text:
som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal ud over det i punkt 4.1 og 4.3 foreskrevne mærke være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på det i punkt 4.2 ovenfor omhandlede sted og består af følgende:
 5.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)
 5.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 5.4.1. Dette godkendelsesnummer består af det komponenttypegodkendelsesnummer, som er angivet på det certifikat, som er udfærdiget for den pågældende type (se punkt 5.2 og bilag 2B) med to foranstillede tal, som angiver nummeret på den seneste ændringsserie til dette regulativ.
 5.5. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettest.
 5.6. Bilag 2A til dette regulativ giver eksempler på anbringelsen af ovennævnte godkendelsesmærke.
 6. SPECIFIKATIONER FOR CNG-KOMPONENTER
 6.1. Generelle forskrifter
 6.1.1. De specifikke komponenter i køretøjer, som anvender CNG i fremdriftssystemet, skal fungere korrekt og sikkert som foreskrevet i dette regulativ.
 De materialer, som er anvendt til komponenter, som er i berøring med CNG, skal være forenelige med denne (jf. bilag 5D).
 De dele af komponenterne, hvis korrekte og sikre funktion kan forventes at påvirkes af CNG, højt tryk eller vibrationer, skal underkastes de pågældende prøvninger, som er beskrevet i bilagene til dette regulativ. Navnlig skal bestemmelserne i punkt 6.2 til 6.11 være opfyldt.
 De specifikke komponenter i køretøjer, der anvender CNG i deres fremdriftssystem, skal være i overensstemmelse med relevante krav til elektromagnetisk kompatibilitet i henhold til regulativ 10, ændringsserie 02, eller tilsvarende.
 6.2. Bestemmelser vedrørende beholdere
 6.2.1. CNG-beholdere skal være typegodkendt i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 3 til dette regulativ.
 6.3. Bestemmelser vedrørende komponenter, som er monteret på beholderen
 Beholderen skal være monteret med mindst følgende komponenter, som enten kan være separate eller kombinerede:
 6.3.1.1. håndventil
 6.3.1.2. automatisk flaskeventil
 6.3.1.3. trykbegrænseranordning
 6.3.1.4. flowbegrænseranordning.
 6.3.2. om nødvendigt kan beholderen være forsynet med gastæt indeslutning.
 6.3.3. De i punkt 6.3.1 til 6.3.2 ovenfor angivne komponenter skal være typegodkendt efter bestemmelserne i bilag 4 til dette regulativ.
 6.4.-6.11. Bestemmelser vedrørende andre komponenter
 De angivne komponenter skal være typegodkendt efter bestemmelserne i de bilag, som der henvises til i nedenstående tabel:
 Afsnit
 Komponent
 Bilag
 6.4.
 Automatisk ventil
 Kontraventil
 Trykbegrænserventil
 Trykbegrænseranordning
 Overstrømsventil
 4A
 6.5.
 Bøjelig brændstofledning/-slange
 4B
 6.6.
 CNG-filter
 4C
 6.7.
 Trykregulator
 4D
 6.8.
 Tryk- og temperaturfølere
 4E
 6.9.
 Bøjelige brændstofledninger
 4F
 6.10.
 Gasflowregulator og gas/luft-blander eller gasinjektor
 4G
 6.11.
 Elektronisk styreenhed
 4H
 7. ÆNDRINGER AF EN TYPE CNG-KOMPONENT OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 Enhver ændring af en type CNG-komponent skal anmeldes til den administrative myndighed, som har meddelt typegodkendelse. Denne myndighed kan så enten:
 7.1.1. skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, og at komponenten stadig opfylder kravene eller
 7.1.2. beslutte, at prøvningen skal gentages helt eller delvis af den kompetente myndighed.
 7.2. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 5.3


text:
oven for til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.
 7.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 8. (Ikke anvendt)
 9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal svare til de i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) anviste, og følgende krav skal være opfyldt:
 9.1. Hver beholder afprøves ved et tryk på mindst 1,5 gange arbejdstrykket i henhold til forskrifterne i bilag 3 til dette regulativ.
 9.2. For hvert parti bestående af højst 200 beholdere, som er produceret med råmateriale fra samme produktionsbatch, skal udføres brudprøve under hydraulisk tryk i henhold til punkt 3.2 i bilag 3.
 9.3. Hver bøjelig brændstofledning, som anvendes ved højt og mellemhøjt tryk (klasse 0 og 1) i henhold til den klassificering, som er beskrevet i punkt 2 i dette regulativ, skal afprøves ved et tryk lig det dobbelte af arbejdstrykket.
 10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 10.1. En godkendelse, som er meddelt for en type udstyr i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 9 ovenfor ikke er opfyldt.
 10.2. Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ.
 11. (Ikke anvendt)
 12. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en type komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han anmelde dette til den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse meddeler myndigheden dette til de øvrige parter i aftalen vedrørende dette regulativ på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ.
 13. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.
 DEL II
 GODKENDELSE AF KØRETØJER HVAD ANGÅR MONTERING AF SPECIFIKKE KOMPONENTER AF GODKENDT TYPE TIL ANVENDELSE AF KOMPRIMERET NATURGAS (CNG) I FREMDRIFTSSYSTEMET
 14. DEFINITIONER
 I dette regulativs del II forstås ved:
 14.1.1. »Godkendelse af et køretøj«, godkendelse af en køretøjstype i klasse M og N hvad angår monteringen af dets CNG-system som originaludstyr til brug i dets fremdriftssystem
 »Køretøjstype«, køretøjer, som er udstyret med specifikke komponenter bestemt til anvendelse af CNG i dets fremdriftssystem, og som ikke afviger indbyrdes med hensyn til:
 14.1.2.1. fabrikanten
 14.1.2.2. typebetegnelsen, som er fastlagt af fabrikanten
 de væsentlige egenskaber ved produktion og konstruktion
 14.1.2.3.1. chassis/vognbund (klare og grundlæggende forskelle)
 14.1.2.3.2. montering af CNG-udstyr (klare og grundlæggende forskelle).
 14.1.3. »CNG-system«, enhed bestående af komponenter (beholder(e) eller flaske(r), ventiler, bøjelige brændstofledninger osv.) og forbindelsesdele (stive brændstofledninger, rørfittings osv.) monteret på motorkøretøjer, der anvender CNG i

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
deres fremdriftssystem.
 15. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 15.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af særlige komponenter til brug af komprimeret naturgas i fremdriftssystemet indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 15.2. Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer: beskrivelse af køretøjet, herunder alle de relevante enkeltheder, som der henvises til i bilag 1B til dette regulativ.
 15.3. Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne.
 16. GODKENDELSE
 16.1. Såfremt det køretøj, som søges godkendt i henhold til dette regulativ, er forsynet med alle de nødvendige komponenter til anvendelse af komprimeret naturgas i dets fremdriftssystem og opfylder kravene i punkt 17 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.
 16.2. Hvert godkendt køretøj tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet.
 16.3. Meddelelse om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en CNG-køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 Alle køretøjer, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, som angives i det i punkt 16.2 omhandlede godkendelsesformular, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 16.4.1. en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelsen (3)
 16.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 16.4.1.
 16.5. Såfremt køretøjet svarer til et køretøj, som efter et eller flere af de regulativer, som er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 16.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, i henhold til hvilke der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 16.4.1 foreskrevne symbol.
 16.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 16.7. Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.
 16.8. Bilag 2C til dette regulativ giver eksempler på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke.
 17. FORSKRIFTER FOR MONTERING AF SPECIFIKKE KOMPONENTER TIL ANVENDELSE AF KOMPRIMERET NATURGAS I KØRETØJERS FREMDRIFTSSYSTEM
 17.1. Generelt
 17.1.1. Køretøjets CNG-system skal fungere på god og sikker måde ved det arbejdstryk og de driftstemperaturer, til hvilket køretøjet er konstrueret og godkendt.
 17.1.2. Alle systemets komponenter skal være typegodkendt hvad angår de enkelte dele i henhold til del I af dette regulativ.
 17.1.3. De i systemet anvendte materialer skal være egnede til brug med CNG.
 17.1.4. Alle systemets komponenter skal være fastgjort på forsvarlig måde.
 17.1.5. CNG-systemet må ikke


text:
udvise utætheder, dvs. der må ikke dannes bobler inden for 3 minutter.
 17.1.6. CNG-systemet skal være monteret således, at det er bedst muligt beskyttet mod beskadigelse f.eks. af bevægelige køretøjsdele, kollision, stenslag, læsning og aflæsning af køretøjet eller forskubning af lasten.
 Der må ikke tilsluttes andre anordninger til CNG-systemet end dem, som er strengt nødvendige for korrekt funktion af det motordrevne køretøj.
 17.1.7.1. Uanset bestemmelserne i punkt 17.1.7 kan køretøjet være udstyret med et system til opvarmning af passager- og/eller lastrum, og dette system kan være tilsluttet CNG-systemet.
 17.1.7.2. Det i punkt 17.1.7.1 omhandlede opvarmningssystem tillades, hvis de tekniske tjenester, som forestår typegodkendelsesprøvningen, skønner, at varmesystemet er tilbørligt beskyttet, og at den nødvendige funktion af det normale CNG-system ikke berøres.
 Identifikation af CNG-drevne køretøjer i klasse M2 og M3 (4).
 17.1.8.1. Køretøjer i klasse M2 og M3, som er udstyret med et CNG-system, skal være forsynet med en plade som foreskrevet i bilag 6.
 17.1.8.2. Pladen skal være placeret på for- og bagside og udvendigt på dørene i højre side af køretøjer i klasse M2 og M3.
 17.2. Yderligere forskrifter
 17.2.1. Ingen af CNG-systemets komponenter, herunder beskyttende materialer, som udgør en del af disse komponenter, må rage ud over køretøjets omrids, bortset fra påfyldningsenheden, såfremt denne ikke rager mere end 10 mm ud over sit fastgøringspunkt.
 17.2.2. Ingen af CNG-systemets komponenter må være placeret nærmere end 100 mm fra udstødningssystemet eller tilsvarende varmekilde, medmindre sådanne komponenter er forsvarligt beskyttet mod varme.
 17.3. CNG-systemet
 Et CNG-system skal mindst omfatte følgende komponenter:
 17.3.1.1. beholder(e) eller flaske(r)
 17.3.1.2. trykviser eller brændstofniveauviser
 17.3.1.3. trykbegrænseranordning (temperaturaktiveret)
 17.3.1.4. automatisk flaskeventil
 17.3.1.5. håndventil
 17.3.1.6. trykregulator
 17.3.1.7. gasflowregulator
 17.3.1.8. flowbegrænseranordning
 17.3.1.9. gastilførselsanordning
 17.3.1.10. påfyldningsanordning eller -beholder
 17.3.1.11. bøjelig brændstofledning
 17.3.1.12. stiv brændstofledning
 17.3.1.13. elektronisk styreenhed
 17.3.1.14. fittings.
 17.3.1.15. Gastæt indeslutning til de komponenter, som er monteret indvendigt i bagage- og passagerrum. Hvis den gastætte indeslutning vil blive ødelagt i tilfælde af brand, kan trykbegrænseranordningen være dækket af den gastætte indeslutning.
 CNG-systemet kan desuden omfatte følgende komponenter:
 17.3.2.1. kontraventil
 17.3.2.2. trykbegrænserventil
 17.3.2.3. CNG-filter
 17.3.2.4. trryk- og/eller temperaturføler
 17.3.2.5. brændstofvælgersystem og elektrisk system.
 17.3.3. En ekstra automatisk ventil kan være kombineret med trykregulatoren.
 17.4. Montering af beholderen
 17.4.1. Beholderen skal være permanent monteret i køretøjet og må ikke være monteret i motorrummet.
 17.4.2. Beholderen skal være således monteret, at der ikke er metal-metal kontakt bortset fra beholderens fastgøringspunkter.
 Når køretøjet er driftsklart, skal brændstofbeholderen være mindst 200 mm over kørebanen.
 17.4.3.1. Bestemmelserne i punkt 17.4.3 finder ikke anvendelse, såfremt beholderen er tilstrækkelig beskyttet fortil og i siderne, og ingen del af beholderen er lavere end denne beskyttende konstruktion.
 17.4.4. Brændstofbeholder(e) eller -flaske(r) skal være monteret og fastgjort således, at følgende accelerationer kan optages (uden at medføre beskadigelse), når beholderne er fulde:
 Køretøjer i klasse M1 and N1:
 a)
 20 g i køreretningen
 b)
 8 g vandret og vinkelret på køreretningen
 Køretøjer i klasse M2 og N2:
 a)
 10 g i køreretningen
 b)
 5 g vandret og vinkelret på køreretningen
 Køretøjer af klasse M3 and N3:
 a)
 6,6 g i køreretningen


