede gods, totalvaegt, tjenestevaegt, bestemmelsessted og transportruteb) bl.a. ved hjaelp af uberettigede reservationer ubehoerigt opnaar sig en tilladelse til transitkoersel ad landevej, ellerc) paa anden maade misbruger ordningen, bl.a. ved at afgive forkerte oplysninger om den fulde udnyttelse af jernbanekapaciteten, af terminalerne eller de alternative muligheder.Artikel 3: AdvarselVed en foerste eller lettere overtraedelse af ordningen for overloebstrafik kan Bundesamt fuer Verkehr give en advarsel.Artikel 4: UdelukkelseHvis en befragter eller operatoer gentagne gange overtraeder ordningen for overloebstrafik, kan Bundesamt fuer Verkehr udelukke


text: vedkommende fra ordningen for et tidsrum af op til fem aar.Artikel 5: KlagemulighederDer kan indgives klage til der schweiziske Verkehrs- und Energiewirtschaftsdepartement over en advarsel eller en udelukkelse fra tildelingen af tilladelser eller fra ordningen. Bundesgesetz ueber das Verwaltungsverfahren (VwVG) 3) finder i saa fald anvendelse.Artikel 6: Meddelelse1 Beslutningen om advarsel eller udelukkelse fra ordningen for overloebstrafik traeffes i form af en begrundet afgoerelse, der skal indeholde oplysninger om klagemuligheder.2 Meddelelse til tredjemand af personlige oplysninger vedroerende advarsler og udelukkelser er ikke tilladt.3 Der udarbejdes dog aarligt en statistisk oversigt over de befragtere og operatoerer, som er udelukket fra ordningen. Bundesamt fuer Verkehr opdeler oversigten efter stater og tilstiller Det Blandede Udvalg oversigten.4 Oversigten indeholder kun oplysninger vedroerende arten og antallet af overtraedelser, saaledes at de paagaeldende personer ikke kan identificeres.Artikel 7: AEndring af gaeldende retForordningen af 1. juli 1987 4) vedroerende gebyrer, der falder inden for Bundesamt fuer Verkehrs omraade, aendres som foelger:Artikel 40a (ny)Gebyret for udelukkelse fra ordningen for overloebstrafik andrager alt efter arbejdets omfang 100 til 1 000 sfr.Artikel 8: IkrafttraedenDenne forordning traeder i kraft samtidig med undertegnelsen af det administrative arrangement.Paa Det Schweiziske Forbundsraads vegneForbundspraesident:Forbundskansler:1) SR . . . (FF 1992 III 1089)2) SR . . .3) SR 172.0214) SR 742.102


text:
 Avis juridique important
 |
 21988D1231(03)
 Afgørelse nr. 3/88 truffet af Den Blandede Komité EØF- Østrig den 14. december 1988 om supplering og ændring af protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde
 EF-Tidende nr. L 379 af 31/12/1988 s. 0004 - 0004
 AFGOERELSE Nr. 3/88, TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EOEF-OESTRIG af 14. december 1988 om supplering og aendring af protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde DEN BLANDEDE KOMITÉ EOEF-OESTRIG HAR -under henvisning til overenskomsten mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken OEstrig,undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972,under henvisning til protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde, i det foelgende benaevnt »protokol nr. 3,« saerlig artikel 28, ogud fra foelgende betragtning:De gaeldende oprindelsesregler for brugte daek, der indsamles i Faellesskabet eller i OEstrig med henblik paa nygummiering i et partnerland, boer paa baggrund af indvundne erfaringer praeciseres naermere, saaledes at man undgaar de vanskeligheder, som de erhvervsdrivende og toldmyndighederne er stoedt paa i praksis; derfor boer artikel 4, litra h), i protokol nr. 3 suppleres, og der boer indfoejes en ny forklarende note til naevnte bestemmelse -TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:Artikel 1Protokol nr. 3 aendres saaledes:1. Artikel 4, litra h), affattes saaledes:»h) brugte varer, der kun er tjenlige til genindvinding af raamateriale, som indsamles der, med forbehold af note 5a om brugte daek i bilag I til denne protokol.«2. I bilag I »Forklarende noter« indsaettes foelgende note:»Note 5a - ad artikel 4, litra h)For saa vidt angaar brugte daek, omfatter udtrykket »brugte varer, der kun er tjenlige til genindvinding af raamateriale, som indsamles der«, ikke alene brugte daek, som kun er tjenlige til genindvinding af raamateriale, men ogsaa brugte daek, der kun er tjenlige til nygummiering eller til anvendelse i form af affald.«Artikel 2Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. januar 1989.Udfaerdiget i Bruxelles, den 14. december 1988.Paa vegne af Den Blandede Komité EOEF-OEstrigG. WAASFormand


text:
 Avis juridique important
 |
 21981A0918(01)
 Aftale vedrørende den græske tekst til aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab, Schweiz og republikken Østrig om udvidelse af anvendelsesområdet for reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse
 EF-Tidende nr. L 147 af 04/06/1981 s. 0002 - 0004 den spanske specialudgave: Kapitel 02 bind 8 s. 0256 den portugisiske specialudgave: Kapitel 02 bind 8 s. 0256
 AFTALE vedroerende den graeske tekst til aftalen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, Schweiz og republikken OEstrig om udvidelse af anvendelsesomraadet for reglerne vedroerende faellesskabsforsendelse DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, SCHWEIZ og REPUBLIKKEN OESTRIG - SOM TAGER I BETRAGTNING, at der ved aftalen af 12. juli 1977 mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, Schweiz og republikken OEstrig blev fastsat, at reglerne vedroerende faellesskabsforsendelse ogsaa skal gaelde for forsendelse af varer via saavel schweizisk som oestrigsk omraade; SOM TAGER I BETRAGTNING, at Graekenland fra sin tiltraedelse af Faellesskabet er bundet af aftalen af 12. juli 1977 ; den graeske tekst til den paagaeldende aftale, der er affattet paa dansk, engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk og tysk, hvilke seks tekster alle har samme gyldighed, boer derfor have samme gyldighed som de oevrige naevnte tekster - ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE: Artikel 1 De kontraherende parter i aftalen af 12. juli 1977 mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, Schweiz og republikken OEstrig om udvidelse af anvendelsesomraadet for reglerne vedroerende faellesskabsforsendelse er enige om, at den i bilaget til naervaerende aftale anfoerte graeske tekst har samme gyldighed som den danske, engelske, franske, italienske, nederlandske og tyske tekst. Artikel 2 Denne aftale traeder i kraft den foerste dag i maaneden efter den maaned, i hvilken de kontraherende parter har givet hinanden meddelelse om gennemfoerelsen af de procedurer, der er noedvendige i saa henseende. Artikel 3 Denne aftale er affattet i tre eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk og tysk, hvilke syv tekster alle har samme gyldighed. BILAG >PIC FILE= "T0035463""PIC FILE= "T0035464">


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0921(16)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 63/2000 af 28. juni 2000 om ændring af bilag XXI (statistikker) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 237 af 21/09/2000 s. 0081 - 0082
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 63/2000af 28. juni 2000om ændring af bilag XXI (statistikker) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XXI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 23/2000 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 25. februar 2000(1).(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 2543/1999 af 1. december 1999 om den statistiske lande- og områdefortegnelse for Fællesskabets udenrigshandel og for samhandelen mellem dets medlemsstater(2) bør indarbejdes i aftalen.(3) Rådets forordning (EF) nr. 2166/1999 af 8. oktober 1999 om nærmere regler for gennemførelse af forordning (EF) nr. 2494/95 med hensyn til minimumsstandarder for behandling af produkter inden for sektorerne sundhedsvæsen, uddannelse og social sikring i de harmoniserede forbrugerprisindekser(3) bør indarbejdes i aftalen.(4) Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom af 8. september 1999 om behandlingen af momsrefusioner til ikke-afgiftspligtige enheder og til afgiftspligtige enheder for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på gennemførelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser(4) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Punkt 9 (Kommissionens forordning (EF) nr. 2645/98) i bilag XXI til aftalen affattes således:"399 R 2543: Kommissionens forordning (EF) nr. 2543/1999 af 1. december 1999 om den statistiske lande- og områdefortegnelse for Fællesskabets udenrigshandel og for samhandelen mellem dets medlemsstater (EFT L 307 af 2.12.1999, s. 46)."Artikel 2Følgende punkter indsættes efter punkt 19h (Kommissionens forordning (EF) nr. 1617/1999) i bilag XXI til aftalen:"19i. 399 R 2166: Rådets forordning (EF) nr. 2166/1999 af 8. oktober 1999 om nærmere regler for gennemførelse af forordning (EF) nr. 2494/95 med hensyn til minimumsstandarder for behandling af produkter inden for sektorerne sundhedsvæsen, uddannelse og social sikring i de harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 266 af 14.10.1999, s. 1).19j. 399 D 0622: Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom af 8. september 1999 om behandlingen af momsrefusioner til ikke afgiftspligtige enheder og til afgiftspligtige enheder for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på gennemførelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 245 af 17.9.1999, s. 51)."Artikel 3Teksterne til forordning (EF) nr. 2543/1999, (EF) nr. 2166/1999 og beslutning 1999/622/EF, Euratom på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 4Denne afgørelse træder i kraft den 29. juni 2000, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.(5)Artikel 5Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2000.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneF. BarbasoFormand(1) Endnu ikke offentliggjort i EFT.(2) EFT L 307 af 2.12.1999, s. 46.(3) EFT L 266 af 14.10.1999, s. 1.(4) EFT L 245 af 17.9.1999, s.