text:
b)
 5 g vandret og vinkelret på køreretningen.
 En beregning kan træde i stedet for afprøvningen, såfremt ansøgeren tilfredsstillende kan godtgøre beregningens ækvivalens over for den tekniske tjeneste.
 17.5. Udstyr, som er monteret på beholder(e) eller flaske(r)
 Automatisk ventil
 17.5.1.1. En automatisk flaskeventil skal være monteret direkte på hver beholder.
 17.5.1.2. Den automatiske flaskeventil skal fungere således, at brændstofforsyningen uanset tændingskontaktens stilling afbrydes, når motoren standses, og forbliver afbrudt, når motoren ikke er i gang. Der tillades en forsinkelse på 2 sekunder til diagnosticering.
 Trykbegrænseranordning
 17.5.2.1. Den temperaturaktiverede trykbegrænseranordning skal være monteret på brændstofbeholderen (-beholderne) på en sådan måde, at den kan lede gassen til den gastætte indeslutning, såfremt den gastætte indeslutning opfylder kravene i punkt 17.5.5.
 Overstrømsventil på beholderen
 17.5.3.1. Flowbegrænseranordningen skal monteres i brændstofbeholderen (-beholderne) på den automatiske flaskeventil.
 Håndventil
 17.5.4.1. En håndventil er stift fastgjort til flasken og kan være integreret i den automatiske flaskeventil.
 Gastæt indeslutning på beholderen (beholderne)
 17.5.5.1. Brændstofbeholderen (-beholderne) skal over beholderens (beholdernes) fittings være forsynet med gastæt indeslutning, som opfylder kravene i punkt 17.5.5.2 til 17.5.5.5., medmindre beholderen (beholderne) er monteret uden for køretøjet.
 17.5.5.2. Den gastætte indeslutning skal have åben forbindelse til atmosfæren, om nødvendigt gennem en forbindelsesslange og en gennemføring, som skal være bestandig over for CNG.
 17.5.5.3. Den gastætte indeslutnings ventilationsåbning må dog ikke føre til hjulkassen og må ikke være rettet mod en varmekilde som f.eks. udstødningsanlægget.
 17.5.5.4. Eventuelle forbindelsesslanger og gennemføringer i bunden af motorkøretøjets karrosseri til ventilation af den gastætte indeslutning skal have en mindste fri åbning på 450 mm2.
 17.5.5.5. Indeslutningen over beholderen(e)s fittings og tilslutningsslanger skal være gastæt ved et tryk på 10 kPa uden at blive permanent deformeret. Under disse omstændigheder kan en udsivning på ikke over 100 cm3 pr. time accepteres.
 17.5.5.6. Tilslutningsslangen skal med klemmer eller på anden måde være fastgjort til den gastætte indeslutning og gennemføringen, således at en gastæt samling er sikret.
 17.5.5.7. Den gastætte indeslutning skal indeslutte alle komponenter, som er monteret i bagage- og passagerrum.
 17.6. Stive og bøjelige brændstofledninger
 17.6.1. Stive brændstofledninger skal være fremstillet af sømløst materiale: kobber, rustfrit stål eller stål med korrosionsbestandig belægning.
 17.6.2. Den stive brændstofledning kan være erstattet af en bøjelig brændstofledning, såfremt den anvendes i klasse 0, 1 eller 2.
 17.6.3. Bøjelige brændstofledninger skal opfylde forskrifterne i dette regulativs bilag 4B.
 17.6.4. Stive brændstofledninger skal være fastgjort, så de ikke kan blive udsat for vibrationer eller spændinger.
 17.6.5. Bøjelige brændstofledninger skal være fastgjort således, at de ikke kan blive udsat for vibrationer eller spændinger.
 17.6.6. I fastgøringspunktet skal bøjelige og stive brændstofledninger være monteret således, at der ikke er nogen metal-metal berøring.
 17.6.7. Stive og bøjelige brændstofgasledninger må ikke være placeret ved køretøjets løftepunkter for donkraft.
 17.6.8. Ved gennemføringerne skal brændstofledningerne være forsynet med beskyttende materiale.
 17.7. Montering af gasforbindelser mellem komponenterne
 17.7.1. Loddede samlinger og selvskærende kompressionssamlinger er ikke tilladt.
 17.7.2. Rør af rustfrit stål må kun samles med fittings af rustfrit stål.
 17.7.3. Fordelerblokke skal være fremstillet af korrosionsbestandigt materiale.
 17.7.4. Stive brændstofledninger skal være forbundet med passende


text:
samlinger, f.eks. todelte kompressionssamlinger til stålrør og dobbeltkoniske samlestykker.
 17.7.5. Antallet af samlinger skal være indskrænket til det mindst mulige.
 17.7.6. Alle samlinger skal være placeret, så de er tilgængelige for inspektion.
 I passagerrum og lukkede bagagerum må brændstofledningerne ikke være længere end rimeligt nødvendigt og skal under alle omstændigheder være beskyttet af en gastæt indeslutning.
 17.7.7.1. Bestemmelserne i punkt 17.7.7 finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse M2 og M3, hvis brændstofledninger og -forbindelser er forsynet med en muffe, som er bestandig over for CNG og er i åben forbindelse med atmosfæren.
 17.8. Automatisk ventil
 17.8.1. Derudover kan der være monteret en automatisk ventil i brændstofledningen så tæt på trykregulatoren som muligt.
 17.9. Bøjelige brændstofledninger
 17.9.1. Påfyldningsenheden skal være sikret mod drejning og beskyttet mod snavs og vand.
 17.9.2. Er CNG-beholderen monteret i passagerrum eller lukket (bagage)rum, skal påfyldningsenheden være placeret udvendigt på køretøjet eller i motorrummet.
 17.10. Brændstofvælgersystem og elektrisk installation
 17.10.1. De elektriske komponenter i CNG-systemet skal være beskyttet mod overbelastning.
 17.10.2. Køretøjer med flere end ét brændstofsystem skal have et brændstofvælgersystem, som sikrer, at motoren ikke tilføres flere end én brændstoftype ad gangen i mere end 5 sekunder. »Køretøjer med to typer brændstof«, der anvender diesel som det vigtigste brændstof til tænding af luft/gasblandingen, er tilladte, hvis motorerne og køretøjerne opfylder de obligatoriske emissionsnormer.
 17.10.3. De elektriske forbindelser og komponenter i den gastætte indeslutning skal være konstrueret således, at der ikke dannes gnister.
 18. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 18.1. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).
 19. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 19.1. Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 18 ovenfor ikke er opfyldt.
 19.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 20. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE
 Alle ændringer af monteringen af specifikke komponenter til brug af komprimeret naturgas i fremdriftssystemet for køretøjet skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan så enten:
 20.1.1. anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene; eller
 20.1.2. rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.
 20.2. Bekræftelse af nægtelse eller godkendelse, skal med angivelse af ændringer, meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular i overensstemmelse med modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 20.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en typegodkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 21. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at


text:
fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 22. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.
 (1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (2) Angives.
 (3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malasia og 53 for Thailand, 54 og 55 (fri) og 56 for Montenegro. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.
 (4) Som defineret i Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), bilag 7 (TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2).
 BILAG 1A
 VÆSENTLIGE KARAKTERISTIKA FOR CNG-KOMPONENTEN
 BILAG 1B
 VÆSENTLIGE EGENSKABER FOR KØRETØJET, MOTOREN OG DET CNG-RELATEREDE SYSTEM
 BILAG 2A
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET FOR CNG-KOMPONENTEN
 (se punkt 5.2 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført på CNG-komponenten, viser, at denne komponent er godkendt i Italien (E3) i henhold til regulativ nr. 110 under godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 110 i den oprindelige form.
 BILAG 2B
 MEDDELELSE
 Tillæg
 BILAG 2C
 GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING
 MODEL A
 (se punkt 16.2 i dette regulativ)
 Ovenstående


text:
godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjet, hvad angår montering af CNG-system til brug af CNG til fremdrift, er godkendt i Italien (E3) i henhold til regulativ nr. 110 under godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 110 i den oprindelige form.
 MODEL B
 (se punkt 16.2 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjet, hvad angår montering af CNG-system til brug af CNG til fremdrift, er godkendt i Italien (E3) i henhold til regulativ nr. 110 under godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i regulativ 110 i dettes oprindelige form, og at regulativ nr. 83 indeholdt ændringsserie 04.
 BILAG 2D
 MEDDELELSE
 BILAG 3
 GASFLASKER HØJTRYKSGASFLASKER TIL OPBEVARING I KØRETØJET AF NATURGAS SOM BRÆNDSTOF FOR MOTORKØRETØJER
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 I dette bilag fastlægges mindstekrav til genopfyldelige letvægtsgasflasker Flaskerne er bestemt alene til opbevaring af højtrykskomprimeret naturgas brændstof for de motordrevne køretøjer, hvori flaskerne er bestemt til at monteres. Til flaskerne kan anvendes stål, aluminium eller ikke-metalliske materialer af enhver art og enhver konstruktion eller fremstillingsmetode, som er egnet for de specificerede driftsforhold. Dette bilag omfatter ikke metalforinger eller -flasker af rustfrit stål eller svejste konstruktioner. Flaskerne i dette bilag tilhører klasse 0 som beskrevet i punkt 2 i dette regulativ og omfatter følgende:
 CNG-1
 Metal
 CNG-2
 Metalforing forstærket med harpiksimprægnerede endeløse fibre (spiralviklet)
 CNG-3
 Metalforing forstærket med harpiksimprægnerede endeløse fibre (fuldstændig omviklet)
 CNG-4
 Harpiksimprægnerede endeløse fibre med ikke-metallisk foring (helkomposit).
 De driftsbetingelser, som flaskerne underkastes, er beskrevet i punkt 4. Dette bilag er baseret på et arbejdstryk, som efter indtræden af ligevægt ved 15 °C er 20 MPa for naturgasbrændstof, og et maksimalt påfyldningstryk på 26 MPa. Systemer med andet arbejdstryk kan anvendes, når trykket korrigeres med den (det) pågældende faktor (forhold). F.eks. skal arbejdstrykket i et system for 25 MPa ganges med en faktor 1,25.
 Flaskens levetid fastlægges af fabrikanten og kan afhænge af anvendelsen. Fastlæggelsen af driftslevetiden bygger på 1 000 påfyldninger årligt og et samlet antal påfyldninger på mindst 15 000. Den maksimale driftslevetid er 20 år.
 For metalflasker og metalforede flasker er flaskens levetid baseret på væksthastigheden af udmattelsesrevner. Hver flaske eller foring kræves inspiceret med ultralyd eller tilsvarende for at sikre fravær af defekter, som overstiger den tilladte maksimale størrelse. Denne metode giver mulighed for at optimere konstruktions- og fremstillingsmetoder til letvægtsflasker til naturgasdrevne køretøjer.
 For helkompositflasker med ikke-metalliske, ikke belastningsbærende foringer godtgøres deres »sikre levetid« gennem hensigtsmæssige konstruktionsmetoder, afprøvning af konstruktionens egnethed og produktionskontrol.
 2. HENVISNINGER
 Følgende standarder indeholder bestemmelser, som gennem henvisninger i teksten indgår som bestemmelser i dette bilag (indtil tilsvarende ECE-forskrifter foreligger).
 ASTM-standarder (1)
 ASTM B117-90
 Test method of Salt Spray (Fog) Testing
 ASTM B154-92
 Mercurous Nitrate Test for Copper and Copper Alloys
 ASTM D522-92
 Mandrel Bend Test of attached Organic Coatings
 ASTM D1308-87
 Effect of Household Chemicals on Clear and Pigmented Organic Finishes
 ASTM D2344-84
 Test Method for Apparent interlaminar


text:
Shear Strength of Parallel Fibre Composites by Short Beam Method
 ASTM D2794-92
 Test Method for Resistance of Organic Coatings to the Effects of Rapid Deformation (Impact)
 ASTM D3170-87
 Chipping Resistance of Coatings
 ASTM D3418-83
 Test Method for Transition Temperatures Polymers by Thermal Analysis
 ASTM E647-93
 Standard Test, Method for Measurement of Fatigue Crack Growth Rates
 ASTM E813-89
 Test Method for JIC, a Measure of Fracture Toughness
 ASTM G53-93
 Standard Practice for Operating Light and Water — Exposure Apparatus (Fluorescent UV-Condensation Type) for Exposure of non-metallic materials
 BSI-standarder (2)
 BS 5045
 Part 1 (1982) Transportable Gas Containers — Specification for Seamless Steel Gas Containers Above 0,5 litre Water Capacity
 BS 7448-91
 Fracture Mechanics Toughness Tests Part I — Method for Determination of KIC, Critical COD and Critical J Values of BS PD 6493-1991. Guidance an Methods for Assessing the A Acceptability of Flaws in Fusion Welded Structures; Metallic Materials
 ISO-standarder (3)
 ISO 148-1983
 Steel — Charpy Impact Test (v-notch)
 ISO 306-1987
 Plastics — Thermoplastic Materials — Determination of Vicat Softening Temperature
 ISO 527 Pt 1-93
 Plastics — Determination of Tensile Properties — Part I: General principles;
 ISO 642-79
 Steel-Hardenability Test by End Quenching (Jominy Test)
 ISO 2808-91
 Paints and Varnishes — Determination of film Thickness
 ISO 3628-78
 Glass Reinforced Materials — Determination of Tensile Properties
 ISO 4624-78
 Plastics and Varnishes — Pull-off Test for adhesion
 ISO 6982-84
 Metallic Materials — Tensile Testing
 ISO 6506-1981
 Metallic Materials — Hardness test — Brinell Test
 ISO 6508-1986
 Metallic Materials — Hardness Tests — Rockwell Test (Scales, ABCDEFGHK)
 ISO 7225
 Precautionary Labels for Gas Cylinders
 ISO/DIS 7866-1992
 Refillable Transportable Seamless Aluminium Alloy Cylinders for Worldwide Usage Design, Manufacture and Acceptance
 ISO 9001:1994
 Quality Assurance in Design/Development. Production, Installation and Servicing
 ISO 9002:1994
 Quality Assurance in Production and Installation
 ISO/DIS 12737
 Metallic Materials — Determination of the Plane-Strain Fracture Toughness
 ISO/IEC Guide 25-1990
 General requirements for the Technical Competence of Testing Laboratories
 ISO/IEC Guide 48-1986
 Guidelines for Third Party Assessment and Registration of Supplies Quality System
 ISO/DIS 9809
 Transportable Seamless Steel Gas Cylinders Design, Construction and Testing — Part I: Quenched and Tempered Steel Cylinders with Tensile Strength < 1 100 MPa
 NACE-standarder (4)
 NACE TM0177-90
 Laboratory Testing of Metals for Resistance to Sulphide Stress Cracking in H2S Environments.
 3. DEFINITIONER
 I dette bilag forstås ved:
 3.1. (ikke anvendt)
 3.2. Selvkrympning: En metode til trykpåføring, som anvendes ved produktion af kompositflasker med en metalforing, som belastes ud over sin flydegrænse, således at der opstår blivende plastisk deformation, som medfører, at foringen har kompressionsspændinger og fibrene trækspændinger ved et indvendigt tryk på nul.
 3.3. Selvkrympningstryk: Det tryk i den beviklede flaske, hvor den nødvendige spændingsfordeling mellem foring og bevikling opnås.
 3.4. Batch kompositflasker: En gruppe flasker, som er produceret fortløbende af egnede foringer af samme størrelse, konstruktion, foreskrevne konstruktionsmaterialer og fremstillingsproces.
 3.5. Batch metalflasker og -foringer: En gruppe metalflasker eller foringer, som er produceret fortløbende og med anvendelse af samme nominelle diameter, vægtykkelse, konstruktion, foreskrevet konstruktionsmateriale, fremstillingsproces, fremstillingsudstyr og varmebehandling samt varmebehandlingens tidsforløb, temperatur og atmosfære.
 3.6.


text:
Batch ikke-metalliske foringer: En gruppe ikke-metalliske foringer, som er produceret fortløbende med anvendelse af samme nominelle diameter, vægtykkelse, konstruktion, foreskrevet konstruktionsmateriale og fremstillingsproces.
 3.7. Grænser for batchstørrelse: Den største tilladte batchstørrelse er 200 færdige flasker eller foringer (heri ikke medregnet flasker eller foringer til destruktive prøver), dog indtil et antal svarende til ét fortløbende produktionsskift.
 3.8. Kompositflaske: En flaske fremstillet af harpiksimprægnerede endeløse fibre viklet omkring en metallisk eller ikke-metallisk foring. Kompositflasker med ikke-metalliske foringer benævnes helkompositflasker.
 3.9. Vikling med kontrolleret spænding: En proces, som anvendes ved fremstilling af spiralviklede kompositflasker med metalforing, og ved hvilken beviklingen udføres med forstærkningsfibre under ret høj spænding, hvorved man opnår, at der ved et indvendigt tryk på nul er en trykspænding i foringen og en trækspænding i beviklingen.
 3.10. Påfyldningstryk: Gastrykket i flasken umiddelbart efter påfyldning.
 3.11. Færdige flasker: Flasker, som er klar til brug, er typiske for en normal produktion og er komplette med identifikationsmærkning og udvendig belægning, herunder integreret isolering som foreskrevet af fabrikanten, men uden ikke-integreret isolering eller beskyttelse.
 3.12. Helvikling: En bevikling, hvor fiberforstærkningen både løber i flaskens periferiretning og aksiale retning.
 3.13. Gastemperatur: Temperaturen af gassen i en flaske.
 3.14. Spiralvikling: En bevikling, hvor fiberforstærkningen hovedsagelig er lagt rundtgående omkring foringens cylindriske del, således at fibrene ikke bærer nogen væsentlig belastning i flaskens længderetning.
 3.15. Foring: En beholder, som anvendes som gastæt inderbeholder, og som er forsynet med bevikling af forstærkende fibre, som giver den nødvendige styrke. I denne standard beskrives to typer foringer: Metalliske foringer, som er bestemt til at dele belastningen med forstærkningen, og ikke-metalliske foringer, som ikke bærer nogen del af belastningen.
 3.16. Fabrikant: Den person eller organisation, som er ansvarlig for konstruktion, produktion og afprøvning af flaskerne.
 3.17. Maksimalt udviklet tryk: det ligevægtstryk, som opstår, når gastemperaturen i en flaske, som er pumpet op til arbejdstryk, øges til den maksimale tilladelige driftstemperatur.
 3.18. Bevikling: Det forstærkningssystem af fibre og harpiks, som er lagt omkring foringen.
 3.19. Forspænding: Den proces, hvorved der påføres selvkrympning eller bevikles med kontrolleret spænding.
 3.20. Driftslevetid: Den levetid i år, hvorunder flaskerne kan anvendes sikkert ved standarddriftsbetingelserne.
 3.21. Ligevægtstryk: Gassens tryk efter at en given ligevægtstemperatur er nået.
 3.22. Ligevægtstemperatur: Den ensartede temperatur, som gassen antager, når enhver temperaturændring forårsaget af påfyldningen har spredt sig.
 3.23. Prøvningstryk: Det tryk, ved hvilket flasken afprøves hydrostatisk.
 3.24. Arbejdstryk: Et ligevægtstryk på 20 MPa ved en ensartet temperatur på 15 °C.
 4. DRIFTSBETINGELSER
 4.1. Generelt
 4.1.1. Standarddriftsbetingelser
 De standarddriftsbetingelser, som foreskrives i dette afsnit, gives som grundlag for konstruktion, produktion, inspektion, afprøvning og godkendelse af flasker, som er bestemt til fast montering på køretøjet og skal anvendes til opbevaring af naturgas ved omgivende temperatur med henblik på anvendelse som brændstof til køretøjet.
 4.1.2. Flaskernes anvendelse
 Det er også hensigten med de foreskrevne driftsbetingelser, at de skal give oplysninger om sikker anvendelse af flasker fremstillet efter dette regulativ til:
 a)
 fabrikanter af flasker
 b)
 indehavere af flasker
 c)
 konstruktører eller kontrahenter, som er ansvarlige for montering af flasker
 d)
 konstruktører eller ejere af udstyr,


text:
som anvendes til påfyldning af køretøjers flasker
 e)
 leverandører af naturgas og
 f)
 de administrative myndigheder, under hvem anvendelse af flaskerne sorterer.
 4.1.3. Driftslevetid
 Den driftslevetid, i hvilken flaskerne kan anvendes sikkert, skal angives af flaskens konstruktør med den forudsætning, at den anvendes ved de her foreskrevne driftsbetingelser. Den maksimale driftslevetid er 20 år.
 Regelmæssig fornyelse af godkendelsen
 Flaskefabrikanten skal give anbefalinger for regelmæssig fornyelse af godkendelsen af flasken i løbet af dennes levetid gennem visuel inspektion eller afprøvning, baseret på, at den anvendes ved de her foreskrevne driftsbetingelser. Hver flaske inspiceres visuelt mindst hver 48. måned efter dens ibrugtagning på køretøjet (køretøjets indregistrering) samt ved eventuel genmontering, idet inspektionen omfatter udvendig beskadigelse og ældning, også under fastspændingsbåndene. Visuel inspektion skal udføres efter fabrikantens forskrifter af et kompetent organ, som er godkendt eller anerkendt af den forskriftsudstedende myndighed. Flasker, som mangler mærkat med påbudte oplysninger, eller på hvilke de påbudte oplysninger på mærkaten på nogen måde er ulæselige, skal tages ud af drift. Hvis flasken kan identificeres med sikkerhed ved hjælp af fabrikantangivelsen og fabrikationsnummeret, kan en erstatningsmærkat påsættes, hvorefter flasken kan forblive i drift.
 4.1.4.1. Flasker, som har været udsat for kollision
 Flasker, som har været udsat for trafiksammenstød, skal geninspiceres af et af fabrikanten godkendt organ, medmindre andet bestemmes af den kompetente myndighed. Flasker, som ikke er blevet beskadiget ved stød hidrørende fra sammenstødet, kan tages i drift på ny; ellers skal flasken returneres til fabrikanten til vurdering.
 4.1.4.2. Flasker, som har været udsat for brand
 Flasker, som har været under indvirkning af brand, skal geninspiceres af et af fabrikanten godkendt organ eller kasseres og tages ud af drift.
 4.2. Maksimale tryk
 Flasketrykket skal begrænses til følgende:
 a)
 et tryk, som ved ligevægt indstiller sig på 20 MPa ved en ligevægtstemperatur på 15 °C
 b)
 26 MPa umiddelbart efter påfyldning, uanset temperaturen.
 4.3. Maksimalt antal påfyldninger
 Flaskerne er konstrueret til at blive fyldt op til et ligevægtstryk på 20 MPa ved en ligevægtsgastemperatur på 15 °C indtil 1 000 gange pr. års driftstid;
 4.4. Temperaturområde
 4.4.1. Ligevægtstemperatur
 Ligevægtstemperaturen af gassen i en flaske kan være mellem minimumværdien –40 °C og maksimumværdien 65 °C.
 4.4.2. Flasketemperatur
 Temperaturen af flaskens gods kan variere fra –40 °C til +82 °C
 Temperaturer over +65 °C kan være tilstrækkeligt lokale eller tilstrækkeligt kortvarige til, at temperaturen af gassen i flasken aldrig overstiger +65 °C, undtagen under de i punkt 4.4.3 angivne forhold.
 4.4.3. Overgangstemperaturer
 Under påfyldning og tømning af flasken kan den udviklede gastemperatur variere ud over grænserne i punkt 4.4.1.
 4.5. Gassens sammensætning
 Methanol og/eller glycol må ikke med forsæt tilsættes naturgassen. Flasken skal være konstrueret således, at den tåler at blive påfyldt naturgas, som opfylder en af følgende tre betingelser:
 a)
 SAE J1616
 b)
 Tør gas
 Vanddampindholdet er normalt begrænset til 32 mg/m3, eller et trykdugpunkt på –9 °C ved 20 MPa. For tør gas er der ingen grænser for indholdet af komponenter, bortset fra:
 —
 Hydrogensulfid og andre opløselige sulfider: ... 23 mg/m3
 —
 Oxygen: ... 1 % v/v
 Hydrogenindholdet