text:
 28.8.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 227/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/Rev.X, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 1 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: den 17. marts 2010
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse af mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent
 4.
 Generelle forskrifter for mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter
 5.
 Ansøgning om godkendelse af køretøjer monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent
 6.
 Generelle forskrifter for køretøjer monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent
 7.
 Mærkning
 8.
 Godkendelse
 9.
 Ændring af en mekanisk tilkoblingsanordning eller komponent eller af køretøjet, og udvidelse af godkendelsen
 10.
 Procedurer i forbindelse med produktionens overensstemmelse
 11.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 12.
 Endeligt ophør af produktionen
 13.
 Overgangsbestemmelser
 14.
 Navne og adresser på tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder
 BILAG
 Bilag 1
 — Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til regulativ nr. 55
 Bilag 2
 — Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type køretøj, hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til regulativ nr. 55
 Bilag 3
 — Eksempel på godkendelsesmærkets udformning
 Bilag 4
 — Eksempler på sammensætningen af mærkning med de karakteristiske værdier
 Bilag 5
 — Forskrifter for mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter
 Bilag 6
 — Prøvning af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter
 Bilag 7
 — Monteringskrav og særlige krav
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ fastlægger de krav, som skal opfyldes af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter for at de internationalt skal anses for gensidigt kombinerbare.
 1.2.
 Dette regulativ finder anvendelse på anordninger og komponenter, som er bestemt til:
 1.2.1.
 Motorkøretøjer og påhængskøretøjer bestemt til sammenkobling som vogntog (1)
 1.2.2.
 motorkøretøjer og påhængskøretøjer, som er bestemt til at danne ledkøretøjer (1), hvor påhængskøretøjets lodrette belastning af motorkøretøjet ikke er over 200 kN.
 1.3.
 Dette regulativ finder anvendelse på:
 1.3.1.
 standardanordninger og -komponenter som defineret i punkt 2.3
 1.3.2.
 andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.4
 1.3.3.
 forskellige andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.5
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter«, alle de genstande på motorkøretøjets og påhængskøretøjet ramme samt lastbærende dele af karrosseri og chassis, ved hjælp af hvilke de sammenkobles til vogntog eller ledkøretøjer. Disse omfatter desuden faste og aftagelige dele til fastgøring eller betjening af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent.
 2.2.
 ved automatisk sammenkobling forstås, at man blot ved at bakke motorkøretøjet tilbage mod påhængskøretøjet kan bringe koblingen fuldstændig i indgreb, således at den låses automatisk og således at korrekt indgreb af låseanordningerne angives, uden indgreb


text:
udefra.
 For tilkoblingsanordninger af krogtypen er kravet om automatisk tilkobling opfyldt, når åbning og lukning af tilkoblingsanordningens låsesystem finder sted uden indgreb udefra, idet trækøjet sættes i krogen.
 2.3.
 mekaniske standardtilkoblingsanordninger og -komponenter overholder de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ. De er uanset fabrikat ombyttelige inden for klassen.
 2.4.
 andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter overholder ikke i alle henseender de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, men kan tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter i den pågældende klasse.
 2.5.
 »forskellige andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« er ikke i overensstemmelse med de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, og kan ikke tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter. De omfatter f.eks. anordninger, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L og T, som er opført i punkt 2.6, således anordninger til tunge specialtransporter og forskellige anordninger, som svarer til bestående nationale standarder.
 2.6.
 Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter typeinddeles således:
 2.6.1.
 Koblingskugler og trækbeslag i klasse A, med koblingskugle Ø 50 mm og beslag på motorkøretøjet til kobling med påhængskøretøjet ved hjælp af kuglekobling - se bilag 5, punkt 1.
 2.6.1.1.
 Standardkoblingskugler klasse A50-1 til 50-5 Ø 50 mm med flangebefæstelse ved bolte.
 2.6.1.2.
 Andre koblingskugler klasse A50-X Ø 50 mm og -beslag.
 2.6.2.
 Kuglekoblinger i klasse B, som er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med en koblingskugle Ø 50 mm på motorkøretøjet - se bilag 5, punkt 2.
 2.6.2.1.
 Andre kuglekoblinger klasse B50-X Ø 50 mm.
 2.6.3.
 Trækstangskoblinger i klasse C med bolt Ø 50 mm, tragt og automatisk låsende koblingsbolt for tilkobling til påhængsvogn ved hjælp af trækøje - se bilag 5, punkt 3:
 2.6.3.1.
 Standardtrækstangskoblinger klasse C50-1 til 50-7 til koblingsbolt Ø 50 mm.
 2.6.3.2.
 Andre trækstangskoblinger klasse C50-X til koblingsbolt Ø 50 mm.
 2.6.4.
 Trækøjer i klasse D, som har parallelt hul egnet til koblingsbolt Ø 50 mm, er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med automatiske trækstangskoblinger - se bilag 5, punkt 4:
 2.6.4.1.
 Standardtrækøjer klasse D50-A til svejst befæstelse, for koblingsbolt Ø 50 mm.
 2.6.4.2.
 Standardtrækøjer klasse D50-B til befæstelse med gevind.
 2.6.4.3.
 Standardtrækøjer til koblingsbolt Ø 50 mm klasse D50-C og D50-D til befæstelse med bolte.
 2.6.4.4.
 Andre trækøjer klasse D50-X til koblingsbolt Ø 50 mm.
 2.6.5.
 Andre trækstænger i klasse E omfatter påløbsanordninger og lignende udstyr monteret på forenden af påhængskøretøjet eller på chassiset og er beregnet for tilkobling til motorkøretøjet ved hjælp af trækøjer, kuglekoblinger eller lignende tilkoblingsanordninger - se bilag 5, punkt 5.
 Trækstanger kan være hængslet, så de bevæger sig frit i et lodret plan og ikke bærer nogen lodret belastning, eller kan være fastgjort i et lodret plan, så de kan bære en lodret belastning (stive trækstænger). Stive trækstænger kan være helt stive eller være fleksibelt fastgjort.
 Trækstænger kan omfatte flere end en komponent, og kan være justerbare eller forkrøppede.
 Dette regulativ finder anvendelse på trækstænger, som er separate enheder og ikke er sammenbygget med påhængskøretøjets chassis.
 2.6.6.
 Andre trækbjælker i klasse F


text:
omfatter alle dele og anordninger, som placeres mellem på den ene side en tilkoblingsanordning som koblingskugle eller trækstangskobling og på den anden side det trækkende køretøjs ramme (f.eks. bagtraversen), bærende karrosseridele eller chassis - se bilag 5, punkt 6.
 2.6.7.
 Sættevognskoblinger i klasse G er pladekoblinger, som har automatisk koblingslås og er monteret på motorkøretøjet og bestemt til sammenkobling med en hovedbolt Ø 50 mm, som er monteret på en sættevogn - se bilag 5, punkt 7.
 2.6.7.1.
 Standard-sættevognskoblinger klasse G50 til hovedbolt Ø 50 mm.
 2.6.7.2.
 Andre sættevognskoblinger klasse G50-X til hovedbolt Ø 50 mm.
 2.6.8.
 Hovedbolte i klasse H, Ø 50 mm, er bestemt til montering på en sættevogn for tilslutning til en sættevognskobling på motorkøretøjet - se bilag 5, punkt 8:
 2.6.8.1.
 Andre hovedbolte Ø 50 mm i klasse H50-X.
 2.6.9.
 Monteringsrammerne i klasse J omfatter alle dele og anordninger, som benyttes til fastgøring af sættevognskoblingen til motorkøretøjets ramme eller chassis. Monteringsrammen kan være indrettet til at give bevægelighed i det vandrette plan, dvs. til at udgøre en forskydelig sættevognskobling - se bilag 5, punkt 9.
 2.6.10.
 Standardkoblinger af krogtypen i klasse K, bestemt til brug med passende ringformede trækøjer i klasse L - se bilag 5, punkt 10.
 2.6.11.
 Standard ringformede trækøjer i klasse L, bestemt til brug med passende koblinger af krogtypen i klasse K - se bilag 5, punkt 4.
 2.6.12.
 Anordninger og komponenter i klasse S, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L eller T ovenfor, og som f.eks. benyttes til tunge specialtransporter eller kun anvendes i visse stater og er omfattet af bestående nationale standarder.
 2.6.13.
 Andre trækstangskoblinger i klasse T, som ikke er automatiske, er bestemt til særlige anvendelser, kun kan adskilles med værktøj, og som typisk anvendes til biltransportanhængere. Sådanne anordninger godkendes som sammenhørende par.
 2.7.
 Styrekiler er komponenter, som er monteret på sættevognen og gør denne medstyrende i forbindelse med sættevognskoblingen.
 2.8.
 Fjernbetjeningsanordninger er anordninger og komponenter, med hvilke tilkoblingsanordningen kan betjenes fra siden af køretøjet eller fra førerhuset.
 2.9.
 Fjernindikatorer er anordninger og komponenter, på hvilke chaufføren i førerhuset kan aflæse, om sammenkobling har fundet sted og låseanordningerne er i indgreb.
 2.10.
 En type »tilkoblingsanordning eller -komponent« omfatter anordninger, der ikke afviger indbyrdes på væsentlige punkter såsom:
 2.10.1.
 Fabrikantens eller leverandørens firmanavn eller fabriksmærke,
 2.10.2.
 koblingens klasse som defineret i punkt 2.6;
 2.10.3.
 udvendig form, hoveddimensioner og konstruktion, herunder anvendte materialer; og
 2.10.4.
 karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U som defineret i punkt 2.11
 2.11.
 De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U er defineret eller bestemmes således:
 2.11.1.
 D- eller Dc-værdien er den teoretiske referenceværdi for de vandrette kræfter i motorkøretøjet og påhængskøretøjet og anvendes som grundlag for fastsættelse af de vandrette belastninger under de dynamiske prøver.
 For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som ikke er bestemt til at bære en lodret belastning, er denne værdi:
 For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter til kærrer som defineret i punkt 2.13 er værdien:
 For sættevognskoblinger i klasse G, sættevognshovedbolte i klasse H og monteringsrammer i