text:
er begrænset til 2 % v/v, når flaskerne er fremstillet af stål med en trækbrudstyrke på over 950 MPa;
 c)
 Våd gas
 Gas med et vandindhold større end b) opfylder normalt følgende grænser for indhold af komponenter:
 —
 Hydrogensulfid og andre opløselige sulfider: ... 23 mg/m3
 —
 Oxygen: ... 1 % v/v
 —
 Carbondioxid: ... 4 % v/v
 —
 Hydrogen: ... 0,1 % v/v
 Under forhold svarende til våd gas er det nødvendigt med et indhold af kompressorolie på mindst 1 mg olie pr. kg gas for at beskytte metalflasker og -foringer.
 4.6. Udvendige overflader
 Flasker er ikke konstrueret til varig eksponering for mekanisk og kemisk påvirkning, f.eks. lækage fra last, som medføres af køretøjet, eller svær slidskade som følge af vejforholdene, og skal opfylde anerkendte standarder for monteringen. Flaskernes udvendige overflade kan dog utilsigtet blive udsat for:
 a)
 vand, enten ved tilbagevendende nedsænkning eller ved vejsprøjt
 b)
 salt, enten som følge af kørsel i kystegne eller brug af vejsalt
 c)
 sollysets ultraviolette stråling
 d)
 stenslag
 e)
 opløsningsmidler, syrer og baser, kunstgødning og
 f)
 automobilvæsker som benzin, hydraulisk væske, glycol og olie.
 4.7. Gasgennemsivning eller -utæthed
 Flasker kan være anbragt i lukkede rum i længere perioder. Gennemsivning af gas gennem flaskens væg eller udsivning mellem endetilslutninger og foring skal være taget i betragtning i konstruktionen.
 5. GODKENDELSE AF KONSTRUKTION
 5.1. Generelt
 Følgende oplysninger skal af flaskens konstruktør indgives sammen med ansøgningen om godkendelse til den kompetente myndighed:
 a)
 erklæring vedrørende driftsforhold (punkt 5.2)
 b)
 konstruktionsdata (punkt 5.3)
 c)
 produktionsdata (punkt 5.4)
 d)
 kvalitetsstyringssystem (punkt 5.5)
 e)
 brudpræstationer og defektstørrelse med henblik på ikke-destruktiv afprøvning (punkt 5.6)
 f)
 datablad (punkt 5.7)
 g)
 supplerende data (punkt 5.8).
 For flasker konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809 kræves hverken den i punkt 5.3.2 omhandlede spændingsanalyse eller de i punkt 5.6 omhandlede oplysninger.
 5.2. Erklæring vedrørende driftsforhold
 Formålet med denne erklæring er at vejlede både brugere og montører af flasker samt den godkendende myndighed eller dennes bemyndigede repræsentant. Erklæringen vedrørende driftsforhold skal omfatte følgende:
 a)
 en erklæring om, at flaskens konstruktion er egnet til anvendelse under de i punkt 4 angivne driftsbetingelser i hele sin driftslevetid
 b)
 angivelse af driftslevetiden
 c)
 mindstekrav til afprøvning og/eller inspektion i løbet af driftsperioden
 d)
 nødvendige trykbegrænseranordninger og/eller isolering
 e)
 de understøttelsesmetoder, beskyttelseslag osv., som er nødvendige, men ikke medfølger
 f)
 beskrivelse af flaskens konstruktion
 g)
 eventuelle andre oplysninger, som er nødvendige af hensyn til sikker brug og inspektion af flasken.
 5.3. Konstruktionsdata
 5.3.1. Tegninger:
 Tegninger skal være forsynet med mindst følgende angivelser:
 a)
 titel, henvisningsnummer, udstedelsesdato samt ændringsnumre med udstedelsesdato, hvis relevant
 b)
 henvisning til dette regulativ og til flasketypen
 c)
 alle mål, komplet med tolerancer samt enkeltheder vedrørende formen af endelukninger med mindstetykkelser samt åbninger
 d)
 masseangivelse, komplet med tolerance, for flaskerne
 e)
 materialespecifikationer, komplet med mindstekrav til mekaniske og kemiske egenskaber eller toleranceangivelser, og, for metalflasker og metalforinger, det foreskrevne hårdhedsområde
 f)
 andre data som trykområde for selvkrympning, mindste prøvningstryk, enkeltheder vedrørende brandsikringssystem og udvendig beskyttende belægning.
 5.3.2. Rapport om spændingsanalyse
 Der leveres en finitelement-spændingsanalyse eller


text:
anden spændingsanalyse.
 Der leveres en tabel med sammendrag af de beregnede spændinger i rapporten.
 5.3.3. Materialeprøvningsdata
 Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse af egenskaber og tolerancer for de til konstruktionen anvendte materialer. Endvidere prøvningsdata, som karakteriserer de mekaniske egenskaber og materialernes egnethed til anvendelse under de i punkt 4 angivne betingelser.
 5.3.4. Prøvningsdata vedrørende konstruktionens egnethed
 Flaskens materialer, konstruktion, produktion og afprøvning skal godtgøres at være tilfredsstillende til den påtænkte anvendelse, når de prøvningskrav, som stilles for den givne flaskekonstruktion, er opfyldt ved afprøvning i overensstemmelse med de pågældende prøvningsmetoder, som er beskrevet i dette bilags tillæg A.
 De forelagte afprøvningsdata skal desuden dokumentere dimensioner, vægtykkelse og vægt af hver af de afprøvede flasker.
 5.3.5. Brandsikring
 Arrangementet af de trykbegrænseranordninger, som beskytter flasken mod pludseligt brud, når den eksponeres for de i punkt A.15 angivne brandbetingelser, skal angives. De forelagte afprøvningsdata skal dokumentere effektiviteten af det foreskrevne brandsikringssystem.
 5.3.6. Støttebeslag til flasker
 Der skal gives beskrivelse af flaskens monteringsbeslag eller kravene til disse i overensstemmelse med punkt 6.11.
 5.4. Produktionsoplysninger
 Der skal gives en detaljeret beskrivelse af produktionsprocesser, ikke-destruktiv prøvning, produktionstests og batchprøvning; tolerancer for alle produktionsprocesser såsom varmebehandling, endeformgivning, harpiksblandingsforhold, fiberviklespænding og -hastighed, hærdetider og -temperaturer samt selvkrympningsprocedurer skal angives; overfladefinish, gevind, acceptkriterier for ultralydsscanning (eller tilsvarende) og maksimale batchstørrelser for batchprøvning skal ligeledes angives.
 5.5. (ikke anvendt)
 5.6. Brudegenskaber og defektstørrelse ved ikke destruktiv prøvning
 5.6.1. Brudegenskaber
 Fabrikanten skal godtgøre konstruktionens utæthed-før-brud-egenskaber som beskrevet i punkt 6.7.
 5.6.2. Defektstørrelse til brug ved ikke-destruktiv prøvning
 Med den i punkt 6.15.2 beskrevne metode fastlægger fabrikanten den maksimale størrelse af en defekt til brug ved ikke-destruktiv afprøvning, som forhindrer svigt af flasken inden for dennes driftslevetid som følge af materialetræthed eller svigt af flasken ved brud.
 5.7. Datablad
 For hver flaskekonstruktion forelægges et datablad med en sammenfatning af de dokumenter, som indeholder de i punkt 5.1 foreskrevne oplysninger. For hvert dokument angives titel, henvisningsnummer, ændringsnummer og dato på originalversion og ændringsversioner. Alle dokumenter skal være underskrevet eller påført udstederens initialer; databladet skal være forsynet med nummer og eventuelt ændringsnummer, som gør det muligt at fastlægge flaskens konstruktion, og skal være underskrevet af den tekniker, som er ansvarlig for konstruktionen. På databladet skal være afsat plads til et stempel, som angiver konstruktionens registrering.
 5.8. Supplerende oplysninger
 Supplerende oplysninger, som kan støtte ansøgningen, således praktiske erfaringer med de materialer, der påtænkes anvendt, eller brug af en bestemt flaskekonstruktion under andre driftsbetingelser, skal gives hvis relevant.
 5.9. Godkendelse og attestering
 5.9.1. Inspektion og prøvning
 Overensstemmelsesprøvning skal finde sted i overensstemmelse med forskrifterne i afsnit 9 i dette regulativ.
 For at sikre, at flasken opfylder forskrifterne i dette internationale regulativ, skal den underkastes inspektion, som skal udføres efter punkt 6.13 og 6.14 af den kompetente myndighed.
 5.9.2. Prøvningscertifikat
 Såfremt resultaterne af afprøvningen af prototypen efter punkt 6.13 er tilfredsstillende, udsteder den kompetente myndighed et prøvningscertifikat. Et eksempel på et prøvningscertifikat er givet i tillæg D til dette bilag.
 5.9.3. Batchgodkendelsescertifikat
 Den kompetente myndighed udsteder et godkendelsescertifikat som gengivet i tillæg D til dette bilag.
 6.


text:
FORSKRIFTER, SOM FINDER ANVENDELSE PÅ ALLE FLASKETYPER
 6.1. Generelt
 Følgende forskrifter finder generel anvendelse på de i punkt 7 til 10 angivne flasketyper. Flaskernes konstruktion skal dække alle de relevante aspekter, som er nødvendige for at sikre, at hver flaske af den pågældende konstruktion er egnet til sit formål gennem hele den foreskrevne driftslevetid. Type CNG-1 stålflasker, som er konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809 og opfylder alle krav deri, behøver kun opfylde forskrifterne i punkt 6.3.2.4 og 6.9 til 6.13.
 6.2. Konstruktion
 I dette regulativ angives ikke konstruktionsvejledning, tilladelige spændinger eller deformationer, men konstruktionens egnethed kræves godtgjort ved passende beregninger og påvist ved, at flaskerne konsekvent holder de i dette regulativ foreskrevne materiale-, konstruktionsegnetheds-, produktions- og batchprøver. Alle konstruktioner skal i tilfælde af svigt udvise »utæthed-før-brud« (leakage before break) ved den nedbrydning af de trykbærende dele, som kan finde sted under normal drift. Indtræder der utæthed af metalflasker eller metalforinger, må dette alene skyldes vækst af en udmattelsesrevne.
 6.3. Materialer
 6.3.1. De anvendte materialer skal være egnede til de driftsforhold, som foreskrives i punkt 4. Konstruktionen må ikke indebære, at indbyrdes uforenelige materialer er i berøring med hinanden. Egnethedsprøvninger for de i konstruktionen indgående materialer er sammenfattet i tabel 6.1.
 Stål
 6.3.2.1. Sammensætning
 Stål skal være aluminium- og/eller siliciumberoliget og overvejende finkornet. For alle stålarter skal den kemiske sammensætning være deklareret og fastlagt ved mindst følgende:
 a)
 kulstof-, mangan-, aluminium- og siliciumindhold i alle tilfælde
 b)
 indhold af nikkel, chrom, molybdæn, bor og vanadium samt andre legeringsstoffer, som er tilsat med forsæt.
 Følgende grænser må ikke overskrides i støbningsanalysen:
 Trækbrudstyrke
 < 950 Mpa
 ≥ 950 MPa
 Svovl
 0,020 %
 0,010 %
 Fosfor
 0,020 %
 0,020 %
 Svovl og fosfor
 0,030 %
 0,025 %
 Anvendes kulstof-borstål, skal der udføres en hærdelighedsprøve efter ISO 642 på første og sidste blok eller valseemne fra hver charge stål. Hårdheden, målt i et punkt 7,9 mm fra den bratkølede ende, skal være 33-53 HRC eller 327-560 HV og skal være certificeret af råvarefabrikanten.
 6.3.2.2. Trækstyrkeegenskaber
 De mekaniske egenskaber af stålet i den færdige flaske eller foring bestemmes i overensstemmelse med afsnit A.1 (tillæg A). Stålets brudforlængelse skal være mindst 14 %.
 6.3.2.3. Slagbestandighedsegenskaber
 Slagstyrkeegenskaberne af stålet i den færdige flaske eller foring bestemmes efter afsnit A.2 (tillæg A). Slagstyrken må ikke være mindre end angivet i tabel 6.2 i dette bilag.
 6.3.2.4. Bestandighed mod sulfidspændingsrevnedannelse
 Er den øvre grænse for den specificerede hårdhed af stålet over 950 MPa, skal stålet fra den færdige flaske afprøves for bestandighed mod sulfidespændingsrevnedannelse efter dette bilags tillæg A, afsnit A.3, og opfylde de deri angivne forskrifter.
 Aluminium
 6.3.3.1. Sammensætning
 Aluminiumlegeringer beskrives i overensstemmelse med den af Aluminium Association anvendte praksis for et givet legeringssystem. Urenhedsgrænserne for bly og bismuth må ikke være over 0,003 % i nogen aluminiumlegering.
 6.3.3.2. Korrosionsprøvning
 Aluminiumlegeringer skal opfylde forskrifterne for korrosionsprøvninger udført efter afsnit A.4 (tillæg A).
 6.3.3.3. Revnedannelse ved vedvarende belastning
 Aluminiumlegeringer skal opfylde forskrifterne for prøvninger for revnedannelse ved vedvarende belastning udført i overensstemmelse med afsnit A.5 (tillæg A).
 6.3.3.4. Trækstyrkeegenskaber