text:
klasse J som defineret i punkt 2.6 er værdien:
 hvor:
 T er den teknisk tilladte masse af motorkøretøjet, i tons. I givet fald indbefatter dette den lodrette belastning, som påføres af en kærre.
 R er den teknisk tilladte masse, i tons, af påhængskøretøjet med trækstang med fri lodret bevægelighed, eller af sættevognen. (2)
 C er den belastning, i tons, som overføres til vejbanen fra akslen (akslerne) af kærren som defineret i punkt 2.13, når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (2). Vedr. kærrer af kategori O1 og O2 (3) Den teknisk tilladte masse er den, som angives af motorkøretøjets fabrikant.
 g er tyngdeaccelerationen (sættes til 9,81 m/s2)
 U er som defineret i punkt 2.11.2
 S er som defineret i punkt 2.11.3
 2.11.2.
 U-værdien er den lodrette belastning, i tons, som påføres sættevognskoblingen af sættevognen ved dennes teknisk tilladte masse (2)
 2.11.3.
 S-værdien er den lodrette belastning, i kilogram, som under statiske forhold påføres koblingen af en kærre som defineret i punkt 2.13 ved dennes teknisk tilladte masse (2)
 2.11.4.
 V-værdien er den teoretiske referenceværdi for amplituden af den lodrette kraft, som påføres koblingen af en kærre med teknisk tilladt masse over 3,5 tons. V-værdien anvendes som grundlag for fastsættelse af lodrette kræfter i de dynamiske prøver.
 (se fodnote)
 hvor:
 a er den ækvivalente lodrette acceleration ved koblingen, afhængig af ophængningssystemet for motorkøretøjets bagaksel.
 For luftaffjedring (eller ophængningssystemer med tilsvarende dæmpningsegenskaber)
 a = 1,8 m/s2
 For andre typer ophængning:
 a = 2,4 m/s2
 X er længden af påhængskøretøjets lad i meter (se figur 1)
 L er afstanden mellem trækøjets centrum og centrum af akselenheden, i meter (se figur 1)
 Bemærkning: (er denne værdi under 1,0, sættes den til 1.0)
 Figur 1
 Dimensioner af kærre
 2.12.
 Symboler og definitioner, som anvendes i bilag 6 til dette regulativ.
 Av= Tilladt akseltryk på den styrende aksel, i tons.
 C= Masse af kærre, i tons - se punkt 2.11.1 i dette regulativ.
 D= D-værdi i kN - se punkt 2.11.1 i dette regulativ.
 Dc= Dc-værdi i kN for kærrer - se punkt 2.11.1 i dette regulativ.
 R= påhængskøretøjets masse i tons - se punkt 2.11.1 i dette regulativ.
 T= motorkøretøjets masse i tons - se punkt 2.11.1 i dette regulativ.
 Fa= statisk løftekraft i kN.
 Fh= prøvekraftens vandrette komponent i køretøjets længdeakse, i kN.
 Fs= prøvekraftens lodrette komponent, i kN.
 S= statisk lodret tryk, i kg.
 U= påført lodret tryk på sættevognskobling, i tons.
 V= V-værdi i kN - se punkt 2.11.4 i dette regulativ.
 a= for kærrer, ækvivalent lodret accelerationsfaktor i koblingspunkt, afhængig af motorkøretøjets type baghjulsaffjedring - se punkt 2.11.4 i dette regulativ.
 e= for aftagelige koblingskugler, afstand i længderetningen mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes lodrette plan (se figur 20c til 20f), i mm.
 f= for aftagelige koblingskugler, lodret afstand mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes plan (figur 20c til 20f), i mm.
 g= tyngdeaccelerationen, sættes til 9,81 m/s2.
 L= teoretisk længde af trækstang fra trækøjets centrum til akselmidte, i m.
 X= ladlængde af kærre, i m.
 Indekser:
 O= maksimal


text:
prøvekraft
 U= minimal prøvekraft
 a= statisk kraft
 h= vandret
 p= pulserende
 res= resulterende
 s= lodret
 w= vekslende kraft
 2.13.
 »Kærre« et påhængskøretøj, hvis trækstang ikke er frit bevægelig i et lodret plan uafhængigt af påhængskøretøjet, og hvis aksel eller aksler er anbragt tæt på dets tyngdepunkt, når lasten er ensartet fordelt. Den lodrette kraft, som påføres motorkøretøjets kobling, må udgøre indtil 10 % af påhængskøretøjets tilladte masse, dog ikke over 1 000 kg.
 Kærrens tilladte masse er den masse, som overføres til vejbanen fra kærrens aksel (aksler), når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (4).
 2.14.
 Ved »sikkert mekanisk indgreb« forstås, at anordningens og dens bestanddeles konstruktion og geometri er således, at den ikke åbnes eller udløses under påvirkning af de kræfter eller kraftkomponenter, som den udsættes for under normal brug eller afprøvning.
 2.15.
 »Køretøjstype«, køretøjer som ikke afviger på væsentlige punkter som struktur, dimensioner, form og materialer af de områder, hvor den mekaniske tilkoblingsanordning er fastgjort. Dette gælder både motorkøretøjet og påhængskøretøjet.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE AF MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller firmamærket eller af dennes bemyndigede repræsentant.
 3.2.
 for hver type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal ansøgningen ledsages af følgende oplysninger, som f.eks. kan gives ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1:
 3.2.1.
 enkeltheder vedrørende alle fabrikantens eller leverandørens firmanavne eller mærker, som skal påføres tilkoblingsanordning eller -komponent;
 3.2.2.
 tre sæt tegninger, tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og med angivelse af, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som fastlagt i punkt 7;
 3.2.3.
 angivelse af værdierne D, Dc, S, V og U i det omfang disse finder anvendelse og efter definitionerne i punkt 2.11.
 For trækbeslag i klasse A, en erklæring om de tilladte masser af motorkøretøj og påhængskøretøj og den tilladte statiske lodrette belastning af koblingskuglen som angivet af fabrikanten af motorkøretøjet;
 3.2.3.1.
 De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på tilladte masser af motorkøretøjet, påhængskøretøjet og vogntoget.
 3.2.4.
 detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer;
 3.2.5.
 begrænsninger vedrørende de køretøjer, som tilkoblingsanordningen kan monteres på - se bilag 1, punkt 12 og bilag 5, punkt 3.4;
 3.2.6.
 ét prøveeksemplar, plus de supplerende prøveeksemplarer, som godkendelsesmyndigheden eller den tekniske tjeneste måtte anmode om;
 3.2.7.
 alle prøveeksemplarer skal være helt færdigbehandlet med den afsluttende overfladebehandling, som påføres, dog udelades denne, hvis den består i lakering eller epoxypulvermaling;
 3.2.8.
 for mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter, som er konstrueret til en bestemt køretøjstype, skal fabrikanten af tilkoblingsanordningen eller -komponenten endvidere fremlægge de installationsdata, som køretøjsfabrikanten har angivet. Den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan endvidere anmode om indsendelse af et køretøj, som er repræsentativt for typen.
 4. GENERELLE FORSKRIFTER FOR MEKANISKE TILKOBLINGSANORDNINGER OG -KOMPONENTER
 4.1.
 Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne for dimensioner og styrke i bilag 5 og 6. Efter udførelse


text:
af de i bilag 6 foreskrevne prøver må der ikke være revner, brud eller for stor blivende deformation, som medfører, at anordningen ikke kan fungere tilfredsstillende.
 4.2.
 De dele af tilkoblingsanordningen eller -komponenten, som ved brud kan medføre adskillelse af motorkøretøj og påhængskøretøj fra hinanden, skal være udført i stål. Andre materialer kan anvendes, hvis fabrikanten har godtgjort disses ækvivalens tilfredsstillende over for den tekniske tjeneste hos overenskomstparten, der anvender dette regulativ.
 4.3.
 Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være sikre at betjene, og til- og frakobling skal kunne foretages af én person uden brug af værktøj. Til påhængskøretøjer med teknisk tilladt masse over 3,5 tons tillades kun koblinger med automatisk sammenkobling, dog gælder dette ikke koblinger i klasse T.
 4.4.
 Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret og produceret således, at de ved normal brug og korrekt vedligeholdelse og udskiftning af sliddele til stadighed vil fungere tilfredsstillende og bibeholde de egenskaber, som foreskrives i dette regulativ.
 4.5.
 Alle mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb og skal i lukket stilling låses mindst én gang ved yderligere mekanisk indgreb, medmindre yderligere krav er fastlagt i bilag 5. I stedet kan der være to eller flere separate systemer, som sikrer at anordningen er intakt, men hvert system skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb, og systemerne skal hvert for sig prøves efter enhver af forskrifterne i bilag 6. Ved sikkert mekanisk indgreb forstås det i punkt 2.14 anførte.
 Fjederkraft må kun benyttes til lukning af anordningen og til at forhindre, at vibrationer får dele af anordningen til at flytte sig til en stilling, hvor den kan åbne eller udløses.
 Hvis én enkelt fjeder er knækket eller mangler, må dette ikke kunne bevirke, at hele anordningen åbner eller udløses.
 4.6.
 Alle anordninger og komponenter skal ledsages af monterings- og betjeningsanvisninger, som er tilstrækkelige til, at enhver kompetent person kan montere den korrekt på køretøjet og betjene den korrekt - se også bilag 7. Anvisningerne skal være affattet i det mindste på sproget i den stat, hvor anordningen eller komponenten udbydes til salg. Monteringsanvisning kan udelades for anordninger og komponenter, der fabriksmonteres af køretøjs- eller karrosserifabrikanten, men det påhviler køretøjs- eller karrosserifabrikken at forsyne køretøjets bruger med de nødvendige anvisninger til korrekt betjening af tilkoblingsanordningen eller -komponenten.
 4.7.
 For anordninger og komponenter i klasse A eller i givet fald klasse S, som skal anvendes med påhængskøretøjer med en tilladt masse på ikke over 3,5 tons, og som produceres af fabrikanter uden tilknytning til køretøjsfabrikanten og er bestemt til eftermontering, skal højde og andre monteringsgenskaber af koblingen i alle tilfælde efterprøves af den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste i henhold til bilag 7, punkt 1.
 4.8.
 For svære tilkoblingsanordninger og -komponenter og andre forskellige tilkoblingsanordninger og -komponenter i klasse S og klasse T anvendes de pågældende forskrifter i bilag 5, 6 og 7 for den standardanordning eller -komponent eller anden anordning eller komponent, som kommer nærmest.
 5. ANSØGNING OM GODKENDELSE AF KØRETØJER MONTERET MED EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT
 5.1.


text:
Når en køretøjsfabrikant søger godkendelse af et køretøj monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller tillader et køretøj benyttet til slæbning af en given type påhængskøretøj, skal køretøjsfabrikanten - på anmodning af en seriøs ansøger om eventuel typegodkendelse for en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller på anmodning af en overenskomstsparts godkendelsesmyndighed eller tekniske tjeneste - ufortøvet stille sådanne i punkt 5.3 nedenfor foreskrevne oplysninger til rådighed for den pågældende anmoder eller myndighed, som giver en fabrikant af en tilkoblingsanordning mulighed for på rette måde at konstruere og producere en tilkoblingsanordning eller -komponent til det pågældende køretøj. På anmodning af en seriøs ansøger om typegodkendelse af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal enhver af de i punkt 5.3 nedenfor omhandlede oplysninger, som beror hos typegodkendelsesmyndigheden, stilles til rådighed for ansøgeren.
 5.2.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 5.3.
 Ansøgningen skal ledsages af følgende oplysninger, som giver typegodkendelsesmyndigheden mulighed for at udfylde den i bilag 2 omhandlede meddelelsesformular.
 5.3.1.
 detaljeret beskrivelse af køretøjstypen og den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent og, på anmodning af den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, en kopi af godkendelsesblanketten for anordningen eller komponenten;
 5.3.2.
 Desuden skal disse oplysninger omfatte tilladt masse af motorkøretøj og påhængskøretøj, fordeling af motorkøretøjets tilladte masse mellem akslerne, tilladte masser for hver aksel, tilladt lodret belastning som må påføres motorkøretøjets bagende, og detaljer og/eller tegninger vedrørende monteringspunkter for anordning eller komponent og vedrørende eventuelle ekstra forstærkningsplader, støttebeslag osv., som er nødvendige til sikker fastgørelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på motorkøretøjet.
 5.3.2.1.
 de belastningsforhold, hvorunder højden af trækkuglen på køretøjer i klasse M1 skal måles - se punkt 2 i bilag 7, tillæg 1.
 5.3.3.
 tre sæt tegninger i tilstrækkelige detaljer til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, der er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7;
 5.3.4.
 detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer;
 5.3.5.
 angivelse af værdierne D, Dc, S, V og U i det omfang disse finder anvendelse og således som de er defineret i punkt 2.11:
 5.3.5.1.
 De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog.
 5.3.6.
 et køretøj, som er repræsentativt for den ansøgte type og forsynet med mekanisk tilkoblingsanordning, skal forelægges for den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som derudover kan rekvirere ekstra prøveeksemplarer af anordning eller komponent;
 5.3.7.
 et køretøj, som ikke er forsynet med alle de til typen hørende komponenter, kan godtages, forudsat at ansøgeren til den typegodkendende myndigheds eller tekniske tjenestes tilfredsstillelse kan godtgøre, at fravær af disse komponenter er uden indvirkning på resultaterne af kontrollen hvad angår forskrifterne i dette regulativ.
 6. GENERELLE FORSKRIFTER FOR KØRETØJER MONTERET MED EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT
 6.1.
 Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er monteret på