text:
De mekaniske egenskaber af aluminiumlegeringen i den færdige flaske eller foring bestemmes i overensstemmelse med afsnit A.l (tillæg A). Brudforlængelsen for aluminium skal være mindst 12 %.
 Harpikser
 6.3.4.1. Generelt
 Til imprægnering kan anvendes termohærdende eller termoplastiske harpikser. Som eksempel på egnede grundmasser kan nævnes termohærdende plastarter som epoxy, modificeret epoxy, polyester og vinylester samt termoplastiske materialer som polyethylen og polyamid.
 6.3.4.2. Forskydningsbrudstyrke
 Harpiksmaterialer skal afprøves efter afsnit A.26 (tillæg A) og opfylde de deri angivne forskrifter.
 6.3.4.3. Glasovergangstemperatur
 Glasovergangstemperaturen for harpiksmaterialet bestemmes efter ASTM D3418.
 6.3.5. Fibre
 Eventuel forstærkning af konstruktionen skal ske ved hjælp af glasfiber, aromatisk polyamidfiber eller kulfiber. Anvendes kulfiberforstærkning, skal der i konstruktionen være truffet foranstaltninger til forebyggelse af galvanisk tæring af flaskens metalkomponenter. Fabrikanten skal opbevare de offentliggjorte specifikationer for kompositmaterialer, materialefabrikantens anvisninger for opbevaring, opbevaringsbetingelser og holdbarhed samt materialefabrikantens certificering af, at hvert parti er i overensstemmelse med ovennævnte forskrifter i specifikationen. Fiberfabrikanten skal certificere, at fibermaterialets egenskaber opfylder fabrikantens forskrifter for produktet.
 6.3.6. Plastforinger
 Trækflydespænding og brudforlængelse bestemmes efter afsnit A.22 (tillæg A). Prøvningen skal godtgøre, at plastforingsmaterialets sejhedsegenskaber ved –50 °C eller derunder opfylder fabrikantens forskrifter. Polymermaterialet skal være foreneligt med de driftsbetingelser, som foreskrives i afsnit 4 i dette bilag. Ved anvendelse af metoden i afsnit A.23 (tillæg A) skal blødgøringstemperaturen være mindst 90 °C og smeltetemperaturen mindst 100 °C.
 6.4. Prøvningstryk
 I produktionen skal benyttes et mindste prøvningstryk på 30 Mpa.
 6.5. Sprængtryk og fiberspændingsindeks
 Det mindste faktiske sprængtryk må ikke for nogen flasketype være mindre end angivet i tabel 6.3 i dette bilag. For konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 skal kompositbeviklingen være konstrueret således, at den giver høj driftssikkerhed ved konstant belastning og cyklisk belastning. Denne driftssikkerhed skal være opnået ved, at kompositforstærkningens spændingsindeks mindst er lig værdierne i tabel 6.3 i dette bilag. Ved spændingsindekset forstås det foreskrevne mindste sprængtryk divideret med spændingen i fiberen ved arbejdstryk. Ved sprængindekset forstås flaskens faktiske sprængtryk divideret med arbejdstrykket. For konstruktioner af type CNG-4 er spændingsindekset lig sprængindekset. For konstruktioner af type CNG-2 og CNG-3 (metalforet, fuldstændig omviklet komposit) omfatter beregningen af spæindingsindekset:
 a)
 en beregningsmetode, som kan håndtere ikke-lineære materialer (specialprogrammel eller programmel til finitelement-analyse)
 b)
 for lineære materialer skal den elastisk-plastiske spændings-deformationskurve skal være kendt og en korrekt model opstillet
 c)
 der skal være opstillet en korrekt model for kompositmaterialernes mekaniske egenskaber
 d)
 beregningerne skal ske ved: selvkrympning, trykløs tilstand efter selvkrympning, arbejdstryk og mindste sprængtryk
 e)
 i beregningerne skal være taget hensyn til forspændinger som følge af viklingens spænding
 f)
 det tilladelige mindste sprængtryk skal vælges således, at den beregnede spænding ved mindste tilladelige sprængtryk divideret med den beregnede spænding ved arbejdstryk opfylder forskrifterne for spændingsindeks for den anvendte fiber
 g)
 ved analyse af flasker med blandet forstærkning (to eller flere forskellige typer fibre) skal de forskellige fibres belastningsandel tages i betragtning, baseret på fibrenes respektive elasticitetsmoduler. Forskrifterne for spændingsindeks for hver fibertype skal være i overensstemmelse med værdierne i tabel 6.3 i dette bilag. Efterprøvning af spændingsindekser kan endvidere foretages ved hjælp af tøjningsmålere.


text:
En acceptabel metode er beskrevet i det orienterende tillæg E til dette bilag.
 6.6. Spændingsanalyse
 Der skal foretages en spændingsanalyse, som begrunder de konstruktivt bestemte mindste vægtykkelser. Denne skal omfatte spændingerne i foringer og fibre i kompositkonstruktioner.
 6.7. Vurdering af utæthed-før-brud-egenskaber
 Flasker af type CNG-1, CNG-2 og CNG-3 skal udvise
 utæthed-før-brud-egenskaber. Utæthed-før-brud-prøvning udføres i henhold til afsnit A.6 (tillæg A). For flaskekonstruktioner med en udmatningslevetid på over 45 000 påfyldninger ved afprøvning efter afsnit A.13 (tillæg A) kræves utæthed-før-brud-egenskaber ikke godtgjort. I tillæg F til dette bilag er til orientering angivet to metoder til utæthed-før-brud-vurdering.
 6.8. Inspektion og prøvning
 Produktionskontrollen skal angive program og fremgangsmåde for:
 a)
 inspektion, prøvning og godkendelseskriterier for produktionen og
 b)
 for enheder i drift, periodisk inspektion, prøvning og godkendelseskriterier. Intervallet for visuel reinspektion af de udvendige flaskeoverflader skal være i overensstemmelser med punkt 4.1.4 i dette bilag, medmindre andet fastsættes af den kompetente myndighed. Fabrikanten fastlægger kassationskriterier ved visuel geninspektion på grundlag af resultaterne af de cykliske trykpåfyldninger udført på flasker med defekter. Vejledning i fabrikantens forskrifter for håndtering, brug og inspektion findes i tillæg G til dette bilag.
 6.9. Brandsikring
 Alle flasker skal være beskyttet mod brand med trykbegrænseranordninger. Flasken, dens materialer, trykbegrænseranordninger og eventuelt supplerende isolerings- eller beskyttelsesmateriale skal som helhed være konstrueret således, at de yder tilstrækkelig sikkerhed under brand i den i afsnit A.15 (tillæg A) beskrevne prøve.
 Trykbegrænseranordninger afprøves i overensstemmelse med afsnit A.24 (tillæg A).
 6.10. Åbninger
 6.10.1. Generelt
 Åbningen må kun være placeret i flaskens hoved. Åbningens centerlinie skal falde sammen med flaskens længdeakse. Gevindet skal være veludført og jævnt uden overfladefejl og have den korrekte størrelse.
 6.11. Støttebeslag til flasker
 Fabrikanten skal angive, på hvilken måde flaskerne skal understøttes ved montering i køretøjet. Fabrikanten skal endvidere give forskrifter for montering af understøttelsen, herunder den fastspændingskraft og det tilspændingsmoment, som kræves til at fastholde flasken tilstrækkeligt uden at forårsage uacceptabel spænding i flasken eller beskadigelse af flaskens overflade.
 6.12. Beskyttelse mod ydre miljø
 Flaskernes yderside skal opfylde forskrifterne svarende til det i punkt A.14 (tillæg A) beskrevne miljø. Udvendig beskyttelse kan være tilvejebragt på enhver af følgende måder:
 a)
 en overfladebehandling, som giver tilstrækkelig beskyttelse (f.eks. påsprøjtet metal på aluminium, anodisering) eller
 b)
 brug af hensigtsmæssigt materiale til fibre og grundmateriale (f.eks. kulfiber i harpiks) eller
 c)
 en beskyttende overfladebelægning (f.eks. organisk belægning, lak), som opfylder forskrifterne i afsnit A.9 (tillæg A).
 En flaske må ikke være påført belægninger, som forringer flaskens mekaniske egenskaber. Belægningen skal være udført således, at den letter efterfølgende inspektion under driften, og fabrikanten skal give vejledning for behandling af overfladelaget under en sådan inspektion, således at det sikres, at flasken fortsat er intakt.
 Fabrikanternes opmærksomhed henledes på, at en miljøegnethedsprøvning for overfladebelægningssystemer findes i det orienterende tillæg H til dette bilag.
 6.13. Egnethedsprøvning af konstruktionen
 For hver flasketype skal det godtgøres, at materiale, konstruktion, produktion og afprøvning er hensigtsmæssig til den påtænkte anvendelse gennem opfyldelse af de pågældende forskrifter i materialeegnethedsprøvningerne, som er sammenfattet i tabel 6.1 i dette bilag og flaskeegnethedsprøvningerne i


text:
tabel 6.4 i dette bilag, idet alle prøver udføres i overensstemmelse med de pågældende prøvningsmetoder som beskrevet i tillæg A til dette bilag. Den kompetente myndighed udvælger prøveeksemplarer af flasker eller foringer og overværer prøvningen. Afprøves flere flasker eller foringer end foreskrevet i dette bilag, skal resultaterne angives.
 6.14. Batchprøvning
 De batchprøver, som foreskrives i dette bilag for hver flasketype, udføres på flasker eller foringer, som udtages af hver produktionsbatch færdige flasker eller foringer. Også varmebehandlede prøver af godset, som er godtgjort at være repræsentative for færdige flasker eller foringer, kan anvendes. I tabel 6.5 i dette bilag er angivet, hvilke batchprøver, som foreskrives for hver flasketype.
 6.15. Produktionskontrol og -prøvning
 6.15.1. Generelt
 Der skal udføres produktionskontrol og -prøvning på alle flasker i en produktionsbatch. Hver flaske undersøges under produktionen og efter færdiggørelse på følgende måde:
 a)
 ultralydsscanning (eller anden metode, hvis ækvivalens er godtgjort) af metalflasker og -foringer i henhold til BS 5045, del 1, bilag B, (eller anden metode, hvis ækvivalens er godtgjort), som påviser, at den største tilstedeværende defekt er mindre end den konstruktivt foreskrevne størrelse
 b)
 efterprøvning af, at kritiske dimensioner og masse af den færdige flaske og af enhver foring og bevikling er inden for de konstruktivt bestemte tolerancer
 c)
 efterprøvning af, at den foreskrevne overfladebehandling er overholdt med særligt henblik på dybtrukne overflader og falsninger eller overlapninger i hals eller bryst af smedede eller rullede endeafdækninger eller åbninger
 d)
 efterprøvning af mærkning
 e)
 efter endelig varmebehandling hårdhedsprøves metalflasker og -foringer i overensstemmelse med afsnit A.8 (tillæg A), og de således bestemte værdier skal være inden for det område, som foreskrives for konstruktionen
 f)
 hydrostatisk overbelastningsprøve i henhold til afsnit A.11 (tillæg A).
 En sammenfatning af de kritiske forskrifter for produktionskontrol, som skal udføres på hver flaske, er givet i tabel 6.6 i dette bilag.
 6.15.2. Maksimal defektstørrelse
 For konstruktioner af type CNG-1, CNG-2 og CNG-3 bestemmes den maksimale størrelse af en defekt, som er lokaliseret et vilkårligt sted i metalflaske eller -foring og ikke vil vokse til kritisk størrelse inden for den foreskrevne driftslevetid. En defekts kritiske størrelse er grænseværdien af størrelsen af en defekt i hele væggens tykkelse (af flaske eller foring), som tillader den opbevarede gas at slippe ud uden brud på flasken. Som kassationskriterium ved ultralydsscanning eller ækvivalente metoder gælder, at defekten skal være mindre end den maksimale tilladelige defekt. For konstruktioner af type CNG-2 and CNG-3 forudsættes, at der ikke sker beskadigelse af kompositten ved nogen tidsafhængig mekanisme; den tilladelige defektstørrelse ikke destruktiv prøvning fastlægges med en passende metode. To sådanne metoder er beskrevet i det orienterende tillæg F til dette bilag.
 6.16. Manglende opfyldelse af prøvningskravene
 Ved manglende opfyldelse af prøvningskravene kræves gentagelse af prøvningen eller af varmebehandling og prøvning som følger:
 a)
 Er der påvist fejl ved prøvens udførelse eller målefejl, gentages prøvningen. Er prøvningsresultatet nu tilfredsstillende, ses der bort fra den første prøvning.
 b)
 Er prøvningen udført tilfredsstillende, skal årsagen til svigtet ved prøven fastlægges.
 Anses svigtet for forårsaget af den påførte varmebehandling, kan fabrikanten lade alle


text:
flasker i den pågældende produktionsbatch gennemgå en ekstra varmebehandling.
 Skyldes svigtet ikke den påførte varmebehandling, skal alle de flasker, som er fundet defekte, afvises eller repareres med en godkendt metode. De ikke-afviste flasker betragtes derefter som en ny produktionsbatch.
 I begge tilfælde skal afprøvningen af den nye batch gentages. Alle de pågældende prototype- eller batchprøver gentages, som er nødvendige for at godtgøre, at den nye batch kan godkendes. Hvis en eller flere prøver falder blot delvis utilfredsstillende ud, skal alle flasker i batchen kasseres.
 6.17. Ændring af konstruktion
 En konstruktionsændring er enhver sådan ændring i konstruktionsmaterialer eller dimensioner, som ikke kan tilskrives normale produktionstolerancer.
 Små konstruktionsændringer tillades egnethedsbedømt ved et reduceret prøveprogram. De i tabel 6.7 angivne konstruktionsændringer kræver egnethedsprøvning af konstruktionen som foreskrevet i tabellen.
 Tabel 6.1
 Egnethedsprøvning for materialer
 Pågældende afsnit i dette bilag
 Stål
 Aluminium
 Harpikser
 Fibre
 Plastforinger
 Trækstyrkeegenskaber
 6.3.2.2
 6.3.3.4
 6.3.5
 6.3.6
 Bestandighed mod sulfidspændingsrevnedannelse
 6.3.2.4
 Slagbestandighedsegenskaber
 6.3.2.3
 Bestandighed mod revnedannelse ved vedvarende belastning
 6.3.3.3
 Spændingskorrosionsrevnedannelse
 6.3.3.2
 Forskydningsbrudstyrke
 6.3.4.2
 Glasovergangstemperatur
 6.3.4.3
 Blødgørings-/smeltetemperatur
 6.3.6
 Brudmekanik (5)
 6.7
 6.7
 Tabel 6.2
 Acceptable resultater ved slagprøvning
 Flaskediameter D, mm
 > 140
 ≤ 140
 Prøvningsretning
 tværgående
 langsgående
 Bredde af prøveemne, mm
 3-5
 > 5-7,5
 > 7,5-10
 3 til 5
 Prøvningstemperatur, °C
 –50
 –50
 Gennemsnit af 3 prøveemner
 30
 35
 40
 60
 Slagstyrke, J/cm2
 Individuelt prøveemne
 24
 28
 32
 48
 Tabel 6.3
 Minimal tilladelig faktisk brudværdi og spændingsindeks
 CNG-1
 Helmetal
 CNG-2
 Spiralbeviklet
 CNG-3
 Fuldstændig omviklet
 CNG-4
 Helkomposit
 Sprængtryk [MPa]
 Spændingsindeks [MPa]
 Sprængtryk [MPa]
 Spændingsindeks [MPa]
 Sprængtryk [MPa]
 Spændingsindeks [MPa]
 Sprængtryk [MPa]
 Helmetal
 45
 Glas
 2.75
 50 1)
 3.65
 70 1)
 3.65
 73
 Aromatisk amid
 2.35
 47
 3.10
 60 1)
 3.1
 62
 Kulstof
 2.35
 47
 2.35
 47
 2.35
 47
 Blanding
 2)
 2)
 2)
 Bemærkning 1: Mindste faktiske sprængtryk. Der skal endvidere foretages beregninger efter punkt 6.5 i dette bilag, som godtgør, at forskrifterne for mindste spændingsindeks ligeledes er opfyldt.
 Bemærkning 2: Spændingsindeks og sprængtryk beregnes efter punkt 6.5 i dette bilag.
 Tabel 6.4
 Egnethedsprøvning for flaskekonstruktioner
 Henvisning til prøve og bilag
 Flasketype
 CNG-1
 CNG-2
 CNG-3
 CNG-4
 A.12
 Sprængning
 X (6)
 X
 X
 X
 A.13
 Omgivende temperatur/cyklisk forløb
 X (6)
 X
 X
 X
 A.14
 Prøvning i surt miljø
 X
 X
 X
 A.15
 Brand
 X
 X
 X
 X
 A.16
 Indtrængen
 X
 X
 X
 X
 A.17
 Tolerance over for defekter
 X
 X
 X
 A.18
 Højtemperaturkrybning
 X
 X
 X
 A.19
 Spændingsbrud
 X
 X
 X
 A.20
 Faldprøvning
 X
 X
 A.21
 Gennemsivning
 X
 A.24
 Utæthed-før-brud
 X
 X
 X
 X
 A.25
 Vridningsprøvning på gevindstuds
 X
 A.27
 CNG-påfyldningscyklus
 X
 A.6
 Vurdering af egenskaber for utæthed-før-brud
 X
 X
 X
 A.7
 Ekstrem temperatur/cyklus
 X
 X
 X
 X
 = nødvendig
 Tabel 6.5
 Batchprøvning
 Henvisning til prøve og bilag
 Flasketype
 CNG-1
 CNG-2
 CNG-3
 CNG-4
 A.12
 Sprængning
 X
 X
 X
 X
 A.13
 Cyklisk forløb ved omgivende temperatur
 X
 X
 X
 X
 A.1
 Trækstyrke
 X
 X (8)
 X (8)
 A.2
 Slagstyrke (stål)
 X
 X (8)
 X (8)
 A.9.2
 Overfladebelægning (7)
 X
 X
 X
 X
 X
 = nødvendig
 Tabel 6.6
 Kritiske forskrifter for produktionskontrol
 Type
 CNG-1
 CNG-2
 CNG-3
 CNG-4
 Inspektionsforskrifter
 Kritiske mål
 X
 X
 X
 X
 Overfladebehandling


text:
X
 X
 X
 X
 Defekter (med ultralyd eller tilsvarende)
 X
 X
 X
 Hårdhed af metalflasker og -foringer
 X
 X
 X
 Hydrostatisk belastningsprøve
 X
 X
 X
 X
 Tæthedsprøve
 X
 Mærkning
 X
 X
 X
 X
 X
 = nødvendig
 Tabel 6.7
 Konstruktionsændring
 Type prøvning
 Konstruktionsændring
 Hydrostatisk sprængning A.12
 Cyklisk ved omgivende temp. A.13
 Miljø A.14
 Brand A.15
 Tolerance over for defekter A.17
 Gennemtrængen A.16
 Spændingsbrud A.19 Højtemp.krybning A.18 Faldprøvning A.20
 Vridningsprøve på studs A.25 Gennemsivning A.21 CNG Cyklisk forløb A.27
 Funktion af trykbegrænseranordning A.24
 Fiberfabrikant
 X
 X
 X (9)
 X (10)
 Metallisk flaske- eller foringsmateriale
 X
 X
 X (9)
 X
 X (9)
 X
 X (9)
 Plastforingsmateriale
 X
 X
 X (10)
 Fibermateriale
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X (10)
 Harpiksmateriale
 X
 X
 X
 X
 Diameterændring ≤ 20 %
 X
 X
 Diameterændring > 20 %
 X
 X
 X
 X (9)
 X
 Længdeændring ≤ 50 %
 X
 X (11)
 Længdeændring > 50 %
 X
 X
 X (11)
 Ændring i arbejdstryk ≤ 20 % @
 X
 X
 Hvælvingens form
 X
 X
 X (10)
 Åbningsstørrelse
 X
 X
 Ændring af belægning
 X
 Endestudsens konstruktion
 X (10)
 Ændring af fremstillingsprocessen
 X
 X
 Trykbegrænseranordning
 X
 X
 X
 = nødvendig
 @
 = kun når tykkelsen ændres proportionalt med ændring af diameter og/eller tryk.
 7. METALFLASKER TYPE CNG-1
 7.1. Generelt
 Konstruktionen skal fastlægge den maksimale tilladelige defekt i et vilkårligt punkt på flasken, som ikke kan vokse til kritisk størrelse inden for den foreskrevne genprøvningsperiode, eller, hvis genprøvning ikke foreskrives, inden for driftslevetiden af en flaske, som arbejder ved arbejdstrykket. Bestemmelse af utæthed-før-brud-funktion skal ske i overensstemmelse med de pågældende procedurer i afsnit A.6 (tillæg A). Den tilladelige defektstørrelse fastlægges i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor.
 Flasker, som er konstrueret efter ISO 9809 og opfylder alle kravene deri, behøver kun opfylde materialeprøvningsforskrifterne i punkt 6.3.2.4 ovenfor og forskrifterne for egnethedsprøvning af konstruktionen i punkt 7.5 bortset fra punkt 7.5.2 og 7.5.3 nedenfor.
 7.2. Spændingsanalyse
 Spændingerne i flasken beregnes ved 2 MPa, 20 MPa, prøvningstrykket og det konstruktivt bestemte sprængtryk. Til beregningerne skal anvendes egnede analyseteknikker baseret på tyndskalsteori, som indkalkulerer skallens udbøjning ved fastlæggelse af spændingsfordelingen ved flasken hals, overgangszoner og cylindriske del.
 7.3. Krav til forarbejdnings- og produktionskontrol
 7.3.1. Generelt
 På aluminiumflasker må lukning af enderne ikke ske ved en plastisk bearbejdning. Bortset fra flasker, som er konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809, skal stålflasker, hvis bund er lukket ved plastisk bearbejdning, underkastes ikke destruktiv prøvning eller tilsvarende. Ved lukning af enden må ikke tilføjes metal. Hver flaske skal før processerne til plastisk bearbejdning af enden kontrolleres for tykkelse og overfladebehandling.
 Efter plastisk bearbejdning af enden skal flasken varmebehandles til det hårdhedsinterval, som foreskrives for den pågældende konstruktion. Lokal varmebehandling er ikke tilladt.
 Eventuel bundring, sokkelring eller befæstelse beregnet til konsol skal være udført i et materiale, som er foreneligt med flaskematerialet og skal være fastgjort forsvarligt ved anden metode end svejsning, slaglodning eller blødlodning.
 7.3.2. Ikke-destruktiv prøvning
 Følgende prøver udføres på hver metalflaske:
 a)
 hårdhedsprøve efter afsnit A.8 (tillæg A)
 b)
 ultralydsscanning af metalflasker og -foringer i henhold til


text:
BS 5045, del 1, bilag I, (eller tilsvarende ikke-destruktiv prøvningsmetode, hvis ækvivalens er godtgjort), som sikrer, at den maksimale tilstedeværende defekt er mindre end den størrelse, som foreskrives for konstruktionen og er bestemt i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor.
 7.3.3. Hydrostatisk trykprøvning
 Hver færdig flaske trykprøves hydrostatisk efter punkt A.11 (tillæg A).
 7.4. Batchprøvning af flasker
 Batchprøvning udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Af hver batch udtages to flasker på tilfældig måde. Afprøves flere flasker end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres. Følgende prøver skal som minimum udføres på disse flasker.
 a)
 Batchmaterialeprøver. Én flaske eller en varmebehandlet del deraf, som er repræsentativ for en færdig flaske, underkastes følgende prøver:
 i)
 kritiske mål, sammenholdt med konstruktionen
 ii)
 en trækprøve, som udføres i overensstemmelse med punkt A.1 (tillæg A) og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion
 iii)
 for stålflasker, tre slagprøver, som udføres efter afsnit A.2 (tillæg A) og opfylder kravene i punkt 6.3.2.3 ovenfor
 iv)
 når beskyttende overfladebelægning indgår i konstruktionen, skal overfladebelægningen afprøves efter afsnit A.9.2 (tillæg A)
 Alle flasker, som er repræsenteret ved en batchprøve og ikke opfylder de angivne forskrifter, underkastes procedurerne i punkt 6.16 ovenfor.
 Når overfladebelægningen ikke opfylder kravene i afsnit A.9.2 (tillæg A), skal den pågældende batch kontrolleres 100 %, således at flasker med tilsvarende fejl fjernes. Overfladebelægningen på alle defekte flasker kan afrenses og ny overfladebelægning påføres. Batchprøvningen for overfladebelægning skal derefter gentages.
 b)
 Batchsprængprøve. Én flaske underkastes hydrostatisk tryk til sprængning i overensstemmelse med afsnit A.12 (tillæg A).
 Er sprængtrykket mindre end det beregnede mindste tilladte sprængtryk, følges procedurerne i punkt 6.16 ovenfor.
 c)
 Cyklisk trykbelastningsprøve. Færdige flasker trykbelastes cyklisk i overensstemmelse med afsnit A.13 (tillæg A) og med en prøvningsfrekvens, som fastlægges som følger:
 i)
 én flaske fra hver batch underkastes et antal cykliske trykpåvirkninger på i alt 1 000 gange den foreskrevne driftslevetid i år, dog mindst 15 000 cykluser
 ii)
 den cykliske trykprøvning kan indskrænkes til én flaske fra hver 5 produktionsbatcher, såfremt ingen af de under (i) ovenfor omhandlede cyklisk trykbelastede flasker fra 10 på hinanden følgende produktionsbatcher af en konstruktionsfamilie (dvs. ensartede materialer og processer) bliver utætte eller sprænges efter færre end 1 500 cykluser gange den foreskrevne levetid i år (dog mindst 22 500 cykluser)
 iii)
 såfremt ingen af de under (i) ovenfor omhandlede cyklisk trykbelastede flasker fra 10 på hinanden følgende produktionsbatcher af en konstruktionsfamilie bliver utætte eller sprænges efter færre end 2 000 cykluser gange den foreskrevne levetid i år (dog mindst 30 000 cykluser), kan den cykliske trykprøvning indskrænkes til én flaske ud af hver 10 produktionsbatcher
 iv)
 såfremt der er gået længere end 6 måneder siden den sidste produktionsbatch, skal en flaske fra den næste produktionsbatch underkastes cyklisk under (ii) eller (iii) ovenfor kan bibeholdes
 v)
 såfremt nogen af de i (ii) eller (iii) ovenfor omhandlede flasker, som er trykbelastet cyklisk med nedsat prøvningsfrekvens, ikke kan gennemføre det foreskrevne antal cykliske trykbelastninger (henholdsvis mindst 22 500 og mindst 30 000