text:
køretøjet, skal være godkendt efter forskrifterne i punkt 3 og 4 samt bilag 5 og 6 i dette regulativ.
 6.2.
 Monteringen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent skal opfylde forskrifterne i bilag 7 til dette regulativ.
 6.3.
 Der skal stilles betjeningsanvisning for tilkoblingsanordningen eller -komponenten til rådighed, og denne skal omfatte eventuelle særlige anvisninger for operationer, som adskiller sig fra dem, der normalt er knyttet til den pågældende type tilkoblingsanordning, samt anvisninger for til- og frakobling under forskellige driftsomstændigheder, f.eks. forskellige vinkler mellem motor- og påhængskøretøj. Sådan betjeningsanvisning skal ledsage hvert køretøj og skal i det mindste være affattet på sproget svarende til den stat, hvor den udbydes til salg.
 7. MÆRKNING
 7.1.
 Typer af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt, skal være påført fabrikantens, leverandørens eller ansøgerens firmanavn eller mærke.
 7.2.
 Der skal være afsat tilstrækkelig plads til påføring af det godkendelsesmærke, som er omhandlet i punkt 8.5 og vist i bilag 3. Denne plads skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.
 7.3.
 Ved siden af det i punkt 7.2 og 8.5 omhandlede godkendelsesmærke skal den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent være mærket med koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 og de relevante karakteristiske værdier som defineret i punkt 2.11 og vist i bilag 4. Den påtænkte placering af disse mærker skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.
 De karakteristiske værdier behøver ikke være markeret i tilfælde, hvor disse værdier er defineret i klassifikationen efter dette regulativ, f.eks. klasse A50-1 til A50-5.
 7.4.
 Når den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent er godkendt til to alternative karakteristiske værdier inden for samme klasse tilkoblingsanordning eller -komponent, skal anordningen eller komponenten være mærket med højst to alternativer.
 7.5.
 Er anvendelsen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på nogen måde begrænset, f.eks. at den ikke må anvendes med styrekiler, skal denne begrænsning være angivet på anordningen eller komponenten.
 7.6.
 Alle mærker skal være uudslettelige og skal være læselige når anordningen eller komponenten er monteret på køretøjet.
 8. GODKENDELSE
 8.1.
 Opfylder de indleverede prøveeksemplarer af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent forskrifterne i dette regulativ, meddeles godkendelse, når forskrifterne i punkt 10 er tilfredsstillende opfyldt.
 8.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre angiver den ændringsserie, som udgør de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme nummer til en anden type anordning eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ.
 8.3.
 Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.
 8.4.
 Hver mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden det i punkt 7.1 foreskrevne mærke være påført et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 8.5, og mærket skal


text:
være anbragt på den i punkt 7.2 omhandlede plads.
 8.5.
 Godkendelsesmærket skal være et internationalt mærke bestående af:
 8.5.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen (5);
 8.5.2.
 det i punkt 8.2 foreskrevne godkendelsesnummer;
 8.5.3.
 godkendelsesmærke og -nummer skal være udformet som vist i eksemplet i bilag 3.
 9. ÆNDRING AF EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT ELLER AF KØRETØJET, OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 9.1.
 Enhver ændring af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller af køretøjet som defineret i punkt 2.10 skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen. Den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan da enten:
 9.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen, komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller
 9.1.2.
 kræve en ny prøvningsrapport.
 9.2.
 Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren beskrevet i punkt 8.3 ovenfor til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.
 9.3.
 Den typegodkendende myndighed, som udsteder en udvidelse af godkendelsen, tildeler et fortløbende nummer til en sådan udvidelse og underretter de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved den i punkt 8.3. beskrevne procedure.
 10. PROCEDURER I FORBINDELSE MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 10.1.
 Indehaveren af godkendelsen skal sørge for arkivering af resultaterne af kontrol af produktionens overensstemmelse, og for, at tilhørende dokumenter er tilgængelige i et tidsrum, der aftales med den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste; Dette tidsrum må ikke overstige 10 år, regnet fra tidspunktet for produktionens endelige ophør.
 10.2.
 Den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.
 11. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 11.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt ovenstående krav ikke opfyldes, eller såfremt en type anordning eller komponent, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.
 11.2.
 Hvis en part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.
 12. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at producere en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.
 13. OVERGANGSBESTEMMELSER
 Så længe andet ikke er meddelt generalsekretæren for De Forenede


text:
Nationer, erklærer de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, og som er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (på vedtagelsestidspunkt for ændringsserie 01 er dette Italien, Nederlandene, Belgien, det Forenede Kongerige, Luxembourg, Finland og Grækenland), at de med hensyn til mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter kun betragter sig som bundet af forpligtelserne i den overenskomst, som dette regulativ er vedføjet, hvad angår de anordninger og komponenter, som er bestemt for køretøjer af andre klasser end M1.
 14. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE AFDELINGER
 14.1.
 Parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative enheder, som udsteder godkendelse, og til hvem de i andre stater udstedte skemaer med attestering af godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen skal fremsendes.
 (1) I den i færdselskonventionen (Wien, 1968) artikel 1, nr. (t) og (u) anvendte forstand.
 (2) Massen T og R og den teknisk tilladte masse kan være større end den tilladelige masse, som foreskrives i den nationale lovgivning.
 (3) Der henvises til definitionerne i regulativ nr. 13, som er vedføjet overenskomsten af 1958 om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt i henhold til sådanne forskrifter. Definitionen er ligeledes indeholdt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP. 29/78/ Rev. 1/Amend. 2).
 (4) Den teknisk tilladte masse kan være større end den tilladte masse fastlagt ved national lovgivning.
 (5) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttet), 37 for Tyrkiet, 38-39 (ubenyttet), 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddeles af dets medlemsstater med anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 ubenyttet, 45 for Australien og 46 for Ukraine. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 mm × 297 mm)
 BILAG 2
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 mm × 297 mm))


text:
BILAG 3
 EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKETS UDFORMNING
 BILAG 4
 Eksempler på sammensætningen af mærkning med de karakteristiske værdier
 1.
 Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være mærket med anordningens eller komponentens klasse. Derudover skal de være mærket med deres kapacitet i form af de i punkt 2.11 i dette regulativ definerede karakteristiske værdier.
 1.1.
 Alle bogstaver og tal skal have en højde mindst svarende til godkendelsesnummerets, dvs. a/3, hvor a er 8 mm.
 1.2.
 De karakteristiske værdier, der finder anvendelse på hver anordning og komponent, som skal mærkes, er angivet i nedenstående tabel - se også punkt 7.3 i dette regulativ:
 Tabel 1
 Relevante karakteristiske værdier, som skal angives på tilkoblingsanordninger og -komponenter
 Beskrivelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent:
 Relevante karakteristiske værdier, som mærket skal omfatte
 Klasse
 D
 Dc
 S
 U
 V
 Koblingskugler og trækbeslag - se bilag 5, punkt 1 i dette regulativ
 *
 *
 *
 Kuglekoblinger
 *
 *
 *
 Trækstangskoblinger
 *
 *
 *
 *
 *
 Trækøjer
 *
 *
 *
 *
 *
 Trækstænger
 *
 *
 *
 *
 *
 Trækbjælker
 *
 *
 *
 *
 *
 Sættevognskoblinger
 *
 *
 *
 Hovedbolte
 *
 *
 Monteringsrammer for sættevognskoblinger
 *
 *
 *
 Koblinger af krogtypen
 *
 *
 *
 *
 *
 Eksempler: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 angiver en anden trækstangskobling i klasse C50-X med tilladt D-værdi 130 kN, tilladt Dc-værdi 90 kN, tilladt statisk lodret masse 1 000 kg, og tilladt V-værdi 35 kN.
 A50-X D20 S120 angiver et standardtrækbjælker med kuglekobling i klasse A50-X med tilladt D-værdi 20 kN og tilladt statisk lodret masse 120 kg.
 BILAG 5
 Forskrifter for mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter
 1. KOBLINGSKUGLER OG TRÆKBESLAG
 Kravene i punkt 1.1 til 1.5 i dette bilag finder anvendelse på alle koblingskugler og trækbeslag i klasse A. Punkt 1.6 indeholder supplerende krav, som skal være opfyldt af standardkoblingskugler Ø 50 mm med fastgørelse med påboltet flange.
 1.1.
 Koblingskugler i klasse A skal være i overensstemmelse med figur 2 med hensyn til ydre form og dimensioner.
 Figur 2
 Koblingskugle i klasse A
 1.2.
 Form og dimensioner på trækbeslag skal opfylde kravene fra køretøjets fabrikant hvad angår fastgørelsespunkter og eventuelle nødvendige supplerende monteringsanordninger og -dele.
 1.3.
 Aftagelige koblingskugler:
 1.3.1.
 For aftagelige koblingskugler og -komponenter, som ikke er fastgjort ved bolte, f.eks. klasse A50-X, skal samlingen og dens låsning være konstrueret til sikkert mekanisk indgreb.
 1.3.2.
 For aftagelige koblingskugler eller -komponenter, som kan godkendes særskilt til benyttelse sammen med forskellige trækbeslag til forskellige køretøjer, f.eks. klasse A50-X, skal den frie afstand være som foreskrevet i bilag 7, figur 25, når en sådan koblingskugle er monteret på trækbeslaget.
 1.4.
 Koblingskugler og trækanordninger skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.1 eller 3.10, efter fabrikantens valg. Forskrifterne i punkt 3.1.7 og 3.1.8 finder dog altid anvendelse.
 1.5.
 Fabrikanter af trækbeslag skal forsyne disse med fastgørelsespunkter for enten sekundære koblinger eller anordninger, som er nødvendige for at påhængskøretøjets automatisk kan bringes til standsning ved eventuel afbrydelse af hovedkoblingen. Denne forskrift er nødvendig for at køretøjet skal opfylde forskrifterne i punkt 5.2.2.9 i FN/ECE regulativ nr. 13 - Ensartede bestemmelser for


text:
godkendelse af køretøjer i klasse M, N og O hvad angår bremsning.
 1.5.1.
 Fastgørelsespunkter for en sekundær kobling og/eller et løsrivelseskabel skal være således placeret, at den sekundære kobling eller løsrivelseskablet under brug ikke begrænser den normale funktion af koblingens ledforbindelse eller forstyrrer funktionen af det normale påløbsbremsesystem.
 Der skal forefindes et enkelt fastgørelsespunkt inden for 100 mm fra et lodret plan gennem koblingspunktet. Kan dette ikke lade sig gøre, skal der forefindes to fastgørelsespunkter, som ligger på hver side af den lodrette linje gennem koblingspunktet og i lige stor afstand af højst 250 mm fra linjen. Fastgørelsespunktet (-punkterne) skal være placeret så langt tilbage og så højt som det er praktisk muligt.
 1.6.
 Særlige krav til standardkoblingskugler og -trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inklusive:
 1.6.1.
 Dimensionerne på koblingskugler og trækbeslag af flangetypen skal være som anført i figur 3 og tabel 2.
 1.6.2.
 Dimensionerne på koblingskugler og trækbeslag af flangetypen i klasse A50-2, A50-3, A50-4 og A50-5 skal være som anført i figur 4 og tabel 2.
 1.6.3.
 Koblingskugler og trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inkl. skal være egnede for og afprøvet med de i tabel 3 angivne karakteristiske værdier.
 Figur 3
 Dimensioner på standardkuglekoblinger af flangetypen i klasse A50-1 (se tabel 2)
 Figur 4
 Dimensioner på standardkuglekoblinger af flangetypen i klasse A50-2 til A50-5 (se tabel 2)
 Tabel 2
 Dimensioner på standardkuglekoblinger af flangetypen (mm), se figur 3 og 4
 Klasse
 A50-1
 A50-2, A50-4
 A50-3, A50-5
 Kommentarer
 e1
 90
 83
 120
 ± 0,5
 e2
 —
 173
 55
 ± 0,5
 d2
 17
 10,5
 15
 H13
 F
 130
 110
 155
 ± 6,0 – 0
 G
 50
 85
 90
 ± 6,0 – 0
 C
 15
 15
 15
 maksimum
 L
 55
 110
 120
 ± 5,0
 H
 70
 80
 80
 ± 5,0
 Tabel 3
 Karakteristiske værdier for standardkuglekoblinger af flangetypen
 Klasse
 A50-1
 A50-2
 A50-3
 A50-4
 A50-5
 D
 17
 20
 30
 20
 30
 S
 120
 120
 120
 150
 150
 D
 =
 Tilladt D-værdi (kN)
 S
 =
 Tilladt statisk lodret belastning (kg)
 1.7.
 Fabrikanter, som producerer koblingskugler og trækbeslag bestemt til eftermontering, og som ikke har tilknytning til de pågældende køretøjsfabrikanter, må være opmærksomme på forskrifterne for koblingens vinkelbevægelighed i punkt 2 i dette bilag og efterkomme de pågældende forskrifter i bilag 7 til dette regulativ.
 2. KUGLEKOBLINGER
 2.1.
 Kuglekoblinger i klasse B50 skal være konstrueret således, at de kan anvendes sikkert sammen med koblingskuglerne beskrevet i dette bilags punkt 1 og derved bibeholder de foreskrevne specifikationer.
 Kuglekoblinger skal være konstrueret således, at de giver sikker tilkobling, også når slitage på koblingsanordningen tages i betragtning.
 2.2.
 Kuglekoblinger skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.2.
 2.3.
 Eventuelle supplerende anordninger (bremser, stabilisatoranordninger mv.) må ikke have negativ indvirkning på den mekaniske forbindelse.
 2.4.
 Når kuglekoblingen ikke er fastgjort til køretøjet, skal koblingen kunne dreje vandret mindst 90° til hver side fra centerlinjen af koblingskugle og monteringsbeslag som beskrevet i dette bilags punkt 1. Samtidig skal der være en fri lodret bevægelighed på 20° over og under vandret. Yderligere skal der sammen med


text:
den vandrette drejning på 90° være mulighed for 25° rulning begge veje om den vandrette akse. Følgende vinkler skal være mulige ved alle vandrette drejningsvinkler:
 (i)
 lodret hældning ± 15° med aksial rulning ± 25°
 (ii)
 aksial rulning ± 10° med lodret hældning ± 20°
 3. TRÆKSTANGSKOBLINGER
 Kravene i punkt 3.1 til 3.6 i dette bilag finder anvendelse på alle trækstangskoblinger i klasse C50. I punkt 3.7. er angivet, hvilke krav som herudover skal være opfyldt af standardtrækstangskoblinger i klasse C50-1 til C50-6.
 3.1. Præstationskrav - Alle trækstangskoblinger skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.3.
 3.2. Egnede trækøjer - trækstangskoblinger i klasse C50 skal være kombinerbare med alle trækøjer i klasse D50 og koblinger med de foreskrevne specifikationer.
 3.3. Tragte
 Trækstangskoblinger i klasse C50 skal være forsynet med en tragt, som er udformet således, at det pågældende trækøje styres ind i koblingen.
 Hvis tragten eller dele, som denne er monteret på, kan dreje om en lodret akse, skal den af sig selv indtage sin normalposition, og skal med koblingsbolten åben være mekanisk fastholdt i denne position for at give tilfredsstillende styring for trækøjet under sammenkoblingen.
 Hvis tragten eller dele, som holder denne, kan dreje om en vandret tværgående akse, skal hængslet, som muliggør denne drejning, være fastholdt i sin normalstilling ved et blokerende moment. Dette moment skal være tilstrækkeligt til at hindre, at hængslet drejes bort fra sin normalposition ved påvirkning af en lodret opadrettet kraft på 200 N på tragtens overdel. Det blokerende moment skal være større end det, der udvirkes ved betjening af det i punkt 3.6 i dette bilag beskrevne håndtag. Tragten skal manuelt kunne føres tilbage til sin normalposition. Tragte, som kan dreje om en vandret tværgående akse, kan kun godkendes for lodret belastning S indtil 50 kg og V-værdier indtil 5 kN.
 Hvis tragten eller dele, som holder denne, kan dreje om en langsgående akse, skal der være et blokerende moment på mindst 100 Nm, som forhindrer denne drejning.
 Tragtens minimumsstørrelse skal afhænge af koblingens D-værdi:
 D værdi ≤ 18 kN— bredde 150 mm, højde 100 mm
 D-værdi > 18 kN ≤ 25 kN— bredde 280 mm, højde 170 mm
 D value > 25 kN— bredde 360 mm, højde 200 mm
 Tragtens udvendige hjørner kan være afrundet.
 For trækstangskoblinger i klasse C50-X er mindre tragte tilladt, såfremt deres anvendelse begrænses til kærrer med tilladt masse til og med 3,5 tons, eller såfremt anvendelse af en tragt fra ovenstående skema er umulig af tekniske grunde og der derudover er særlige omstændigheder, såsom visuelle hjælpemidler til sikring af korrekt automatisk sammenkobling, og såfremt det godkendte anvendelsesområde indskrænkes i overensstemmelse med de oplysninger, der gives af koblingens fabrikant i meddelelsesformularen gengivet i bilag 1.
 3.4. Mindste frie vinkelbevægelighed af tilkoblet trækøje
 Når trækøjet er koblet til en trækstangskobling, men ikke monteret på et køretøj, skal dets vinkelbevægelighed være som angivet nedenfor. Hvis en del af vinkelbevægeligheden tilvejebringes af et specialled (kun for trækstangskoblinger klasse C50-X), skal anvendelsesområdet i meddelelsesformularen i bilag 1 indskrænkes til de tilfælde, der


text:
er angivet i bilag 7, punkt 1.3.8.
 3.4.1.
 ± 90° om en lodret akse, målt ud fra køretøjets længdeakse (se figur 5).
 Figur 5
 Vandret drejning af tilkoblet trækøje
 3.4.2.
 ± 20° lodret om en tværgående akse, målt fra køretøjets vandrette plan (figur 6).
 Figur 6
 Lodret drejning af tilkoblet trækøje
 3.4.3.
 ± 25° om en langsgående akse, målt fra køretøjets vandrette plan (se figur 7).
 Figur 7
 Aksial rotation af tilkoblet trækøje
 3.5. Låsning til forhindring af uforvarende frakobling
 I lukket position skal koblingsbolten låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb og hver især kan fungere, selv om den anden svigter.
 Koblingens lukkede og låste position skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke.
 Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND betingelse).
 Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.
 3.6. Betjeningshåndtag
 Håndtaget skal have afrundet ende og være udformet, så det er let at betjene. Koblingen må ikke have skarpe kanter eller punkter nær betjeningshåndtaget, hvor brugeren kan komme i klemme og eventuelt pådrage sig skader under betjening af koblingen. Den nødvendige kraft til udløsning af koblingen, målt uden trækøje, må ikke overstige 250 N, målt vinkelret på håndtaget i dettes vandringsretning.
 3.7. Særlige krav til standardtrækstangskoblinger i klasse C50-1 til C50-6:
 3.7.1.
 Trækøjets svingning omkring den tværgående akse skal opnås gennem koblingsboltens kugleform (og ikke gennem et hængsel);
 3.7.2.
 Med undtagelse af klasse C50-1 skal der forefindes en fjeder- og/eller dæmpeanordning, som afbøder de stødvise træk- og trykbelastninger langs den vandrette akse, som skyldes spillerummet mellem koblingsbolt og trækøje.
 3.7.3.
 De i figur 8 og tabel 4 anførte dimensioner skal overholdes.
 3.7.4.
 Tilkoblingsanordninger skal være egnede for og afprøvet med de i tabel 5 angivne karakteristiske værdier.
 3.7.5.
 Åbning af koblingen skal ske ved hjælp af et håndtag ved koblingen (ikke fjernbetjening).
 Figur 8
 Standard-trækstangskoblingens dimensioner (mm), se tabel 4
 Tabel 4
 Standardtrækstangskoblingens dimensioner (mm), se figur 8
 Klasse
 C50-1
 C50-2
 C50-3
 C50-4
 C50-5
 C50-6 C50-7
 Bemærkninger
 e1
 83
 83
 120
 140
 160
 160
 ± 0,5
 e2
 173
 173
 55
 80
 100
 100
 ± 0,5
 d1
 —
 54
 74
 84
 94
 94
 Maksimum
 d2
 10,5
 10,5
 15
 17
 21
 21
 H13
 f
 110
 110
 155
 180
 200
 200
 + 6,0 – 0
 g
 85
 85
 90
 120
 140
 140
 ± 3,0
 a
 100
 170
 200
 200
 200
 200
 + 20,0 – 0
 b
 150
 280
 360
 360
 360
 360
 + 20,0 – 0
 c
 20
 20
 24
 30
 30
 30
 Maksimum
 h
 150
 190
 265
 265
 265
 265
 Maksimum
 l1
 —
 150
 250
 300
 300
 300
 Maksimum
 l2
 150
 300
 330
 330
 330
 330
 Maksimum
 l3
 100
 160
 180
 180
 180
 180
 ± 20,0
 T
 —
 15
 20
 35
 35
 35
 Maksimum
 Tabel 5
 Karakteristiske værdier for standardtrækstangskoblinger
 Klasse
 C50-1
 C50-2
 C50-3
 C50-4
 C50-5
 C50-6
 C50-7
 D
 18
 25


text:
70
 100
 130
 190
 190
 Dc
 18
 25
 50
 70
 90
 120
 130
 S
 200
 250
 650
 900
 1 000
 1 000
 1 000
 V
 12
 10
 18
 25
 35
 50
 75
 D
 =
 tilladt D-værdi (kN)
 Dc
 =
 tilladt D-værdi (kN) for kærrer
 S
 =
 tilladt lodret statisk belastning (kg)
 V
 =
 tilladt V-værdi (kN)
 4. TRÆKØJER
 4.1. Almindelige krav til trækøjer klasse D5O:
 Trækøjer klasse D50 skal holde prøven i bilag 6, punkt 3.4.
 Trækøjer i klasse D50 er bestemt til brug med trækstangskoblinger C50. Trækøjer må ikke kunne dreje aksialt (fordi de respektive koblinger kan dreje).
 Hvis trækøjer klasse D50 er monteret med bøsninger, skal de være i overensstemmelse med målene i figur 9 (ikke tilladt for klasse D50-C) eller figur 10.
 Bøsningerne må ikke være svejset fast i trækøjet.
 For trækøjer i klasse D50 skal de i punkt 4.2 angivne dimensioner overholdes. For formen af skaftet på trækøjer i klasse D50-X er der ingen særlige forskrifter, men i en afstand af 210 mm fra øjets centrum skal højden »h« og bredden »b« være inden for de i tabel 6 angivne grænser.
 Figur 9
 Opslidset bøsning for trækøjer klasse D50
 Figur 10
 Ikke opslidset bøsning for trækøjer klasse D50-C
 Tabel 6
 Dimensioner for trækøjer D50-A og D50-X, se figur 11
 Klasse
 h (mm)
 b (mm)
 D50-A
 65 +2 /– 1
 60 +2 /– 1
 D50-X
 80 maks.
 62 maks.
 Tabel 7
 Karakteristiske værdier for standardtrækøjer
 Klasse
 D
 Dc
 S
 V
 D50-A
 130
 90
 1 000
 30
 D50-B
 130
 90
 1 000
 25
 D50-C
 190
 120
 1 000
 50
 D50-D
 190
 130
 1 000
 75
 4.2. Særlige forskrifter for trækøjer klasse D50:
 4.2.1.
 For trækøjer klasse D50-A og D50-X skal de i figur 11 angivne dimensioner overholdes.
 Figur 11
 Dimensioner af trækøjer klasse D50-A og D50-X er angivet i tabel 6
 4.2.2.
 For trækøjer klasse D50-B skal de i figur 12 angivne dimensioner overholdes.
 Figur 12
 Dimensioner af trækøjer klasse D50-B er angivet i figur 11 under »andre dimensioner«
 4.2.3.
 For trækøjer klasse D50-C og D50-D skal de i figur 13 angivne dimensioner overholdes.
 Figur 13
 Dimensioner af trækøjer klasse D50-C og D50-D er angivet i figur 11 under »andre dimensioner«
 4.2.4.
 Trækøjer i klasse D50-C og D50-D skal være monteret med de ikke opslidsede bøsninger vist i figur 10.
 4.3. Størrelse af belastninger for standardtrækøjer
 Standardtrækøjer og disses fastgøring skal være egnede for og afprøvet ved de i tabel 7 anførte belastninger.
 4.4. Almindelige krav til ringformede trækøjer i klasse L:
 4.4.1.
 Ringformede trækøjer i klasse L er bestemt til brug med koblinger af krogtypen i klasse K
 4.4.2.
 Anvendt sammen med en kobling af krogtypen i klasse K, skal de opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag.
 4.4.3.
 For ringformede trækøjer i klasse L skal de i figur 14 og tabel 8 angivne dimensioner overholdes.
 Figur 14
 Dimensioner af ringformede trækøjer klasse L (se tabel 8)
 4.4.4.
 Ringformede trækøjer i klasse L skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.4 og være egnede


text:
for de karakteristiske værdier i tabel 9.
 Tabel 8
 Dimensioner af ringformede trækøjer klasse L (se figur 14)
 (mm)
 Klasse
 L1
 L2
 L3
 L4
 L5
 Bemærkninger
 a
 68 + 1,6/– 0.0
 76,2 ± 0,8
 76,2 ± 0,8
 76,2 ± 0,8
 68 + 1,6/– 0,0
 b
 41,2 ± 0,8
 41,2 ± 0,8
 41,2 ± 0,8
 41,2 ± 0,8
 41,2 ± 0,8
 c
 70
 65
 65
 65
 70
 Min.
 Tabel 9
 Karakteristiske værdier for ringformede trækøjer i klasse L
 Klasse
 L1
 L2
 L3
 L4
 L5
 D kN
 30
 70
 100
 130
 180
 Dc kN
 27
 54
 70
 90
 120
 S kg
 200
 700
 950
 1 000
 1 000
 V kN
 12
 18
 25
 35
 50
 5. TRÆKSTÆNGER
 5.1. Trækstænger i klasse E skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.3.
 5.2. Som forbindelse til det trækkende køretøj kan trækstænger enten monteres med kuglekoblinger som i punkt 2 eller trækøjer som i punkt 4 i dette bilag. Kuglekoblinger og trækøjer kan enten have skruet, boltet eller svejst fastgørelse.
 5.3. Anordninger til højdejustering af hængslede trækstænger
 5.3.1.
 Hængslede trækstænger skal være udstyret med en anordning, med hvilken trækstangens højde kan rettes ind efter tilkoblingsanordning eller tragt; anordningen skal være udformet således, at trækstangen kan indstilles af én person uden brug af værktøj eller andre hjælpemidler.
 5.3.2.
 Anordninger til højdejustering skal kunne bevirke en justering af trækøjer eller kuglekoblinger på mindst 300 mm opefter eller nedefter fra vandret stilling. I dette område skal trækstangen kunne indstilles trinløst eller i trin på højst 5O mm, målt ved trækøje eller kuglekobling.
 5.3.3.
 Anordninger til højdejustering må ikke nedsætte trækstangens frie bevægelighed efter tilkobling.
 5.3.4.
 Anordningen til højdejustering må ikke gribe ind i funktionen af en eventuel inertibremse (påløbsbremse).
 5.4. For trækstænger kombineret med inertibremse (påløbsbremse) skal afstanden mellem trækøjets midtpunkt og enden af trækøjets frie skaft være mindst 200 mm i bremsens bremseposition. Når trækøjets skaft er helt inde, skal afstanden være mindst 150 mm.
 5.5. Trækstænger til kærrer skal have mindst halvt så stor stivhed over for sidekræfter som over for lodrette kræfter.
 6. TRÆKBJÆLKER
 6.1.
 Trækbjælker klasse F skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.3.
 6.2.
 Monteringshuller for standardtrækstangskoblinger klasse C skal placeres i overensstemmelse med mønsteret i figur 15 og tabel 10 nedenfor.
 6.3.
 Trækbjælker må ikke være svejset fast på chassis, karrosseri eller andre dele af køretøjet.
 Figur 15
 Monteringsmål for standardtrækstangskoblinger (se tabel 10)
 Tabel 10
 Monteringsmål for standardtrækstangskoblinger (se figur 15)
 (mm)
 Klasse
 C50-1
 C50-2
 C50-3
 C50-4
 C50-5
 C50-6C50-7
 Bemærkninger
 e1
 83
 83
 120
 140
 160
 160
 ± 0,5
 e2
 173
 173
 55
 80
 100
 100
 ± 0,5
 d1
 —
 55
 75
 85
 95
 95
 + 1,0/– 0,5
 d2
 10,5
 10,5
 15
 17
 21
 21
 H13
 T
 —
 15
 20
 35
 35
 35
 maksimum
 F
 120
 120
 165
 190
 174
 174
 minimum
 G
 95
 95
 100
 130
 150
 150
 minimum
 L1
 —
 200
 300
 400
 400
 400
 minimum
 7. SÆTTEVOGNSKOBLINGER OG STYREKILER
 Kravene i punkt 7.1 til 7.7 finder anvendelse på alle sættevognskoblinger i klasse G50.
 Punkt 7.9. indeholder supplerende


text:
krav til standardtilkoblingsanordninger.
 Styrekiler skal opfylde kravene i punkt 7.8.
 7.1. Egnede hovedbolte for sættevognskoblinger
 Sættevognskoblinger i klasse G50 skal være udformet således, at de kan anvendes sammen med hovedbolte i klasse H50 og udviser de foreskrevne egenskaber sammen med disse.
 7.2. Styr
 Sættevognskoblinger skal have et styr, som bevirker sikkert og korrekt indgreb af hovedbolten. Indgangsbredden af dette styr skal for standardsættevognskoblinger Ø 50 mm være mindst 350 mm (se figur 16).
 For små, andre sættevognskoblinger i klasse G50-X med tilladt D-værdi 25 kN skal indgangsbredden være mindst 250 mm.
 Figur 16
 Dimensioner på standardsættevognskoblinger (se tabel 11)
 Figur 16a
 Tolerancer på monteringsrammer i klasse J til sættevognskoblinger (se punkt 9.1 i dette bilag)
 Tabel 11
 Dimensioner på standardsættevognskoblinger (se tabel 16)
 (mm)
 Klasse
 G50-1
 G50-2
 G50-3
 G50-4
 G50-5
 G50-6
 H
 140-159
 160-179
 180-199
 200-219
 220-239
 240-260
 7.3. Mindste vinkelbevægelighed af sættevognskoblinger
 Når hovedbolten er i indgreb uden at sættevognskoblingen er monteret på et køretøj eller en monteringsplade, men under hensyntagen til virkningen af monteringsboltene, skal koblingen samtidigt tillade hovedbolten mindst følgende bevægelighed:
 7.3.1.
 ± 90° omkring en lodret akse (finder ikke anvendelse på sættevognskoblinger med medstyrende sættevogn);
 7.3.2.
 ± 12° omkring en vandret akse vinkelret på køreretningen. Med denne vinkel er der ikke nødvendigvis taget hensyn til terrænkørsel.
 7.3.3.
 Aksial drejning om en langsgående akse med indtil ± 3° er tilladt. På en fuldt drejelig sættevognskobling kan denne vinkel dog overskrides, forudsat at drejningen ved hjælp af låseanordningen kan begrænses til højst ± 3°.
 7.4. Låseanordninger til hindring af frakobling af sættevognskoblingen
 I lukket position skal sættevognskoblingen låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb og hver især kan fungere, selv om den anden svigter.
 Den primære låseanordning skal fungere automatisk, men den sekundære låseanordning kan enten være automatisk eller manuelt virkende. Den sekundære låseanordning kan være konstrueret til at arbejde sammen med den primære anordning og give supplerende sikker mekanisk låsning af den primære anordning. Den sekundære låseanordning må kun kunne bringes i indgreb, når den primære anordning er korrekt i indgreb.
 Låseanordningerne må ikke kunne udløses uforvarende. Udløsning skal kræve bevidst indgreb fra køretøjets fører eller bruger.
 Koblingens lukkede og låste stilling skal angives visuelt af en mekanisk anordning, og man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke. Indikatoren skal angive indgreb af både den primære og den sekundære låseanordning, det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.
 7.5. Betjeningsanordninger eller udløsermekanismer
 I tilkoblet position skal betjeningsanordninger eller udløsermekanismer være sikret, så de ikke aktiveres uforvarende eller tilfældigt. Det skal kræve et egentligt bevidst indgreb at udløse låseanordningen for at betjene koblingens udløsermekanisme.
 7.6. Overfladebehandling
 Overfladen af koblingsplade og koblingslås skal være funktionelt tilfredsstillende og omhyggeligt fræset, sænksmedet, støbt eller presset.
 7.7. Krav til belastning
 Alle sættevognskoblinger skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.7.
 7.8. Styrekiler
 7.8.1.
 For styrekiler til medstyring af sættevognen skal de i figur 17 angivne dimensioner være


text:
overholdt.
 Figur 17
 Dimensioner af fjedrende styrekiler
 7.8.2.
 Styrekiler skal tillade sikker og korrekt tilkobling og skal være fjedrende. Fjederstyrken skal være således afpasset, at en ulastet sættevogn kan tilkobles, og således at styrekilen ligger godt an mod siderne af koblingen ved kørsel med fuldt lastet sættevogn. Frakobling af sættevognskoblingen skal være mulig både når sættevognen er lastet og ulastet.
 7.9. Særlige krav til standardsættevognskoblinger:
 7.9.1.
 De i figur 16 og tabel 11 anførte dimensioner skal overholdes.
 7.9.2.
 De skal være egnede for og afprøvet ved en D-værdi på 150 kN og en U-værdi på 20 tons.
 7.9.3.
 Udløsning af koblingen skal ske med håndtag monteret direkte på koblingen.
 7.9.4.
 De skal være egnede til medstyring af sættevognen ved hjælp af styrekiler (se punkt 7.8).
 8. HOVEDBOLTE FOR SÆTTEVOGNSKOBLINGER
 8.1.
 For hovedbolte i klasse H50 (ISO 337) skal de i figur 18 angivne dimensioner overholdes.
 Figur 18
 Dimensioner af hovedbolte i klasse H50
 8.2.
 Hovedbolte skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.9.
 9. MONTERINGSRAMMER
 9.1.
 Monteringsrammer i klasse J til sættevognskoblinger skal have cirkulære monteringshuller, der placeres som i figur 16a hvis de er bestemt til standardsættevognskoblinger. Monteringshullernes størrelse skal dog være Ø 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Hullerne skal være cirkulære, IKKE opslidset (se figur 16a).
 9.2.
 Monteringsrammer til standardsættevognskoblinger skal være egnede for medstyring af sættevognen (med styrekiler). Monteringsrammer, som er bestemt for andre sættevognskoblinger og uegnede for medstyring, skal mærkes tilsvarende.
 9.3.
 Monteringsrammer for sættevognskoblinger skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.8.
 10. KOBLINGER AF KROGTYPEN
 10.1. Almindelige krav til koblinger af krogtypen i klasse K:
 10.1.1.
 Koblinger af krogtypen i klasse K skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.5 og skal være egnede for de karakteristiske værdier givet i tabel 13.
 10.1.2.
 Koblinger af krogtypen i klasse K skal overholde målangivelserne i figur 19 og tabel 12. Klasse K1 til K4 er ikke-automatiske koblinger til brug på påhængskøretøjer med tilladt masse ikke over 3,5 tons, og klasse KA1 til KA3 er automatiske koblinger.
 Figur 19
 Dimensioner og vinkelbevægelighed af koblinger af krogtypen i klasse K
 10.1.3.
 Koblinger af krogtypen må kun anvendes sammen med ringformede trækøjer; ved anvendelse sammen med et ringformet trækøje i klasse L skal koblinger i klasse K opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag.
 10.1.4.
 Koblinger af krogtypen i klasse K skal anvendes sammen med ringformede trækøjer, som giver et spillerum eller fri bevægelse på mindst 3 mm og højst 5 mm, når de er nye. Fabrikanten af koblingen skal angive passende trækøjer på meddelelsesformularen gengivet i bilag 1.
 10.2. Når en kobling i klasse K er koblet til et ringformet trækøje i klasse L, men ikke monteret på køretøjet, skal dens vinkelbevægelighed være som angivet ved følgende, ikke-samtidige vinkler - se også figur 19:
 10.2.1.
 ± 90° vandret omkring koblingens lodrette akse;
 10.2.2.
 ± 40° lodret omkring koblingens vandrette tværgående akse;
 10.2.3.
 ± 20° aksial drejning omkring koblingens vandrette, langsgående centerlinje.
 10.3. Automatiske koblinger af krogtypen i klasse K skal have en tragt,


text:
udformet således, at trækøjet styres ind i koblingen.
 10.4. Låsning til hindring af uforvarende frakobling:
 I lukket position skal koblingsbolten sikres af to låseanordninger med sikkert mekanisk indgreb, som hver især skal virke, selv om den anden svigter.
 Koblingens lukkede og låste position skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke.
 Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND betingelse).
 Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.
 10.5. Betjeningshåndtag
 Håndtaget skal være udformet, så det er let at betjene og have afrundet ende. Koblingen må ikke have skarpe kanter eller punkter nær betjeningshåndtaget, hvor brugeren kan komme i klemme og eventuelt pådrage sig skader under betjening af koblingen. Den nødvendige kraft til udløsning af koblingen, målt uden trækøje, må ikke overstige 250 N, målt vinkelret på håndtaget i dettes vandringsretning.
 Tabel 12
 Dimensioner på koblinger af krogtypen (se figur 19)
 Klasse
 K1
 K2
 K3
 K4
 KA1
 KA2
 KA3
 Bemærkninger
 e1
 —
 83
 83
 120
 120
 140
 160
 ± 0,5
 e2
 —
 173
 173
 55
 55
 80
 100
 ± 0,5
 e3
 90
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 ± 0,5
 d2
 17
 10,5
 10,5
 15
 15
 17
 21
 H13
 c
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 Min.
 f
 130
 175
 175
 180
 180
 200
 200
 Maks.
 g
 100
 100
 100
 120
 120
 140
 200
 Maks.
 a
 45
 45
 45
 45
 45
 45
 45
 + 1,6/– 0,0
 L1
 120
 120
 120
 120
 250
 300
 300
 Maks.
 L2
 74
 74
 63
 74
 90
 90
 90
 Maks.
 L3
 110
 130
 130
 150
 150
 200
 200
 Maks.
 Tabel 13
 Karakteristiske værdier for koblinger af krogtypen
 Klasse
 K1
 K2
 K3
 K4
 KA1
 KA2
 KA3
 D kN
 17
 20
 20
 25
 70
 100
 130
 Dc kN
 —
 —
 17
 20
 54
 70
 90
 S kg
 120
 120
 200
 250
 700
 900
 1 000
 V kN
 —
 —
 10
 10
 18
 25
 35
 11. SPECIALTRÆKSTANGSKOBLINGER - KLASSE T
 11.1.
 Specialtrækstangskoblinger i klasse T er bestemt til brug på særlige vogntog, f.eks. biltransportkøretøjer. Disse køretøjer har specialopbygning, som kan nødvendiggøre en speciel og usædvanlig placering af koblingen.
 11.2.
 Anvendelse af koblinger i klasse T skal være begrænset til kærrer, og denne begrænsning skal være angivet i den i bilag 1 gengivne meddelelsesformular.
 11.3.
 Koblinger i klasse T skal godkendes som sammenhørende par og må ikke kunne frakobles på anden måde end på et værksted med brug af værktøj, som ikke normalt medføres på køretøjet.
 11.4.
 Koblinger i klasse T må ikke være automatisk virkende.
 11.5.
 Koblinger i klasse T skal opfylde de relevante prøvningskrav i bilag 6, punkt 3.3 bortset fra punkt 3.3.4.
 11.6.
 Følgende samtidige minimumvinkelbevægelser skal kunne udføres, når koblingen ikke er monteret på et køretøj, men er samlet og anbragt i samme normale stilling som ved montering på et køretøj.
 11.6.1.
 ± 90° vandret omkring den lodrette akse;
 11.6.2.


text:
± 8° lodret omkring den vandrette tværgående akse;
 11.6.3.
 ± 3° aksial drejning omkring den vandrette, langsgående akse.
 12. ANORDNINGER TIL FJERNINDIKATION OG FJERNBETJENING
 12.1. Almindelige krav
 Anordninger til fjernindikation og fjernbetjening er kun tilladt på automatiske tilkoblingsanordninger i klasse C50-X og G50-X.
 Anordninger til fjernindikation og fjernbetjening må ikke gribe ind i den mindste tilladte frie bevægelighed af tilkoblet trækøje eller tilkoblet sættevogn. De skal være fast monteret på køretøjet.
 Alle anordninger til fjernindikation eller fjernbetjening er underkastet prøvning og godkendelse sammen med koblingsanordningen, tillige med alle betjenings- og forbindelsesanordninger.
 12.2. Fjernindikation
 12.2.1.
 Ved automatisk tilkobling skal fjernindikatoren angive koblingens lukkede og dobbelt låste position ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 12.2.2. Derudover kan den åbne stilling vises som angivet i punkt 12.2.3.
 Ved enhver åbning og lukning af koblingen skal fjernindikatoren automatisk aktiveres og tilbagestilles.
 12.2.2.
 Skift fra åben til lukket og dobbelt låst position skal angives ved et optisk grønt signal.
 12.2.3.
 Såfremt anordningen angiver koblingens åbne og/eller ulåste position, skal dette ske ved et optisk rødt signal.
 12.2.4.
 Når anordningen angiver, at automatisk tilkobling er fuldført, skal fjernindikatoren sikre, at koblingsbolten virkelig har nået sin dobbelt låste slutposition.
 12.2.5.
 Ingen fejl ved fjernindikatorsystemet må ved sin optræden medføre, at systemet angiver tilkoblet og låst position, selv om slutpositionen ikke er nået.
 12.2.6.
 Udløsning af den ene af de to låseanordninger skal medføre, at det grønne optiske signal slukker, og/eller at det røde optiske signal (hvis det forefindes) tænder.
 12.2.7.
 De mekaniske indikatorer, som er monteret direkte på tilkoblingsanordningen, skal være bibeholdt.
 12.2.8.
 For at fjernindikatorerne ikke skal bortlede førerens opmærksomhed under normal kørsel, skal disse kunne afbrydes, men de skal automatisk aktiveres igen, når koblingen derefter åbnes og lukkes - se punkt 12.2.1.
 12.2.9.
 Fjernindikatorens betjeningsknapper og signalgivere skal være placeret i førerens synsfelt og være permanent og tydeligt mærket.
 12.3. Fjernbetjening
 12.3.1.
 Forefindes fjernbetjeningsanordning som defineret i punkt 2.8 i dette regulativ, skal køretøjet desuden have fjernindikator som beskrevet i punkt 12.2; denne skal i det mindste angive koblingens åbne position.
 12.3.2.
 Der skal forefindes en særlig kontakt (hovedkontakt, betjeningsarm eller ventil), som tillader koblingen at blive åbnet eller lukket ved hjælp af fjernbetjeningsanordningen. Er hovedkontakten ikke placeret i førerhuset, skal den enten være placeret utilgængeligt for uvedkommende eller kunne aflåses. Betjening af koblingen fra førerhuset må kun være mulig, når uforvarende betjening er udelukket, f.eks. ved at betjening kræver brug af begge hænder.
 Der skal være mulighed for at konstatere, om åbning af koblingen ved fjernbetjening har fundet sted eller ikke.
 12.3.3.
 Hvis fjernbetjening kræver, at koblingen åbnes ved ydre påvirkning, skal den tilstand, hvori den ydre påvirkning virker på koblingen, angives på passende måde over for føreren. Dette er dog ikke nødvendigt, hvis den ydre påvirkning kun er til stede, mens fjernbetjeningen er i funktion.
 12.3.4.
 Er fjernbetjeningsmekanismen til aktivering af koblingens åbning placeret udvendigt på køretøjet, skal der være frit overblik over området mellem de to køretøjer, men betjening skal kunne foretages, uden at man går ind mellem køretøjerne.
 12.3.5.
 En


text:
enkelt betjeningsfejl eller optræden af en enkelt funktionsfejl må ikke kunne medføre utilsigtet åbning af koblingen under normal anvendelse på vej. Enhver fejl i systemet skal angives direkte eller skal kunne konstateres umiddelbart ved næste betjening, f.eks. ved en funktionsfejl.
 12.3.6.
 Ved svigt af fjernbetjeningen skal der være mulighed for nødåbning af koblingen på mindst én anden måde. Kræves der værktøj hertil, skal dette høre med til køretøjets værktøjssæt. Kravene i punkt 3.6 i dette bilag gælder ikke håndtag, som kun anvendes til åbning af koblingen i nødsituationer.
 12.3.7.
 Anordninger til fjernbetjening og fjernindikation skal være permanent og tydeligt mærket.
 BILAG 6
 Prøvning af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter
 1. ALMINDELIGE PRØVNINGSKRAV
 1.1.
 Prøveeksemplarer af tilkoblingsanordninger skal både gennemgå styrke- og funktionsprøvning. Om muligt udføres altid fysisk prøvning, men medmindre andet er angivet, kan den tekniske tjeneste afstå fra at gennemføre en styrkeprøve, når komponentens enkle konstruktion gør det muligt at foretage kontrollen ad teoretisk vej. Til at definere værste tilfælde kan anvendes teoretisk kontrol. I alle tilfælde skal den teoretiske kontrol sikre samme kvalitet af resultaterne som en dynamisk eller statisk prøvning. I tvivlstilfælde skal resultaterne af den fysiske prøvning være afgørende.
 Se også punkt 4.8 i dette regulativ.
 1.2.
 For koblinger skal styrken efterprøves ved en dynamisk prøvning (udholdenhedsprøve). I visse tilfælde kan det være nødvendigt at foretage supplerende statiske prøvninger (se punkt 3 i dette bilag).
 1.3.
 Den dynamiske prøvning (bortset fra prøvningen i henhold til punkt 3.10 i dette bilag) udføres med en tilnærmelsesvis sinusformet belastning (vekslende og/eller pulserende), idet antal belastningscyklusser afpasses efter materialet. Der må ikke opstå revner eller brud.
 1.4.
 De foreskrevne statiske prøvninger må kun give anledning til let blivende deformation. Medmindre andet er angivet, må den permanente, plastiske deformation efter udløsning ikke overstige 10 % af den største deformation målt under prøvningen. Hvis måling af deformationen under prøven udsætter prøvningspersonellet for risiko, kan denne del af den statiske prøve udelades, forudsat at samme parameter kontrolleres ved andre prøver, som f.eks. den dynamiske prøvning.
 1.5.
 De anslåede belastninger ved de dynamiske prøver baseres på den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse samt den lodrette kraftkomponent. Vandrette kraftkomponenter vinkelret på køretøjets længdeakse samt kraftmomenter tages ikke i betragtning, forudsat at de er af underordnet betydning. Denne forenkling gælder ikke for prøvningsproceduren i henhold til punkt 3.10 i dette bilag.
 Hvis tilkoblingsanordningens udformning, dens fastgørelse til køretøjet eller fastgørelse af supplerende systemer (stabilisatorer, lynkoblinger osv.) udvikler ekstra kræfter eller kraftmomenter, kan den tekniske tjeneste kræve supplerende prøver.
 Den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse repræsenteres af en teoretisk bestemt referenceværdi, D-værdien eller Dc-værdien. Den lodrette kraftkomponent repræsenteres i givet fald af det statiske lodrette koblingstryk S i sammenkoblingspunktet samt den antagne lodrette belastning V, eller, for sættevognskoblinger, af det statiske lodrette koblingstryk U.
 1.6.
 De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U, som prøverne er baseret på og som er defineret i punkt 2.11. i dette regulativ, tages fra fabrikantens oplysninger i typegodkendelsesansøgningen - se meddelelsesformularen gengivet i bilag 1 og 2.
 1.7.
 Eventuelle anordninger til


text:
sikker låsning, som holdes i stilling ved fjederkraft, skal forblive i låst stilling, når de underkastes en kraft, som påføres i den mest ugunstige retning og svarer til tre gange låsemekanismens masse.
 2. PRØVNINGSPROCEDURE
 Hvis prøvningsproceduren i henhold til punkt 3.10 i dette bilag anvendes, finder punkt 2.1, 2.2, 2.3 og 2.5 ikke anvendelse.
 2.1.
 Ved dynamiske og statiske prøveninger opsættes prøveemnet i passende prøveapparatur med passende midler til kraftpåvirkning, således at emnet ikke udsættes for ekstra kræfter eller kraftmomenter ud over den foreskrevne prøvekraft. Ved vekslende kraftpåvirkninger må kraftens retning højst afvige ± 1° fra den foreskrevne. Ved pulserende og statiske prøver skal vinklen være den, der findes for påvirkning med den største prøvekraft. Normalt kræver dette et hængselled i kraftens angrebspunkt (dvs. koblingspunktet) samt endnu et led i passende afstand derfra.
 2.2.
 Prøvefrekvensen må ikke være over 35 Hz. Den valgte prøvefrekvens skal være tydeligt adskilt fra resonansfrekvenserne af prøveopstillingen, herunder den afprøvede anordning. Ved asynkron prøvning skal frekvensafvigelsen mellem de to kraftkomponenter være fra ca. 1 % til højst 3 %. For tilkoblingsanordninger af stål skal antallet af belastningscyklusser være 2 × 106. For anordninger af andre materialer end stål kan et større antal cyklusser være nødvendigt. Til påvisning af revnedannelse anvendes farvepenetrationstesten eller en ækvivalent metode.
 2.3.
 Ved pulserende prøver varierer prøvekraften mellem den maksimale prøvekraft og en lavere minimal prøvekraft, som ikke må være over 5 % af den maksimale kraft, medmindre andet er angivet i den pågældende prøvemetode.
 2.4.
 Ved andre statiske prøver end de særlige prøver, der kræves efter punkt 3.2.3 i dette bilag, skal prøvekraften påføres jævnt og hurtigt og opretholdes i mindst 60 sekunder.
 2.5.
 Den afprøvede tilkoblingsanordning eller -komponent skal normalt anbringes så stift som muligt i prøveopstillingen i samme position som den, hvori den skal anbringes på køretøjet. Fastgørelsesanordningerne skal være de af fabrikanten eller ansøgeren foreskrevne og skal være dem, som er bestemt til fastgøring af tilkoblingsanordningen eller -komponenten på køretøjet, og/eller skal have identiske mekaniske egenskaber.
 2.6.
 Tilkoblingsanordninger og -komponenter skal prøves i den form, hvori de anvendes under kørslen. Efter fabrikantens skøn og efter aftale med den tekniske tjeneste kan fleksible komponenter dog neutraliseres, hvis det er nødvendigt af hensyn til prøvningsmetoden og ikke bevirker at resultatet af prøvningen bliver mindre realistisk.
 Fleksible komponenter, som bliver overophedet ved disse accelererede prøvningsforløb, kan udskiftes under prøven. Prøvebelastningerne kan påføres ved hjælp af særlige slørfrie anordninger.
 3. SÆRLIGE PRØVNINGSKRAV
 Hvis prøvningsproceduren i henhold til punkt 3.10 i dette bilag anvendes, finder forskrifterne i punkt 3.1.1 til 3.1.6 ikke anvendelse.
 3.1. Koblingskugler og trækbeslag
 3.1.1. Mekaniske tilkoblingsanordninger med koblingskugler kan være af følgende type:
 i)
 udelte koblingskugler, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20a og 20b),
 ii)
 koblingskugler bestående af et antal dele, som kan adskilles fra hinanden (se figur 20c, 20d og 20e),
 iii)
 trækbeslag uden kugle monteret (se figur 20f).
 Figur 20
 Opstilling af trækbeslag af kugletypen
 3.1.2. Den grundlæggende prøve er en dynamisk udholdenhedsprøve. Prøveemnet udgøres af koblingskuglen, kuglehalsen og de konsoller, som