text:
cykluser), skal den under (i) angivne frekvens for cyklisk batchtrykprøvning gentages på mindst 10 produktionsbatcher, før den nedsatte trykprøvningsfrekvens i henhold til (ii) eller (iii) ovenfor kan genindføres
 vi)
 såfremt nogen af de under (i), (ii), eller (iii) ovenfor omhandlede flasker ikke holder kravet om en mindste levetid på 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år (dog mindst 15 000 cykluser), skal årsagen til svigtet fastlægges og fejlen rettes efter procedurerne i punkt 6.16. Den cykliske trykbelastning gentages derefter på yderligere tre flasker fra den pågældende produktionsbatch. Såfremt nogen af disse tre yderligere flasker ikke holder kravet om cyklisk trykbelastning på mindst 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år, kasseres batchen.
 7.5. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion
 7.5.1. Generelt
 Egnethedsprøvning skal udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Udvælgelse, overværelse og dokumentation af resultater skal være i overensstemmelse med punkt 6.13 ovenfor.
 7.5.2. Hydrostatisk tryksprængprøve
 Tre repræsentative flasker underkastes hydrostatisk tryk, indtil de svigter i overensstemmelse med punkt A.12. (tillæg A til dette bilag). Flaskens brudtryk skal være større end det mindste brudtryk, som er beregnet ved spændingsanalysen for konstruktionen, og skal være mindst 45 Mpa.
 7.5.3. Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur
 To færdige flasker eksponeres for cyklisk trykbelastning i overensstemmelse med afsnit A.13 (tillæg A), indtil de svigter, eller har gennemført mindst 45 000 cykluser. Svigt af flaskerne må ikke indtræde, før de har gennemført 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år. Flasker, som gennemfører flere end 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år, skal svigte ved utæthed og ikke ved brud. Flasker, som ikke svigter inden for 45 000 cykluser, skal destrueres enten ved fortsættelse af den cykliske belastning til indtræden af svigt eller ved hydrostatisk trykbelastning til indtræden af brud. Antal gennemførte cykluser til indtræden af svigt samt lokaliseringen af stedet, hvor svigtet begynder, skal registreres.
 7.5.4. Brandprøve
 Prøverne gennemføres efter afsnit A.15 (tillæg A) og skal opfylde forskrifterne deri.
 7.5.5. Gennemtrængningsprøvning
 Prøvningen gennemføres efter afsnit A.16 (tillæg A) og skal opfylde forskrifterne deri.
 7.5.6. Utæthed-før-brud
 Flaskekonstruktioner, som ikke gennemfører over 45 000 cykluser ved afprøvning efter punkt 7.5.3 ovenfor, prøves for utæthed-før-brud efter afsnit A.6 og skal opfylde forskrifterne deri.
 8. SPIRALVIKLEDE FLASKER AF TYPE CNG-2
 8.1. Generelt
 Ved tryksætning af denne type flaskekonstruktion bliver forskydningerne af kompositbevikling og metal foring lineært overlejret. På grund af forskellene i fremstillingsteknik angives i dette bilag ikke nogen bestemt konstruktionsmetode.
 Bestemmelse af utæthed-før-brud-funktion sker som fastlagt i afsnit A.6 (tillæg A). Den tilladelige defektstørrelse fastlægges i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor.
 8.2. Konstruktionsforskrifter
 8.2.1. Metalforing
 Metalforingens mindste faktiske sprængtryk skal være 26 MPa.
 8.2.2. Kompositvikling
 Fibrenes trækspænding skal opfylde forskrifterne i punkt 6.5 ovenfor.
 8.2.3. Spændingsanalyse
 Spændingerne i kompositten og i foringen efter forspænding beregnes. Som grundlag for disse beregninger anvendes et tryk på nul, 2 MPa, 20 Mpa, prøvningstrykket og det konstruktivt bestemte sprængtryk. Til beregningerne anvendes egnede analyseteknikker baseret på tyndskalsteori, som tager hensyn til foringsmaterialets ikke-lineære egenskaber ved fastlæggelse af spændingsfordelingen


text:
ved foringens hals, overgangszoner og cylindriske del.
 Til konstruktioner, hvor selvkrympning er anvendt til forspænding, beregnes de grænser, inden for hvilke selvkrympningstrykket skal ligge.
 Til konstruktioner, hvor der anvendes bevikling med kontrolleret spænding til at give forspænding, beregnes den temperatur, hvor den finder sted, den nødvendige spænding i hvert kompositlag og den deraf forårsagede forspænding i foringen.
 8.3. Forskrifter for produktionen
 8.3.1. Generelt
 Kompositflasken skal være fremstillet af en foring med endeløs fibervikling. Fiberbeviklingsprocessen skal være styret enten med datamat eller ad mekanisk vej. Fibrene skal påvikles med kontrolleret spænding. Når beviklingen er afsluttet, skal termohærdende harpikser varmhærdes med en forudbestemt, styret tids-temperaturprofil.
 8.3.2. Foring
 Produktionen af metalforingen skal opfylde forskrifterne i punkt 7.3 ovenfor med hensyn til passende type foringskonstruktion.
 Bevikling
 Flaskerne skal produceres i en fiberviklemaskine. Under beviklingen skal de vigtige variable være styret inden for nærmere angivne tolerancer og skal være dokumenteret med en beviklingsregistrering. Disse variable kan omfatte, men er ikke begrænset til følgende:
 a)
 fibertype, herunder størrelse
 b)
 imprægneringsmåde
 c)
 viklespænding
 d)
 viklehastighed
 e)
 antal rovinger
 f)
 båndbredde
 g)
 harpikstype og -sammensætning
 h)
 harpikstemperatur
 i)
 foringens temperatur.
 8.3.3.1. Hærdning af termohærdende harpikser
 Anvendes termohærdende harpikser, skal harpiksen hærdes efter pålægning af fiberbeviklingen. Under hærdningen skal hærdningscyklusen (dvs. tids-temperaturforløbet) dokumenteres.
 Hærdetemperaturen skal være styret og må ikke påvirke foringsmaterialets egenskaber. Den maksimale tilladelige hærdetemperatur for flasker med aluminiumforing er 177 °C.
 8.3.4. Selvkrympning
 Anvendes selvkrympning, skal den finde sted før den hydrostatiske trykprøvning. Selvkrympningen skal ligge inden for de grænser, som er fastlagt i punkt 8.2.3 ovenfor, og fabrikanten skal fastlægge den metode, som skal anvendes til kontrol af, at trykket er passende.
 8.4. Forskrifter for produktionskontrol
 8.4.1. Ikke-destruktiv prøvning
 Ikke-destruktiv prøvning udføres efter en anerkendt ISO-standard eller tilsvarende. Følgende prøver udføres på hver metalforing:
 a)
 Hårdhedsprøve efter afsnit A.8 (tillæg A)
 b)
 Ultralydsscanning i henhold til BS 5045, del 1, bilag 1B, (eller tilsvarende ikke-destruktiv prøvningsmetode, hvis ækvivalens er godtgjort), som sikrer, at den maksimale defektstørrelse ikke er over den størrelse, som foreskrives for konstruktionen.
 8.4.2. Hydrostatisk trykprøvning
 Hver færdig flaske trykprøves hydrostatisk efter punkt A.11 (tillæg A). Fabrikanten fastsætter en passende grænse for den volumetriske ekspansion ved den anvendte trykprøve, men den blivende ekspansion må i intet tilfælde være over 5 % af den samlede volumetriske ekspansion ved trykprøvningen. Flasker, som ikke overholder den fastlagte kassationsgrænse, skal enten kasseres eller anvendes til batchprøvning.
 8.5. Batchprøvning af flasker
 8.5.1. Generelt
 Batchprøvning udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Af hver batch udtages på tilfældig måde to flasker eller, i givet fald, en flaske og en foring. Afprøves flere flasker end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres. Følgende prøver skal som minimum udføres på disse flasker.
 Konstateres der defekter i beviklingen før eventuel selvkrympning eller hydrostatisk trykprøvning, kan beviklingen fjernes helt og udskiftes.
 a)
 Batchmaterialeprøver. Én flaske eller foring eller en varmebehandlet delprøve deraf, som er repræsentativ for en færdig flaske, underkastes følgende prøver:
 i)
 Mål, sammenholdt med konstruktionen.
 ii)
 En trækprøve, som udføres i


text:
overensstemmelse med punkt A.1 (tillæg A) og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion.
 iii)
 For stålforinger, tre slagprøver, som udføres efter afsnit A.2 (tillæg A) og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion.
 iv)
 Når en beskyttende belægning indgår i konstruktionen, skal belægningen afprøves efter afsnit A.9.2 (tillæg A) og opfylde de deri angivne forskrifter. Alle flasker, som er repræsenteret ved en batchprøve og ikke opfylder de angivne forskrifter, underkastes de i punkt 6.16 ovenfor foreskrevne procedurer.
 Når overfladebelægningen ikke opfylder kravene i afsnit A.9.2. (tillæg A), skal den pågældende batch kontrolleres 100 %, således at flasker med tilsvarende defekter fjernes. Overfladebelægningen på alle defekte flasker kan afrenses med en metode, som ikke skader kompositbeviklingen, og ny overfladebelægning påføres. Batchprøvningen for overfladebelægning skal derefter gentages.
 b)
 Batchsprængprøve. Én flaske afprøves efter kravene i punkt 7.4(b) ovenfor
 c)
 Cyklisk trykbelastningsprøve. Efter forskrifterne i punkt 7.4(c) ovenfor.
 8.6. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion
 8.6.1. Generelt
 Egnethedsprøvning skal udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Udvælgelse, overværelse og dokumentation af resultater skal være i overensstemmelse med punkt 6.13 ovenfor.
 8.6.2. Hydrostatisk tryksprængprøve
 a)
 Én foring sprænges hydrostatisk i overensstemmelse med afsnit A.12. (tillæg A). Sprængtrykket skal være over det minimale tilladelige sprængtryk, som foreskrives for den pågældende foringskonstruktion.
 b)
 Tre flasker sprænges hydrostatisk i overensstemmelse med afsnit A.12 (tillæg A). Sprængtrykket for flasken skal være større end det foreskrevne minimale sprængtryk, som er fastlagt ved spændingsberegning for konstruktionen i henhold til tabel 6.3, og i intet tilfælde mindre end den værdi, som er nødvendig for at opfylde forskrifterne for spændingsindekset i punkt 6.5 ovenfor.
 8.6.3. Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur
 To færdige flasker underkastes cyklisk trykbelastning efter afsnit A.13 (tillæg A) indtil svigt indtræder, eller indtil de har gennemført mindst 45 000 cykluser. Svigt af flaskerne må ikke indtræde, før de har gennemført 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år. Flasker, som gennemfører flere end 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år, skal svigte ved utæthed og ikke ved brud. Flasker, som ikke svigter inden for 45 000 cykluser, skal destrueres enten ved fortsættelse af den cykliske belastning indtil svigt eller ved hydrostatisk trykbelastning indtil sprængning. Det kan tillades, at flasker, som gennemfører over 45 000 cykluser, svigter ved brud. Antal gennemførte cykluser til indtræden af svigt samt lokaliseringen af stedet, hvor svigtet begynder, skal registreres.
 8.6.4. Prøvning i surt miljø
 Én flaske afprøves efter afsnit A.14 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter. En frivillig miljøprøve er beskrevet i det orienterende tillæg H til dette bilag.
 8.6.5. Brandprøve
 Færdige flasker skal afprøves efter afsnit A.15 (tillæg A) og opfylde de deri angivne forskrifter.
 8.6.6. Gennemtrængningsprøvning
 Én færdig flaske afprøves efter afsnit A.16 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 8.6.7. Prøve for tolerance over for defekter
 Én færdig flaske afprøves efter afsnit A.17 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 8.6.8. Højtemperaturkrybeprøve
 For konstruktioner, for hvilke harpiksens glasovergangstemperatur ikke er mindst 20 °C over den konstruktivt


text:
bestemte maksimale materialetemperatur, afprøves én flaske efter afsnit A.18 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 8.6.9. Accelereret spændingsbrudprøve
 Én færdig flaske afprøves efter afsnit A.19 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 8.6.10. Utæthed-før-brud
 For flaskekonstruktioner, som ikke gennemfører over 45 000 cykluser ved afprøvning efter punkt 8.6.3 ovenfor, udføres utæthed-før-brud-prøvning efter afsnit A.6, og de deri fastlagte forskrifter skal være overholdt.
 8.6.11. Cyklisk trykbelastning ved ekstrem temperatur
 Én færdig flaske afprøves efter afsnit A.7 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 9. FULDSTÆNDIG OMVIKLEDE FLASKER AF TYPE CNG-3
 9.1. Generelt
 Ved tryksætning af denne type flaskekonstruktion bliver forskydningerne af kompositbevikling og foring overlejret. På grund af forskelle i fremstillingsteknik angives i dette bilag ikke nogen bestemt konstruktionsmetode. Bestemmelse af utæthed-før-brud-funktion sker som fastlagt i afsnit A.6 (tillæg A). Den tilladelige defektstørrelse fastlægges i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor.
 9.2. Konstruktionsforskrifter
 9.2.1. Metalforing
 Ved et tryk på nul og 15 °C må trykspændingen i foringen ikke medføre buler eller folder i foringen.
 9.2.2. Kompositvikling
 Fibrenes trækspænding skal opfylde forskrifterne i punkt 6.5 ovenfor.
 9.2.3. Spændingsanalyse
 Spændingerne i flaskens tangentielle og langsgående retning i komposit og i foring efter tryksætning beregnes. Beregningerne foretages for et tryk på nul, arbejdstryk, 10 % af arbejdstrykket, prøvningstrykket og det konstruktivt bestemte sprængtryk. De grænser, inden for hvilke selvkrympningstrykket skal ligge, beregnes. Ved beregningerne fastlægges spændingsfordelingen ved flasken hals, overgangszoner og cylindriske del med brug af egnede analyseteknikker baseret på tyndskalsteori, hvori der tages hensyn til foringsmaterialets ikke-lineære egenskaber.
 9.3. Forskrifter for produktionen
 Forskrifter for produktionen skal være i overensstemmelse med punkt 8.3 ovenfor, bortset fra, at beviklingen også skal indbefatte spiralfiberviklinger.
 9.4. Forskrifter for produktionskontrol
 Forskrifter for produktionen skal være i overensstemmelse med punkt 8.4 ovenfor.
 9.5. Batchprøvning af flasker
 Forskrifter for produktionen skal være i overensstemmelse med punkt 8.5 ovenfor.
 9.6. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion
 Egnethedsprøvning af flaskekonstruktionen skal ske efter forskrifterne i punkt 8.6 ovenfor og punkt 9.6.1 nedenfor, bortset fra, at det i punkt 8.6 ovenfor omhandlede brud på foringen ikke kræves.
 9.6.1. Faldprøvning
 Én eller flere færdige flasker faldprøves i overensstemmelse med afsnit A.30 (tillæg A).
 10. HELKOMPOSITFLASKER AF TYPE CNG-4
 10.1. Generelt
 På grund af de mange forskellige mulige flaskekonstruktioner angives i dette bilag ikke nogen bestemt konstruktionsmåde for flasker med polymerforing.
 10.2. Konstruktionsforskrifter
 Der anvendes konstruktionsberegninger til at godtgøre konstruktionens egnethed. Fibrenes trækspænding skal opfylde forskrifterne i punkt 6.5 ovenfor.
 I metal-endestudsen skal anvendes konisk og cylindrisk gevind i overensstemmelse med punkt 6.10.2 eller 6.10.3 ovenfor.
 Endestudse med gevindhul skal kunne tåle et vridningsmoment på 500 Nm uden beskadigelse af forbindelsen med den ikke-metalliske foring. Metal-endestudse, som er tilsluttet den ikke-metalliske foring, skal være udført i et materiale, som er foreneligt med de driftsbetingelser, som er beskrevet i afsnit 4 i dette bilag.
 10.3. Spændingsanalyse
 Spændingerne i komposit og i foring i flaskens tangentielle og langsgående retning beregnes. Beregningerne foretages ved nultryk, arbejdstryk, prøvningstryk og det konstruktivt bestemte sprængtryk. I beregningerne anvendes passende analyseteknikker til bestemmelse af spændingsfordelingen i hele flasken.
 10.4.


text:
Forskrifter for produktionen
 Produktionsforskrifterne skal være i overensstemmelse med punkt 8.3 ovenfor bortset fra, at hærdetemperaturen for termohærdende harpikser skal være mindst 10 °C under blødgøringstemperaturen for plastforingen.
 10.5. Forskrifter for produktionskontrol
 10.5.1. Hydrostatisk trykprøvning
 Hver færdig flaske trykprøves hydrostatisk efter punkt A.11 (tillæg A). Fabrikanten fastsætter en passende grænse for den elastiske ekspansion ved det anvendte prøvningstryk, men den elastiske ekspansion må ikke i noget tilfælde være over 10 % af batchens gennemsnitsværdi. Flasker, som ikke overholder den fastlagte kassationsgrænse, skal kasseres og enten destrueres eller anvendes til batchprøvning.
 10.5.2. Tæthedsprøvning
 Hver færdig flaske afprøves efter afsnit A.10 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 10.6. Batchprøvning af flasker
 10.6.1. Generelt
 Batchprøvning udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Af hver batch udtages én flaske på tilfældig måde. Afprøves flere flasker end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres. Følgende prøver skal som minimum udføres på disse flasker.
 a)
 Batchmaterialeprøver
 En flaske, en foring eller en sådan del af foringen, som er repræsentativ for en færdig flaske, underkastes følgende prøver:
 i)
 Mål, sammenholdt med konstruktionen.
 ii)
 Plasticforingen underkastes én trækprøve, som udføres efter punkt A.22 (tillæg A) og opfylder de konstruktive krav.
 iii)
 Plastforingens smeltetemperatur afprøves efter afsnit A.23 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 iv)
 Når beskyttende overfladebelægning indgår i konstruktionen, skal overfladebelægningen afprøves efter afsnit A.9.2 (tillæg A). Når overfladebelægningen ikke opfylder kravene i afsnit A.9.2 (tillæg A), skal den pågældende batch kontrolleres 100 %, således at flasker med tilsvarende fejl fjernes. Overfladebelægningen på alle defekte flasker kan afrenses med en metode, som ikke skader kompositbeviklingen, og ny overfladebelægning påføres. Batchprøvningen for overfladebelægning skal derefter gentages.
 b)
 Batchsprængprøvning
 Én flaske afprøves efter kravene i punkt 7.4(b) ovenfor.
 c)
 Cyklisk trykbelastningsprøve
 På én flaske foretages vridningsprøve på endestudsen med et vridningsmoment på 500 Nm efter prøvningsmetoden i afsnit A.25 (tillæg A). Flasken underkastes derefter cyklisk trykprøvning efter procedurerne i punkt 7.4(c) ovenfor.
 Efter den nødvendige cykliske trykbelastning tæthedsprøves flasken i overensstemmelse med afsnit A.10 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 10.7. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion
 10.7.1. Generelt
 Egnethedsprøvning af flaskekonstruktionen udføres efter forskrifterne i punkt 8.6, 10.7.2, 10.7.3 og 10.7.4 i dette bilag, bortset fra, at kontrol af utæthed-før-brud i punkt 8.6.10 ovenfor ikke er nødvendig.
 10.7.2. Vridningsprøvning på studs
 Én flaske afprøves efter kravene i punkt A.25 (tillæg A).
 10.7.3. Gennemsivningsprøve
 Én flaske afprøves i overensstemmelse med afsnit A.21 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 10.7.4. Cyklisk trykbelastning med naturgas
 Én færdig flaske afprøves i overensstemmelse med afsnit A.27 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.
 11. MÆRKNING
 11.1. Tilvejebringelse af mærkning
 På hver flaske skal fabrikanten foretage en tydelig, permanent mærkning, mindst 6 mm høj. Mærkning foretages enten ved hjælp af mærkater, som er indlagt i harpiksbelægningen, pålimede mærkater, lavtryksprægning på den fortykkede ende af konstruktioner af type. CNG-1 og CNG-2, eller en vilkårlig kombination heraf. Klæbemærkater og påføringen deraf skal være i overensstemmelse


text:
med ISO 7225 eller en ækvivalent standard. Der kan anvendes flere mærkater, som skal være placeret således, at de ikke skjules af monteringsbeslagene. Hver flaske, som er i overensstemmelse med dette bilag, skal være mærket som følger:
 a)
 Obligatoriske oplysninger:
 i)
 »KUN TIL CNG«
 ii)
 »MÅ IKKE ANVENDES EFTER XX/XXXX«, hvor »XX/XXXX« angiver udløbsmåned og -år (12)
 iii)
 Angivelse af fabrikanten
 iv)
 Identifikation af flasken (det pågældende reservedelsnummer og et fabrikationsnummer, som er entydigt for hver flaske)
 v)
 Arbejdstryk og -temperatur
 vi)
 Nummer på ECE-regulativ, samt flasketype og certifikatregisteringsnummer
 vii)
 De til flasken egnede trykbegrænseranordninger og/eller -ventiler, eller måden, hvorpå man får oplysning om egnede brandbeskyttelsessystemer
 viii)
 Anvendes mærkater, skal alle flasker have et entydigt identifikationsnummer præget på en synlig metalflade, som muliggør sporing, hvis mærkaten bliver ødelagt.
 b)
 Ikke-obligatoriske oplysninger:
 På separat(e) mærkat(er) kan gives følgende ikke-obligatoriske oplysninger:
 i)
 temperaturområde for gassen, f.eks. –40 °C til 65 °C
 ii)
 flaskens nominelle vandkapacitet med to betydende cifre, f.eks. 120 liter
 iii)
 dato for oprindelig trykprøvning (måned og år).
 Mærkerne skal anbringes i den nævnte rækkefølge, men den nøjere anbringelse kan tilpasses den forhåndenværende plads. Et eksempel på acceptable obligatoriske oplysninger er følgende:
 KUN TIL CNG
 MÅ IKKE ANVENDES EFTER ../....Fabrikant/reservedelsnummer/fabrikationsnummer20 MPa/15 °CECE XXXX CNG-2 (registreringsnr.)»Anvend kun fabriksgodkendt trykbegrænseranordning«.
 12. KLARGØRING TIL FORSENDELSE
 Før forsendelse fra fabrikanten skal hver flaske indvendig være ren og tørret. På flasker, som ikke straks lukkes ved isætning af ventil, og, i givet fald, sikkerhedsanordninger, skal alle åbninger lukkes med prop, som hindrer fugtindtrængen og beskytter gevindet. Alle stålflasker og -foringer skal før forsendelse sprøjtes indvendigt med et antikorrosionsmiddel (f.eks. olieholdigt).
 Fabrikantens vedligeholdelsesanvisninger og alle nødvendige oplysninger til sikring af korrekt håndtering, brug og inspektion af flasken under driften skal udleveres til køberen. Anvisningerne skal være i overensstemmelse med tillæg D til dette bilag.
 (1) American Society for Testing and Materials.
 (2) British Standards Institution.
 (3) International Organization for Standardization.
 (4) National Association of Corrosion Engineers.
 (5) Kræves ikke ved anvendelse af prøvningsmetoden for flaske med defekt i afsnit A.7 (tillæg A).
 (6) = ikke nødvendig for flasker konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809 (ISO 9809 indeholder i forvejen disse prøver).
 (7) = medmindre beskyttende overfladbelægning ikke anvendes
 (8) = prøvning af foringsmateriale.
 (9) = prøvning af metalkonstruktioner (CNG-1) ikke nødvendig
 (10) = kun prøvning af helkompositkontruktioner (CNG-4) nødvendig
 (11) = prøvning kun nødvendig, når længden øges
 @
 = kun når tykkelsen ændres proportionalt med ændring af diameter og/eller tryk.
 (12) Sidste anvendelsesdato må ikke være senere end udløbet af den specificerede driftslevetid. Sidste anvendelsesdato kan påføres flasken ved afsendelse, forudsat at flaskerne har være opbevaret tørt uden indre tryk.
 Tillæg A
 PRØVNINGSMETODER
 A.1. Trækprøvning af stål og aluminium
 Der udføres en trækprøve på materiale udtaget fra den færdige flaskes cylindriske del, idet der anvendes et rektangulært prøveemne, som tildannes efter den metode, som beskrives i ISO 9809 for stål og ISO 7866 for aluminium. De to overflader af prøveemnet, som repræsenterer flaskens indvendige og udvendige overflade, må ikke bearbejdes; trækprøvningen udføres efter ISO 6892.
 Bemærkning: