text:
(se punkt 5.2 og bilag 2B) med to foranstillede cifre, som angiver nummeret på den seneste ændringsserie til dette regulativ.
 5.5. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 5.6. Bilag 2A til dette regulativ giver eksempler på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke.
 6. SPECIFIKATIONER VEDRØRENDE LPG-UDSTYRETS FORSKELLIGE KOMPONENTER
 6.1. Generelle forskrifter
 De særlige komponenter i køretøjer, som anvender LPG i fremdriftssystemet, skal fungere på korrekt og sikker måde.
 Til udstyr, som er i berøring med LPG, skal anvendes materialer, som er forenelige med denne.
 De dele af udstyret, hvis korrekte og sikre funktion kan forventes at påvirkes af LPG, højt tryk eller vibrationer, skal gennemgå de prøvninger, som er beskrevet i bilagene til dette regulativ. Navnlig skal bestemmelserne i punkt 6.2. til 6.13 være opfyldt.
 Monteringen af LPG-udstyr, som er godkendt efter dette regulativ, skal opfylde de relevante forskrifter for elektromagnetisk kompatibilitet i regulativ nr. 10, ændringsserie 02, eller tilsvarende.
 6.2. Bestemmelser vedrørende beholdere
 LPG-beholdere skal være typegodkendt i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 10 til dette regulativ.
 6.3. Bestemmelser for udstyr, som er monteret på beholderen
 Beholderen skal være monteret med følgende dele, som enten kan være separate eller kombinerede (multiventil(er)):
 6.3.1.1. 80 %-stopventil
 6.3.1.2. niveauindikator
 6.3.1.3. overtryksventil (udledningsventil)
 6.3.1.4. fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil.
 6.3.2. Om nødvendigt kan beholderen være forsynet med gastæt indeslutning.
 6.3.3. Beholderen kan være monteret med en gennemføring for strømforsyning af hensyn til aktuatorer/LPG-brændstofpumpe.
 6.3.4. Der kan være monteret en LPG-brændstofpumpe i beholderen.
 6.3.5. Beholderen kan være forsynet med en kontraventil.
 6.3.6. Beholderen skal være forsynet med en trykbegrænseranordning. Anordninger eller funktioner, som kan godtages som trykbegrænseranordninger:
 a)
 en smeltelig prop (temperaturaktiveret) (smeltesikring) eller
 b)
 en overtryksventil, forudsat den er i overensstemmelse med punkt 6.15.8.3, eller
 c)
 en kombination af ovenstående to anordninger eller
 d)
 enhver anden tilsvarende teknisk løsning, forudsat den giver samme grad af sikring.
 6.3.7. De i punkt 6.3.1 til 6.3.6 ovenfor angivne komponenter skal være typegodkendt efter bestemmelserne i:
 —
 Bilag 3 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 og 6.3.6
 —
 Bilag 4 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.4
 —
 Bilag 7 til dette regulativ for udstyr, som er nævnt i punkt 6.3.5.
 6.4.-6.14. Bestemmelser vedrørende øvrige komponenter
 De øvrige komponenter, som er angivet i tabel 1, skal være typegodkendt efter bestemmelserne i de bilag, som der henvises til i tabellen.
 Tabel 1
 Punkt
 Komponent
 Bilag
 6.4.
 Brændstofpumpe
 4
 6.5.
 Fordamper (3)
 Trykregulator (3)
 6
 6.6.
 Afskæringsventiler
 Kontraventiler
 Overtryksventiler for gasrør
 Servicekoblinger
 7
 6.7.
 Bøjelige slanger
 8
 6.8.
 Påfyldningsenhed
 9
 6.9.
 Gasinjektionsenheder/Gasblandingsstykker (5)
 eller
 gasinjektorer
 11
 6.10.
 Gasdoseringsenheder (4)
 12
 6.11.
 Trykfølere
 Temperaturfølere
 13
 6.12.
 Elektronisk styreenhed
 14
 6.13.
 LPG-filterenheder
 5
 6.14.
 Trykbegrænseranordning
 3
 6.15. Almindelige bestemmelser for komponenternes konstruktion
 Bestemmelser vedrørende 80 %-stopventilen
 6.15.1.1. Forbindelsen mellem 80 %-stopventilens svømmer og afspærringsenhed må ikke blive deformeret under normal drift.
 6.15.1.2. Såfremt beholderens 80 %-stopventil omfatter en svømmer, skal denne kunne modstå et udvendigt tryk på 4 500 kPa.
 6.15.1.3. Anordningens spærreenhed, som begrænser påfyldningen til højst 80


text:
% +0/-5 % af kapaciteten af den beholder, som 80 %-stopventilen er beregnet til, skal kunne modstå et tryk på 6 750 kPa. I afskæringsposition må påfyldningshastigheden ved en trykdifferens på 700 kPa ikke være over 500 cm3/minut. Ventilen skal prøves med alle de beholdere, som den er bestemt til at blive monteret på, eller fabrikanten skal angive en beregning af, hvilke beholdertyper denne ventil passer til.
 6.15.1.4. Har 80 %-stopventilen ingen svømmer, må påfyldningshastigheden ikke være over 500 cm3/minut, efter at ventilen har lukket.
 6.15.1.5. Anordningen skal være påført en permanent mærkning, som angiver hvilken beholdertype, den er konstrueret for, diameter og vinkel samt, i givet fald, monteringsangivelse.
 Elektrisk aktiverede anordninger, som indeholder LPG, skal, for at undgå gnistdannelse på brudfladen ved eventuelt brud på komponenten,
 i)
 være isoleret på en sådan måde, at de dele, som indeholder LPG, ikke er strømførende,
 ii)
 og anordningens elektriske system skal være isoleret:
 —
 fra karrosseriet
 —
 fra brændstofpumpens hus.
 Isoleringens modstand skal være > 10 MΩ.
 6.15.2.1. De elektriske forbindelser i bagagerum og passagerkabine skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 40 i henhold til IEC 529.
 6.15.2.2. Alle øvrige elektriske forbindelser skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 54 i henhold til IEC 529.
 6.15.2.3. Gennemføringen for strømforsyningen (brændstofpumpe/aktuatorer/brændstofniveauføler), som udgør en isoleret og stramtsiddende elektrisk forbindelse, skal være af en hermetisk lukket type.
 Særlige forskrifter for ventiler, som aktiveres af en elektrisk/ekstern (hydraulisk, pneumatisk) drivkraft:
 6.15.3.1. Ventiler, som aktiveres af en elektrisk/ekstern drivkraft (f.eks. 80 %-stopventil, serviceventil, afskæringsventiler, kontraventiler, overtryksventil for gasrør, servicekobling), skal stille sig i lukket position, når deres energitilførsel afbrydes.
 6.15.3.2. Drivkraften til brændstofpumpen skal afbrydes, hvis den elektroniske styreenhed bliver defekt eller mister sin strømforsyning.
 Varmeudvekslende medium (forskrifter for forenelighed og tryk)
 6.15.4.1. De materialer, som enheden består af, og som under drift er i berøring med varmevekslingsmediet, skal være forenelige med denne væske og skal kunne modstå et tryk på 200 kPa af varmevekslingsmediet. Materialet skal opfylde forskrifterne i bilag 15, punkt 17.
 6.15.4.2. Det rum, som indeholder det varmeudvekslende medium for fordamper/trykregulator, skal være tæt ved et tryk på 200 kPa.
 6.15.5. En komponent, som består af både højtryks- og lavtryksdele, skal være konstrueret således, at den hindrer trykopbygning i lavtryksdelen ud over 2,25 gange det maksimale arbejdstryk, som den er prøvet ved. Komponenter, som er direkte tilsluttet tanktrykket, skal være konstrueret til et klassificeringstryk på 3 000 kPa. Udluftning til motorrummet eller til køretøjets yderside er ikke tilladt.
 Særlige bestemmelser, som skal forhindre eventuel gasudstrømning
 6.15.6.1. Pumpen skal være konstrueret således, at dens afgangstryk aldrig overstiger 3 000 kPa, f.eks. i tilfælde af at rørene blokeres eller en afskæringsventil ikke åbner. Dette krav kan opfyldes gennem afbrydelse af pumpen eller gennem recirkulation til beholderen.
 6.15.6.2. Trykregulator/fordamper skal være konstrueret således, at den forhindrer enhver gasgennemstrømning, når regulator/fordamperenheden tilføres LPG ved et tryk på ≤ 4 500 kPa, mens regulatoren ikke er i funktion.
 6.15.7. Bestemmelser vedrørende overtryksventil for gasrør
 6.15.7.1. Overtryksventil for gasrør skal være konstrueret til at åbne ved et tryk

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
på 3 200 ± 100 kPa.
 6.15.7.2. Overtryksventil for gasrør må ikke udvise indre utæthed ved tryk på op til 3 000 kPa.
 Bestemmelser vedrørende overtryksventil (udledningsventil)
 6.15.8.1. Overtryksventilen skal være monteret indvendigt i beholderen eller på beholderen på det område, hvor brændstoffet er i gasform.
 6.15.8.2. Overtryksventilen skal være således konstrueret, at den åbner ved et tryk på 2 700 ± 100 kPa.
 6.15.8.3. Overtryksventilens strømningskapacitet, bestemt med trykluft ved et tryk på 20 % over det normale driftstryk, skal være mindst:
 Q ≥ 10,66 · A0,82
 hvor:
 Q
 =
 luftgennemstrømning i standard-m3/min. (absolut tryk 100 kPa og temperatur 15 °C)
 A
 =
 beholderens udvendige overfladeareal, m2.
 Resultaterne af gennemstrømningsprøvningen skal omregnes til standardbetingelserne:
 absolut lufttryk 100 kPa, temperatur 15 °C.
 Når overtryksventilen regnes som en trykbegrænserenhed, skal gennemstrømningen være mindst 17,7 standard-m3/min.
 6.15.8.4. Overtryksventilen må ikke udvise indre utæthed ved tryk op til 2 600 kPa.
 6.15.8.5. Trykbegrænseranordningen (smeltesikring) skal være konstrueret, så den åbner ved en temperatur på 120 ± 10 °C.
 6.15.8.6. Trykbegrænseranordningen (smeltesikring) skal være konstrueret således, at dens gennemstrømningskapacitet i åben tilstand er:
 Q ≥ 2,73 · A
 hvor:
 Q
 =
 luftgennemstrømning i standard-m3/min. (absolut tryk 100 kPa og temperatur 15 °C)
 A
 =
 beholderens udvendige overfladeareal, m2.
 Gennemstrømningsprøvningen udføres ved et absolut opstrøms lufttryk på 200 kPa og en temperatur på 15 °C.
 Resultaterne af gennemstrømningsprøvningen skal omregnes til standardbetingelserne:
 absolut lufttryk 100 kPa, temperatur 15 °C.
 6.15.8.7. Trykbegrænseranordningen skal være monteret indvendigt i beholderen i gasfasen.
 6.15.8.8. Trykbegrænseranordningen skal, når den er påbudt, være således monteret på beholderen, at den kan lede gassen til den gastætte indeslutning.
 6.15.8.9. Trykbegrænseranordningen (smeltesikring) skal prøves efter bestemmelserne i bilag 3, punkt 7.
 6.15.9. Brændstofpumpens effektafgivelse
 Ved det mindste brændstofniveau, hvorved motoren stadig fungerer, må brændstofpumpens (-pumpernes) varmeudvikling aldrig bevirke, at overtryksventilen åbner.
 Bestemmelser vedrørende påfyldningsenheden
 6.15.10.1. Påfyldningsenheden skal være udstyret med mindst én kontraventil med blødt ventilsæde, som er således konstrueret, at den ikke er aftagelig.
 6.15.10.2. Påfyldningsenheden skal være beskyttet mod snavs.
 6.15.10.3. Konstruktion og mål for påfyldningsenhedens forbindelsesområde skal være i overensstemmelse med angivelserne i figurerne i bilag 9.
 Den i fig. 5 viste påfyldningsenhed finder kun anvendelse på motorkøretøjer i klasse M2, M3, N2, N3 og M1 med tilladt totalmasse over 3 500 kg (6).
 6.15.10.4. Den i fig. 4 viste påfyldningsenhed finder kun anvendelse på motorkøretøjer af klasse M2, M3, N2, N3 og med tilladt totalmasse > 3 500 kg (6).
 6.15.10.5. Den udvendige påfyldningsenhed er tilsluttet beholderen ved en slange eller et rør.
 Særlige bestemmelser vedrørende lette køretøjers påfyldningsenhed af Euro-typen (bilag 9 — figur 3):
 6.15.10.6.1. Dødvolumen mellem frontpakningens overflade og kontraventilens forende må ikke overstige 0,1 cm3.
 6.15.10.6.2. Gennemstrømningen gennem konnektoren ved en trykforskel på 30 kPa skal være mindst 60 liter/min ved prøvning med vand.
 Særlige bestemmelser vedrørende tunge køretøjsers påfyldningsenhed af Euro-typen (bilag 9 — figur 5):
 6.15.10.7.1. Dødvolumen mellem frontpakningens overflade og kontraventilens forende må ikke overstige 0,5 cm3.
 6.15.10.7.2. Gennemstrømningen gennem påfyldningsenheden med kontraventilen mekanisk åbnet ved en trykforskel på 50 kPa skal være


text:
mindst 200 liter/min ved prøvning med vand.
 6.15.10.7.3. Påfyldningsenheden af Euro-typen skal overholde kravene til slagprøvning i bilag 9, punkt. 7.4.
 Bestemmelser vedrørende niveauindikatorer
 6.15.11.1. Anordninger til måling af væskeniveauet i beholderen skal være af indirekte type (f.eks. magnetisk) mellem beholderens inderside og yderside. Såfremt den anordning, som måler væskestanden i beholderen, er af direkte type, skal tilslutningerne for dens strømforsyning opfylde IP-54-forskrifterne i henhold til IEC EN 60529:1997-06.
 6.15.11.2. Omfatter beholderens niveauindikator en svømmer, skal denne kunne modstå et udvendigt tryk på 3 000 kPa.
 Bestemmelser vedrørende beholderens gastætte indeslutning.
 6.15.12.1. Den gastætte indeslutnings afgangsåbning skal have et samlet frit tværsnitsareal på mindst 450 mm2.
 6.15.12.2. Den gastætte indeslutning skal være tæt ved et tryk på 10 kPa med åbningen (åbningerne) blokeret, udsivningen ikke må ikke være større end 100 cm3 gas/h, og indeslutningen må ikke udvise blivende deformation.
 6.15.12.3. Den gastætte indeslutning skal være konstrueret, så den kan modstå et tryk på 50 kPa.
 Bestemmelser vedrørende den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil.
 Bestemmelser vedrørende serviceventilen
 6.15.13.1.1. Er serviceventilen kombineret med en LPG-brændstoffødepumpe, skal pumpens tilstedeværelse være angivet ved påskriften »INDVENDIG PUMPE«, og pumpen skal være identificeret enten på LPG-beholderens mærkeskilt eller på en eventuel multiventil. De indvendige elektriske forbindelser i LPG-beholderen skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 40 i henhold til IEC 529.
 6.15.13.1.2. Serviceventilen skal kunne modstå et tryk på 6 750 kPa i åben og lukket stilling.
 6.15.13.1.3. I afskæringsstilling må serviceventilen ikke tillade en indvendig gennemstrømning i strømningsretningen. Der kan være gennemstrømning i returretningen.
 Bestemmelse vedrørende overstrømsventilen
 6.15.13.2.1. Overstrømsventilen skal være monteret indvendigt i beholderen.
 6.15.13.2.2. Overstrømsventilen skal være forsynet med et omløb, som giver mulighed for trykudligning.
 6.15.13.2.3. Overstrømsventilen skal afskære, når trykforskellen over ventilen er 90 kPa. Ved denne trykforskel må gennemstrømningen ikke være over 8 000 cm3/min.
 6.15.13.2.4. Når overstrømsventilen er i afskæringsposition, må gennemstrømningen i omløbsledningen ikke være over 500 cm3/min. ved en trykforskel på 700 kPa.
 7. ÆNDRINGER AF EN TYPE LPG-UDSTYR OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 Enhver ændring af en type LPG-udstyr skal anmeldes til den administrative myndighed, som har meddelt typegodkendelse. Den pågældende myndighed kan da enten:
 7.1.1. skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, og at udstyret stadig opfylder kravene, eller
 7.1.2. afgøre, at prøvningen helt eller delvis skal gentages.
 7.2. De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.
 7.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 8. (Ikke anvendt)
 9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 9.1. Udstyr, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at det er i overensstemmelse med den godkendte type, idet det opfylder forskrifterne i punkt 6 ovenfor.
 9.2. Til efterprøvning af, at kravene i punkt 9.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.
 9.3. De mindstekrav til


text:
procedurer til kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastlagt i bilag 8, 10 og 15 til dette regulativ, skal være overholdt.
 9.4. Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning skal være én gang om året.
 9.5. Endvidere skal hver beholder prøves ved et tryk på mindst 3 000 kPa i henhold til forskrifterne i punkt 2.3. i bilag 10 til dette regulativ.
 9.6. Hver slange, som er klassificeret i højtryksklassen (klasse 1) i henhold til punkt 2 i dette regulativ, skal i et halvt minut underkastes prøvning med gas ved et tryk på 3 000 kPa.
 9.7. For svejste beholdere skal mindst 1 af hver 200 beholdere af det tilbageværende antal underkastes røntgenkontrol i henhold til bilag 10, punkt 2.4.1.
 9.8. Under produktionen skal 1 af hver 200 beholdere og 1 af det resterende antal underkastes ovennævnte mekaniske prøvninger som beskrevet i bilag 10, punkt 2.1.2.
 10. SANKTIONER VED PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 10.1. Den godkendelse, som er meddelt for en type udstyr i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 9 ovenfor ikke er opfyldt.
 10.2. Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ.
 11. OVERGANGSBESTEMMELSER VEDRØRENDE LPG-UDSTYRETS FORSKELLIGE KOMPONENTER
 11.1. Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 11.2. Fra 3 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 til dette regulativ må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis den komponenttype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 11.3. Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at godkende en komponenttype, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 11.4. I 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, nægte at godkende en komponenttype, som er godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form.
 11.5. 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ nægte salg af en komponent, som ikke opfylder forskrifterne i ændringsserie 01 til dette regulativ, medmindre der er tale om en udskiftningsdel beregnet til montering på ibrugtagne køretøjer.
 12. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en type udstyr, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse meddeler myndigheden dette til de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ.
 13. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM


text:
ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 DEL II
 GODKENDELSE AF KØRETØJER, SOM ER MONTERET MED SÆRLIGT UDSTYR TIL ANVENDELSE AF LPG I FREMDRIFTSSYSTEMET, HVAD ANGÅR MONTERING AF SÅDANT UDSTYR
 14. DEFINITIONER
 I del II af dette regulativ forstås ved:
 14.1.1. »Godkendelse af et køretøj«, godkendelse af en køretøjstype hvad angår monteringen af dets særlige udstyr til brug af LPG i fremdriftssystemet.
 »Køretøjstype«, køretøjer eller en familie af køretøjer, som er forsynet med særligt udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet, og som ikke afviger indbyrdes i følgende henseender:
 14.1.2.1. fabrikanten
 14.1.2.2. typebetegnelsen, som er fastlagt af fabrikanten
 de væsentlige aspekter af konstruktion og udførelse
 14.1.2.3.1. chassis/vognbund (åbenbare og grundlæggende forskelle)
 14.1.2.3.2. LPG-udstyrets montering (åbenbare og grundlæggende forskelle).
 15. ANSØGNING OM TYPEGODKENDELSE
 15.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af særligt udstyr til brug af LPG i fremdriftssystemet skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 15.2. Ansøgningen skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer: beskrivelse af køretøjet med alle de relevante enkeltheder omhandlet i bilag 1 til dette regulativ.
 15.3. Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 16. GODKENDELSE
 16.1. Såfremt det køretøj, som søges godkendt i henhold til dette regulativ, er forsynet med alt det nødvendige særlige udstyr til anvendelse af LPG i fremdriftssystemet og opfylder kravene i punkt 17 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.
 16.2. Hvert godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen.
 16.3. Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type LPG-køretøj i henhold til dette regulativ skal gives til de parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 Alle køretøjer, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, som angives i den i punkt 16.3 ovenfor omhandlede godkendelsesblanket, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 16.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (7).
 16.4.2. Til højre for den i punkt 16.4.1. foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret.
 16.5. Såfremt køretøjet svarer til et køretøj, som efter et eller flere af de regulativer, som er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 16.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde


text:
skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, i henhold til hvilke der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 16.4.1. foreskrevne symbol.
 16.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 16.7. Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.
 16.8. I bilag 2C til dette regulativ er givet eksempler på placeringen af ovennævnte godkendelsesmærke.
 17. FORSKRIFTER FOR MONTERING AF SÆRLIGT UDSTYR TIL ANVENDELSE AF LPG I KØRETØJERS FREMDRIFTSSYSTEM
 17.1. Generelle forskrifter
 17.1.1. Det i køretøjet monterede LPG-udstyr skal fungere, således at det maksimale driftstryk, til hvilket køretøjet er konstrueret og godkendt, ikke kan overskrides.
 17.1.2. Alle systemets komponenter skal være typegodkendt hvad angår de enkelte dele i henhold til del I af dette regulativ.
 17.1.3. De i systemet anvendte materialer skal være egnede til brug med LPG.
 17.1.4. Alle systemets komponenter skal være fastgjort på forsvarlig måde.
 17.1.5. LPG-systemet må ikke udvise utætheder.
 17.1.6. LPG-systemet skal være monteret således, at det er bedst muligt beskyttet mod beskadigelse forårsaget af f.eks. bevægelige køretøjsdele, kollision, stenslag, læsning og aflæsning af køretøjet og forskubning af lasten.
 Der må ikke tilsluttes andre anordninger til LPG-systemet end dem, som er strengt nødvendige for korrekt funktion af motorkøretøjets motor.
 17.1.7.1. Uanset bestemmelserne i punkt 17.1.7. kan motorkøretøjer af klasse M2, M3, N2, N3 og M1 med tilladt totalmasse > 3 500 kg være udstyret med et system til opvarmning af passagerkabinen, og dette system kan være tilsluttet LPG-systemet.
 17.1.7.2. Det i punkt 17.1.7.1. omhandlede opvarmningssystem tillades, hvis de tekniske tjenester, som forestår typegodkendelsesprøvningen, skønner, at opvarmningssystemet er tilstrækkeligt beskyttet, og at den nødvendige funktion af det normale LPG-system ikke berøres.
 17.1.7.3. Uanset bestemmelserne i punkt 17.1.7. kan et monobrændstof-køretøj, som ikke har nødsystem til fortsat kørsel (»limp-home«-system), være udstyret med en servicekobling i LPG-systemet.
 17.1.7.4. Den i punkt 17.1.7.3. omhandlede servicekobling tillades, hvis de tekniske tjenester, som forestår typegodkendelsesprøvningen, skønner, at servicekoblingen er tilstrækkeligt beskyttet, og at den nødvendige funktion af det normale LPG-system ikke berøres. Servicekoblingen skal være kombineret med en separat gastæt kontraventil, med hvilken det kun er muligt at bringe motoren til at fungere.
 17.1.7.5. Monobrændstofkøretøjer med servicekobling skal være forsynet med en klæbemærkat nær servicekoblingen som foreskrevet i bilag 17.
 Identifikation af LPG-drevne køretøjer af klasse M2 og M3.
 17.1.8.1. Køretøjer af klasse M2 og M3 skal være forsynet med et skilt som foreskrevet i bilag 16.
 17.1.8.2. Skiltet skal være placeret på for- og bagsiden af køretøjer af klasse M2 eller M3 samt på ydersiden af dørene i venstre side på højrestyrede køretøjer og i højre side på venstrestyrede køretøjer.
 17.2. Andre forskrifter
 17.2.1. Ingen af LPG-systemets komponenter, herunder eventuelle beskyttende materialer, som indgår i disse komponenter, må rage ud over køretøjets ydre overflade, bortset fra påfyldningsenheden, forudsat denne højst rager 10 mm ud over den nominelle kontur af karrosseripladen.
 17.2.2. Bortset fra LPG-beholderen må i intet tværsnit af køretøjet nogen


text:
del af LPG-systemet, herunder eventuelt beskyttelsesmateriale, som indgår i sådanne komponenter, rage uden for køretøjets underkant, medmindre en anden del af køretøjet er lavere placeret og er inden for en radius af 150 mm.
 17.2.3. Ingen af LPG-systemets komponenter må være placeret inden for 100 mm fra udstødningssystemet eller tilsvarende varmekilde, medmindre sådanne komponenter er forsvarligt beskyttet mod varme.
 17.3. LPG-system
 17.3.1. Et LPG-system skal omfatte mindst følgende komponenter:
 17.3.1.1. brændstofbeholder
 17.3.1.2. 80 %-stopventil
 17.3.1.3. niveauindikator
 17.3.1.4. overtryksventil
 17.3.1.5. fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil
 17.3.1.6. trykregulator med fordamper, som kan være kombineret
 17.3.1.7. fjernkontrolleret afskæringsventil
 17.3.1.8. påfyldningsenhed
 17.3.1.9. gasrør og -slanger
 17.3.1.10. de gasførende forbindelser mellem LPG-systemets komponenter
 17.3.1.11. injektor eller gasinjektionsanordning eller blandingsstykke
 17.3.1.12. elektronisk styreenhed
 17.3.1.13. trykbegrænseranordning (smeltesikring).
 17.3.2. LPG-systemet kan desuden omfatte følgende komponenter:
 17.3.2.1. gastæt indeslutning, herunder udstyr, som er monteret på beholderen
 17.3.2.2. kontraventil
 17.3.2.3. overtryksventil for gasrør
 17.3.2.4. gasdoseringsenhed
 17.3.2.5. LPG-filter
 17.3.2.6. tryk- eller temperaturføler
 17.3.2.7. LPG-brændstofpumpe
 17.3.2.8. gennemføring til strømforsyning til beholder (aktuatorer/brændstofpumpe/brændstofniveauføler)
 17.3.2.9. servicekobling (kun monobrændstof-køretøjer uden nødprogram til fortsat kørsel)
 17.3.2.10. brændstofvælgersystem og elektrisk system
 17.3.2.11. brændstoffordelerrør.
 17.3.3. De i punkt 17.3.1.2. til 17.3.1.5. omhandlede beholderfittings kan være kombineret.
 17.3.4. Den i punkt 17.3.1.7. omhandlede fjernkontrollerede afskæringsventil kan være kombineret med trykregulator/fordamper.
 17.3.5. Der kan monteres yderligere komponenter, som er nødvendige for motorens funktion, i den del af LPG-systemet, hvor trykket er under 20 kPa.
 17.4. Brændstofbeholderens montering
 17.4.1. Brændstofbeholderen skal være permanent monteret i køretøjet og må ikke være monteret i motorrummet.
 17.4.2. Brændstofbeholderen skal være placeret korrekt i henhold til anvisningerne fra beholderens fabrikant.
 17.4.3. Beholderen skal være således monteret, at der ikke forekommer metal-metal kontakt bortset fra beholderens permanente fastgøringspunkter.
 17.4.4. Brændstofbeholderen skal have permanente fastgøringspunkter til motorkøretøjet eller være fastgjort til køretøjet med et beholderstativ og fastspændingsbøjler.
 Når køretøjet er driftsklart, skal brændstofbeholderen være mindst 200 mm over kørebanen.
 17.4.5.1. Bestemmelserne i punkt 17.4.5. finder ikke anvendelse, såfremt beholderen er tilstrækkelig beskyttet fortil og i siderne, og ingen del af beholderen er lavere end denne beskyttende konstruktion.
 17.4.6. Brændstofbeholderen(e) skal være monteret og fastgjort således, at følgende accelerationer kan optages (uden at medføre beskadigelse), når beholderen er fyldt:
 Køretøjer af klasse M1 og N1:
 a)
 20 g i køreretningen
 b)
 8 g vandret og vinkelret på køreretningen
 Køretøjer af klasse M2 og N2:
 a)
 10 g i køreretningen
 b)
 5 g vandret og vinkelret på køreretningen.
 Køretøjer af klasse M3 og N3:
 a)
 6,6 g i køreretningen
 b)
 5 g vandret og vinkelret på køreretningen.
 En beregningsmetode kan træde i stedet for afprøvningen, såfremt ansøgeren på tilfredsstillende måde godtgør beregningens ækvivalens over for den tekniske tjeneste.
 17.5. Yderligere krav til brændstofbeholderen
 17.5.1. Er der tilsluttet flere end én LPG-beholder til et enkelt tilførselsrør, skal hver beholder være forsynet med en kontraventil nedstrøms for den fjernkontrollerede serviceventil, og der skal være monteret en overtryksventil for rør i tilførselsrøret nedstrøms for kontraventilen. Der skal forefindes et passende filtersystem, placeret opstrøms for kontraventilen (-ventilerne), til at forhindre tilstopning af kontraventilen (-ventilerne).
 17.5.2. Der kræves ikke kontraventil og overtryksventil for rørene, såfremt


text:
tilbageløbstrykket fra den fjernbetjente serviceventil i lukket stilling er over 500 kPa.
 I så tilfælde skal betjeningsanordningen for de fjernbetjente serviceventiler være således udformet, at det på intet tidspunkt er muligt for flere end én fjernkontrolleret ventil at stå åben. Overlapningstiden for omskiftning må ikke være over to minutter.
 17.6. Brændstofbeholderens udstyr
 17.6.1. Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil på beholderen
 17.6.1.1. Den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil skal være monteret direkte på brændstofbeholderen uden mellemliggende fittings.
 17.6.1.2. Den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil skal fungere således, at den uanset tændingskontaktens stilling lukkes, når motoren standses, og forbliver lukket, når motoren ikke er i gang.
 17.6.2. Fjederbelastet overtryksventil i beholderen
 17.6.2.1. Den fjederbelastede overtryksventil skal være således monteret i beholderen, at den er tilsluttet gasfasen og kan udlede gassen til atmosfæren. Den fjederbelastede overtryksventil kan udlede til den gastætte indeslutning, såfremt den gastætte indeslutning opfylder forskrifterne i punkt 17.6.5.
 17.6.3. 80 %-stopventil
 17.6.3.1. Den automatiske fyldningsniveaubegrænser skal være egnet til den brændstofbeholder, hvorpå den er monteret, og skal være monteret i en passende placering, som sikrer, at beholderen ikke kan fyldes mere end 80 % op.
 17.6.4. Niveauindikator
 17.6.4.1. Niveauindikatoren skal være egnet til den brændstofbeholder, hvori den er monteret, og skal være monteret i en passende placering.
 17.6.5. Gastæt indeslutning på beholderen
 17.6.5.1. Brændstofbeholdern skal over beholderens fittings være forsynet med gastæt indeslutning, som opfylder kravene i punkt 17.6.5.2. til 17.6.5.5., medmindre beholderen er monteret udvendigt på køretøjet og dens fittings er beskyttet mod snavs og vand.
 17.6.5.2. Den gastætte indeslutning skal have åben forbindelse til atmosfæren, om nødvendigt ved hjælp af en forbindelsesslange og gennemføring.
 17.6.5.3. Den gastætte indeslutnings ventilationsåbning skal være nedadrettet ved afgangen fra motorkøretøjet. Afgangen må dog ikke være ført til hjulkassen og må ikke være rettet mod en varmekilde som f.eks. udstødningsanlægget.
 17.6.5.4. Eventuelle forbindelsesslanger og gennemføringer i bunden af motorkøretøjets karrosseri til ventilation af den gastætte indeslutning skal have en mindste fri åbning på 450 mm2. Er der i forbindelsesslange og gennemføring monteret et gasrør, andet rør eller elektriske ledninger, skal den frie åbning ligeledes være mindst 450 mm2.
 17.6.5.5. Den gastætte indeslutning og forbindelsesslangerne skal være gastætte ved et tryk på 10 kPa med åbningerne blokeret, må ikke udvise blivende deformation og må højst have en udsivning på 100 cm3/h.
 17.6.5.6. Tilslutningsslangen skal være fastgjort til den gastætte indeslutning og gennemføringen på passende måde, således at der dannes en gastæt samling.
 17.7. Gasrør og -slanger
 17.7.1. Gasrør skal være af sømløst materiale: kobber, rustfrit stål eller stål med korrosionsbestandig belægning.
 17.7.2. Er der anvendt sømløst kobber, skal røret være beskyttet af en kappe af gummi eller plast.
 17.7.3. Yderdiameteren for gasrør af kobber må ikke være over 12 mm med en vægtykkelse på mindst 0,8 mm; gasrør af stål og rustfrit stål må ikke være over 25 mm og skal, hvis anvendt til gasformål, have en passende vægtykkelse.
 17.7.4. Gasrøret kan være fremstillet af ikke-metallisk materiale, såfremt røret opfylder forskrifterne i punkt 6.7 i dette regulativ.
 17.7.5. Gasrøret kan være erstattet af en gasslange, såfremt denne


text:
opfylder forskrifterne i punkt 6.7 i dette regulativ.
 17.7.6. Gasrør bortset fra ikke-metalliske gasrør, skal være fastgjort, så de ikke kan blive udsat for vibrationer eller belastning.
 17.7.7. Gasslanger og ikke-metalliske gasrør skal være fastgjort således, at de ikke er udsat for spændinger.
 17.7.8. Gasrør eller -slange skal i fastgøringspunktet være forsynet med beskyttende materiale.
 17.7.9. Gasrør eller -slanger må ikke være placeret ved køretøjets løftepunkter for donkraft.
 17.7.10. Gasrør og -samlinger skal ved deres gennemføringer være forsynet med beskyttelsesmateriale, også selv om de har en beskyttende kappe.
 17.8. Gasforbindelser mellem LPG-systemets komponenter
 17.8.1. Loddede eller svejste samlinger og selvskærende kompressionssamlinger er ikke tilladt.
 17.8.2. Gasrør må kun samles ved hjælp af fittings, som de er forenelige med i korrosionsmæssig henseende.
 17.8.3. Rør af rustfrit stål må kun samles med fittings af rustfrit stål.
 17.8.4. Fordelerblokke skal være fremstillet af korrosionsbestandigt materiale.
 17.8.5. Gasrør skal være tilsluttet med passende samlinger, f.eks. todelte kompressionssamlinger for stålrør og dobbeltkoniske samlestykker eller to flanger for kobberrør. Gasrør skal være tilsluttet med passende forbindelser. Der må under ingen omstændigheder anvendes koblinger, som beskadiger røret. Brudtrykket for de monterede koblinger skal være mindst det samme som foreskrevet for røret.
 17.8.6. Antallet af samlinger skal være indskrænket til det mindst mulige.
 17.8.7. Alle samlinger skal være placeret, så de er tilgængelige for inspektion.
 I passagerkabine eller lukket bagagerum må gasrør eller -slange ikke være længere end rimeligt nødvendigt; denne bestemmelse er opfyldt, når gasrør eller -slange ikke er længere end afstanden fra brændstofbeholderen til køretøjets side.
 17.8.8.1. I passagerkabine eller lukket bagagerum må ikke findes gasførende samlinger, bortset fra:
 i)
 samlinger på den gastætte indeslutning og
 ii)
 samlingen mellem gasrør eller -slange og påfyldningsenheden, såfremt denne samling er forsynet med en kappe, som er bestandig mod LPG, og forudsat eventuel udsivende gas bortledes direkte til atmosfæren.
 17.8.8.2. Bestemmelserne i punkt 17.8.8. og punkt 17.8.8.1. finder ikke anvendelse for køretøjer af klasse M2 og M3, såfremt gasrør, -slanger og -forbindelser er forsynet med en kappe, som er bestandig over for LPG og er i åben forbindelse med atmosfæren. Den åbne ende af kappen eller kanalen skal være placeret lavest.
 17.9. Fjernkontrolleret afskæringsventil
 17.9.1. I gasrøret fra LPG-beholder til trykregulator/fordamper skal være monteret en fjernkontrolleret afskæringsventil, så tæt ved trykregulator/fordamper som muligt.
 17.9.2. Den fjernkontrollerede afskæringsventil kan være indbygget i trykregulator/fordamper.
 17.9.3. Uanset bestemmelserne i punkt 17.9.1. kan den fjernkontrollerede afskæringsventil være monteret på et af LPG-systemets fabrikant angivet sted i motorrummet, såfremt der forefindes et brændstofretursystem mellem trykregulator og LPG-beholder.
 17.9.4. Den fjernkontrollerede afskæringsventil skal være monteret således, at brændstofforsyningen uanset tændingskontaktens stilling afbrydes, når motoren standses, eller, hvis køretøjet er udstyret med et yderligere brændstofsystem, når det andet brændstof vælges. Der tillades en forsinkelse på 2 sekunder til fejlfinding.
 17.10. Påfyldningsenhed
 17.10.1. Påfyldningsenheden skal være sikret mod drejning og beskyttet mod snavs og vand.
 17.10.2. Er LPG-beholderen monteret i passagerrum eller lukket (bagage)rum, skal påfyldningsenheden være placeret udvendigt på køretøjet.
 17.11. Brændstofvælgersystem og elektrisk anlæg
 LPG-systemets elektriske komponenter skal være beskyttet mod overbelastning, og der skal


text:
forefindes mindst én separat sikring i strømforsyningskablet.
 17.11.1.1. Sikringen skal være placeret et kendt sted, hvortil der er adgang uden brug af værktøj.
 17.11.2. Strømforsyningen til de LPG-komponenter, som også er gasførende, må ikke fremføres af et gasrør.
 17.11.3. Elektriske komponenter, som er monteret i en del af LPG-systemet, hvor trykket overstiger 20 kPa, skal være tilsluttet og isoleret på en måde, så at der ikke føres strøm gennem de LPG-førende dele.
 17.11.4. Elektriske kabler skal være passende beskyttet mod beskadigelse. De elektriske forbindelser i bagagerum og passagerkabine skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 40 i henhold til IEC 529. Alle øvrige elektriske forbindelser skal være i overensstemmelse med isoleringsklasse IP 54 i henhold til IEC 529.
 17.11.5. Køretøjer med flere end ét brændstofsystem skal have et brændstofvælgersystem, som sikrer, at motoren ikke tilføres mere end én brændstoftype ad gangen. Der tillades en kort overlapningsperiode for at give mulighed for omskiftning.
 17.11.6. Uanset bestemmelserne i punkt 17.11.5. er det for førerbetjente motorer med dobbelt brændstof tilladt at tilføre mere end ét brændstof.
 17.11.7. De elektriske forbindelser og komponenter i den gastætte indeslutning skal være konstrueret således, at der ikke dannes gnister.
 17.12. Trykbegrænseranordning
 17.12.1. Trykbegrænseranordningen skal være således monteret på brændstofbeholderen, at den kan lede gassen til den gastætte indeslutning, når sådan indeslutning er påbudt, såfremt den gastætte indeslutning opfylder kravene i punkt 17.6.5.
 18. PRODUKTIONSOVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 18.1. Køretøjer, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 17 ovenfor.
 18.2. Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 18.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.
 18.3. Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning skal være én gang om året.
 19. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 19.1. Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 18 ovenfor ikke er opfyldt.
 19.2. Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesblanket, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 20. ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN FOR EN KØRETØJSTYPE
 Alle ændringer af monteringen af særligt udstyr til brug af LPG i fremdriftssystemet for køretøjet skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Den pågældende myndighed kan da enten:
 20.1.1. anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller
 20.1.2. rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.
 20.2. Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i


text:
punkt 16.3 ovenfor til parterne i overenskomsten, som anvender dette regulativ.
 20.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958- overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesblanket svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 21. DEFINITIVT OPHØRT PRODUKTION
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse meddeler myndigheden dette til de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.
 22. OVERGANGSBESTEMMELSER VEDRØRENDE MONTERING AF FORSKELLIGE KOMPONENTER I LPG-UDSTYR OG TYPEGODKENDELSE AF KØRETØJER, SOM ER MONTERET MED SÆRLIGT UDSTYR TIL ANVENDELSE AF LPG I FREMDRIFTSSYSTEMET, HVAD ANGÅR MONTERING AF SÅDANT UDSTYR
 22.1. Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 22.2. Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde at en komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, monteres eller anvendes som oprindeligt udstyr i et køretøj.
 22.3. I en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, tillade, at en komponenttype, som er godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form, anvendes som oprindeligt udstyr monteret i et køretøj, der er ombygget til LPG-fremdrift.
 22.4. Ved udløb af en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde, at en komponent, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, anvendes som oprindeligt udstyr monteret i et køretøj, der er ombygget til LPG-fremdrift.
 22.5. Ved udløb af en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 23. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvning, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (2) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for


text:
Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malasia, 53 for Thailand, 54 og 55 (fri) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 (3) Enten kombineret eller separat.
 (4) Finder kun anvendelse, når gasdoseringsaktuatoren ikke er indbygget i gasinjektionsenheden.
 (5) Finder kun anvendelse, når driftstrykket i gasblandingsstykket er over 20 kPa (klasse 2).
 (6) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1, som senest ændret ved ændring 4).
 (7) Jf. fodnote 2.
 BILAG 1
 VÆSENTLIGE EGENSKABER FOR KØRETØJET, MOTOREN OG DET LPG-RELATEREDE UDSTYR
 BILAG 2A
 UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET FOR LPG-UDSTYRET
 (se punkt 5.2 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført LPG-udstyr, viser, at udstyret er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 67 under godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 67 som ændret i ændringsserien 01 (1).
 (1) Klasse 1, 2, 2A eller 3
 BILAG 2B
 MEDDELELSE
 Tillæg (kun beholdere)
 BILAG 2C
 GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING
 MODEL A
 (se punkt 16.2 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjet, hvad angår montering af særligt udstyr til brug af LPG til fremdrift, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 67 under godkendelsesnummer 0012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 67 som ændret i ændringsserie 01.
 MODEL B
 (se punkt 16.2 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjet, hvad angår montering af særligt udstyr til brug af LPG til fremdrift, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 67 under godkendelsesnummer 0012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 67 som ændret i ændringsserie 01, og at regulativ nr. 83 omfattede ændringsserie 04.
 BILAG 2D
 OPLYSNINGSSKEMA
 BILAG 3
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF UDSTYR TIL


text:
LPG-BEHOLDERE
 80 %-stopventil
 1.1. Definition: (jf. pkt. 2.5.1 i dette regulativ)
 1.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 3.
 1.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 1.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 65 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 1.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.1, bestemmelser vedrørende 80 %-stopventilen.
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende elektrisk isolering.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.
 1.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 Driftsprøvning
 Bilag 15, punkt 10
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 Niveauindikator
 2.1. Definition: (jf. pkt. 2.5.2 i dette regulativ).
 2.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 1.
 2.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 2.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 65 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 2.5. Generelle konstruktionsbestemmelser:
 Punkt 6.15.11., bestemmelser vedrørende niveauindikatoren.
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende elektrisk isolering.
 2.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 Trykbegrænserventil (udledningsventil)
 3.1. Definition: jf. pkt. 2.5.3. i dette regulativ
 3.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 3.
 3.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 3.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 65 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 3.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Bestemmelser vedrørende overtryksventil (udledningsventil)
 3.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 (med 200 driftscykluser)
 Driftsprøvning
 Bilag 15, punkt 10
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil:
 4.1. Definition: jf. pkt. 2.5.4. i dette regulativ
 4.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 3.
 4.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 4.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 65 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 4.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende elektrisk isolering.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk/eksternt aktiverede ventiler.
 Punkt 6.15.13, bestemmelser


text:
vedrørende den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil.
 4.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 Driftsprøvning
 Bilag 15, punkt 10
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 Gennemføring for strømforsyning
 5.1. Definition: jf. pkt. 2.5.8. i dette regulativ.
 5.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 1.
 5.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 5.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 65 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 5.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende elektrisk isolering.
 Punkt 6.15.2.3, bestemmelser vedrørende gennemføring for strømforsyning.
 5.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 Gastæt indeslutning
 6.1. Definition: Se pkt. 2.5.7. i dette regulativ.
 6.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2):
 Ikke relevant.
 6.3. Klassificeringstryk: Ikke relevant.
 6.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 65 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 6.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.12., bestemmelser vedrørende påfyldningsenheden.
 6.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4 (ved 50 kPa)
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5 (ved 10 kPa)
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Bestemmelser vedørende godkendelse af trykbegrænseranordningen (sikring)
 7.1. Definition: se punkt 2.5.3.1. i dette regulativ.
 7.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 3.
 7.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 7.4. Konstruktivt bestemt temperatur:
 Sikringen skal være konstrueret, så den åbner ved en temperatur på 120 ± 10 °C.
 7.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen
 Punkt 6.15.2, bestemmelser elektrisk isolering
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler
 Punkt 6.15.7, bestemmelser vedrørende overtryksventil for gasrør
 7.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved evt. sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcykluser
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 7.7. Forskrifter for trykbegrænseranordning (sikring)
 Trykbegrænseranordning (sikring), som angivet af fabrikanten, skal være forenelig med driftsbetingelserne i følgende prøvninger:
 a)
 Ét prøveeksemplar opbevares i 24 timer ved kontrolleret temperatur på mindst 90 °C og et tryk, som ikke


text:
er mindre end prøvningstrykket (3 000 kPa). Efter gennemførelse af denne prøvning må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen.
 b)
 Ét prøveeksemplar udmattelsesprøves ved cyklisk trykbelastning med en frekvens på højst 4 cykluser i minuttet som følger:
 i)
 temperaturen fastholdes på 82 °C under cyklisk trykbelastning fra 300 til 3 000 kPa gennem 10 000 cykluser
 ii)
 temperaturen fastholdes på –20 °C under cyklisk trykbelastning fra 300 til 3 000 kPa gennem 10 000 cykluser.
 Efter afslutning af denne prøvning må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen.
 c)
 Blotlagte trykbærende messingkomponenter i trykbegrænseranordningen skal uden spændingskorrosionsrevnedannelse kunne modstå en mercuronitratprøvning som beskrevet i ASTM B154 (3). Trykbegrænseranordningen nedsænkes i 30 minutter i en vandig opløsning af mercuronitrat indeholdende 10 g mercuronitrat og 10 ml salpetersyre pr. liter opløsning. Efter nedsænkningen tæthedsprøves trykbegrænseranordningen ved påføring af et aerostatisk tryk på 3 000 kPa i ét minut, i hvilket tidsrum komponenten kontrolleres for ekstern utæthed. Eventuel utæthed må højst udgøre 200 cm3/h.
 d)
 Blotlagte trykbærende komponenter af rustfrit stål i trykbegrænseranordningen skal være udført i en legeringstype, som er bestandig mod revnedannelse ved chloridinduceret spændingskorrosion.
 (1) Kun for ikke-metalliske dele.
 (2) Kun for metaldele.
 (3) Kun for ikke-metalliske dele.
 BILAG 4
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF BRÆNDSTOFPUMPEN
 1. Definition: jf. pkt. 2.5.5. i dette regulativ.
 2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 1.
 3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 C til 65 °C, når brændstofpumpen er monteret i beholderen.
 –20 °C til 120 °C, når brændstofpumpen er monteret uden for beholderen.
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse.
 Punkt 6.15.3.2, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt.
 Punkt 6.15.6.1, bestemmelser vedrørende forhindring af trykopbygning.
 Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 6.1. Brændstofpumpe monteret i beholderen:
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 6.2. Brændstofpumpe monteret uden for beholderen:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 (1) Kun for ikke-metalliske dele.
 (2) Kun for metaldele.
 BILAG 5
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF LPG-FILTERENHEDEN
 1. Definition: se punkt 2.14. i dette regulativ.
 2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2):
 Brændstoffordelerrør kan være af klasse 1, 2 eller 2A.
 3. Klassificeringstryk:
 Klasse 1:
 3 000 kPa.
 Komponenter af klasse 2:
 450 kPa.
 Komponenter af klasse 2A:
 120 kPa.
 4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 5. Generelle bestemmelser for konstruktionen: (ikke


text:
anvendt)
 Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 6.1. For dele af klasse 1:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 6.2. For dele af klasse 2 og/eller 2A:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 (1) Kun for ikke-metalliske dele.
 (2) Kun for metaldele.
 BILAG 6
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF TRYKREGULATOREN OG FORDAMPEREN
 1. Definition:
 Fordamper
 :
 se punkt 2.6 i dette regulativ.
 Trykregulator
 :
 se punkt 2.7 i dette regulativ.
 2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2):
 Klasse 1
 :
 for den del, som er underkastet beholdertrykket.
 Klasse 2
 :
 den del, som er underkastet et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa.
 Klasse 2A
 :
 den del, som er underkastet et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa.
 3. Klassificeringstryk:
 Komponenter af klasse 1
 3 000 kPa
 Komponenter af klasse 2:
 450 kPa.
 Komponenter af klasse 2A:
 120 kPa.
 4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende ventiler aktiveret af ekstern drifkraft.
 Punkt 6.15.4., varmeudvekslende medium (forskrifter for forenelighed og tryk).
 Punkt 6.15.5., sikkerhed af overtryksomløb.
 Punkt 6.15.6.2., forebyggelse af gasudstrømning.
 Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 6.1. For dele af klasse 1:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 6.2. For dele af klasse 2 og/eller 2A:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bemærkninger:
 Afskæringsventilen kan integreres i fordamperen/regulatoren; i givet fald finder bilag 7 også anvendelse.
 Komponenterne i trykregulatoren/fordamperen (klasse 1, 2 eller 2A) skal være tætte, når afgangen(e) fra den pågældende komponent lukkes.
 Ved overtryksprøvningen skal alle afgange, herunder også fra kølevæskebeholderen, være lukket.
 (1) Kun for ikke-metalliske dele.
 (2) Kun for metaldele.
 BILAG 7
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF AFSKÆRINGSVENTILEN, KONTRAVENTILEN, OVERTRYKSVENTILEN FOR GASRØR OG SERVICEKOBLINGEN
 Bestemmelser vedrørende godkendelse af afskæringsventilen
 1.1. Definition: se punkt 2.8 i dette regulativ.
 1.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse


text:
3.
 1.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 1.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 1.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.
 1.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (1)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (2)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (2)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (2)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (2)
 Bestemmelser vedrørende godkendelse af kontraventilen
 2.1. Definition: jf. pkt. 2.5.9. i dette regulativ.
 2.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 1.
 2.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 2.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 2.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.
 2.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (1)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (2)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (2)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (2)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (2)
 Bestemmelser vedrørende godkendelse af overtryksventilen for gasrør
 3.1. Definition: se punkt 2.9. i dette regulativ.
 3.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 3.
 3.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 3.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 3.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.
 Punkt 6.15.7, bestemmelser vedrørende overtryksventil for gasrør
 3.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 (med 200 driftscykluser)
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (2)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (1)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (2)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (2)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (2)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (2)
 Bestemmelser vedrørende godkendelse af servicekoblingen
 4.1. Definition: se punkt 2.17. i dette regulativ.
 4.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 1.
 4.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 4.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 4.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.3.1,


text:
bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.
 4.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 (med 6 000 driftscykluser)
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (2)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (1)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (2)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (2)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (2)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (2)
 (1) Kun for metaldele.
 (2) Kun for ikke-metalliske dele.
 BILAG 8
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF BØJELIGE BRÆNDSTOFSLANGER MED KOBLING
 ANVENDELSESOMRÅDE
 Formålet med dette bilag er at fastsætte bestemmelser for godkendelse af bøjelige slanger til LPG med en indvendig diameter på indtil 20 mm.
 Dette bilag omhandler tre forskellige typer bøjelige slanger:
 i)
 Højtryksgummislanger (klasse 1, f.eks. påfyldningsslange)
 ii)
 Lavtryksgummislanger (klasse 2)
 iii)
 Syntetiske højtryksslanger (klasse 1)
 1. HØJTRYKSGUMMISLANGER AF KLASSE 1, PÅFYLDNINGSSLANGE
 1.1. Generelle specifikationer
 1.1.1. Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et maksimalt driftstryk på 3 000 kPa.
 1.1.2. Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå temperaturer mellem –25 °C og +80 °C. For driftstemperaturer uden for ovenstående område skal prøvningstemperaturen tilpasses.
 1.1.3. Den indvendige diameter skal være i overensstemmelse med tabel 1 i ISO-standard 1307.
 1.2. Slangers opbygning
 1.2.1. Slangen skal omfatte et glatløbet rør og en kappe af egnet syntetisk materiale, forstærket med et eller flere mellemlag.
 1.2.2. De(t) forstærkende mellemlag skal af en kappe være beskyttet mod korrosion.
 Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks rustfrit stål) til de(t) forstærkende mellemlag, er en kappe ikke nødvendig.
 1.2.3. Foringen og kappen skal være glat og fri for porer, huller og fremmedlegemer.
 En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.
 1.2.4. Kappen skal forsætligt punkteres for at undgå bobledannelse.
 1.2.5. Når kappen er punkteret, og mellemlaget er udført af ikke-korrosionsbestandigt materiale, skal mellemlaget være beskyttet mod korrosion.
 1.3. Specifikationer og prøvninger for foringen
 Trækbrudstyrke og brudforlængelse
 1.3.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 1.3.1.2. Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-pentan
 ii)
 temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal volumenændring 20 %
 ii)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 25 %
 iii)
 maksimal ændring i brudforlængelse 30 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 1.3.1.3. Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:
 i)
 temperatur: 70 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 ii)
 eksponeringsperiode: 168 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 25 %
 ii)
 maksimal ændring i brudforlængelse –30 % og +10 %.
 1.4. Specifikationer og prøvningsmetode for kappen
 Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 1.4.1.1. Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-hexan
 ii)
 temperatur:


text:
23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal volumenændring 30 %
 ii)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 35 %
 iii)
 maksimal ændring i brudforlængelse 35 %.
 1.4.1.2. Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:
 i)
 temperatur: 70 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 ii)
 eksponeringsperiode: 336 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 25 %
 ii)
 maksimal ændring i brudforlængelse –30 % og +10 %.
 Ozonbestandighed
 1.4.2.1. Prøvningen skal udføres i overensstemmelse med ISO-standard 1431/1.
 1.4.2.2. Prøveemnerne, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres for luft ved 40 °C med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner i 120 timer.
 1.4.2.3. Der tillades ingen revner i prøveemnerne.
 1.5. Specifikationer for ukoblet slange
 Gastæthed (permeabilitet)
 1.5.1.1. En slange med en fri længde på 1 m sluttes til en beholder fyldt med flydende propan med en temperatur på 23° ± 2 °C.
 1.5.1.2. Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 4080.
 1.5.1.3. Gennemsivningen gennem slangens væg må ikke være over 95 cm3 gas pr. meter slange pr. 24 timer.
 Lavtemperaturbestandighed
 1.5.2.1. Prøvningen gennemføres i overensstemmelse med ISO-standard 4672:1978, metode B.
 1.5.2.2. Prøvningstemperatur: –25 ±3 °C.
 1.5.2.3. Der tillades ingen revnedannelse eller brud.
 1.5.3. (Ikke anvendt)
 Bøjeprøvning
 1.5.4.1. En tom slange med længde ca. 3,5 m skal kunne modstå 3 000 gentagelser af den nedenfor beskrevne alternerende bøjeprøvning uden brud. Efter prøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 1.5.5.2.
 Fig. 1
 (kun anført som eksempel)
 Slangens indvendige diameter [mm]
 Bøjningsradius [mm] (fig. 1)
 Centrumafstand [mm] (fig. 1)
 Lodret b
 Vandret a
 indtil 13
 102
 241
 102
 13 til 16
 153
 356
 153
 fra 16 til 20
 178
 419
 178
 1.5.4.3. Prøvningsmaskinen (fig. 1) består af en stålramme forsynet med to træhjul med fælgdiameter ca. 130 mm.
 Hjulene skal have spor langs omkredsen til styring af slangen. Hjulenes radius, målt til bunden af sporet, skal være som angivet i punkt 1.5.4.2.
 De to hjuls langsgående midterplan skal ligge i samme lodrette plan, og afstanden mellem hjulenes centrum skal være i overensstemmelse med punkt 1.5.4.2.
 Hvert hjul skal kunne dreje frit omkring sit omdrejningspunkt.
 En fremføringsmekanisme trækker slangen over hjulene med en hastighed af fire hele bevægelser i minuttet.
 1.5.4.4. Når slangen er monteret på hjulene, skal den have en S-lignende form (se fig. 1).
 Til den ende, som løber over det øverste hjul, skal der være fastgjort et lod, der er tilstrækkelig tungt til, at slangen ligger fuldstændig an mod hjulene. Den del, som løber over det underste hjul, fastgøres til fremføringsmekanismen.
 Mekanismen skal være indstillet således, at slangens vandring i alt udgør 1,2 m i begge retninger.
 Hydraulisk prøvningstryk og bestemmelse af det minimale sprængtryk
 1.5.5.1. Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 1402.
 1.5.5.2. Prøvningstrykket på 6 750 kPa påføres i 10 minutter, uden utæthed.
 1.5.5.3. Sprængtrykket må ikke være under 10 000 kPa.
 1.6. Slangekoblinger
 1.6.1. Koblingerne skal være udført i stål eller messing, og overfladen skal være korrosionsbestandig.
 Koblingerne skal være af påkrympet type.
 1.6.2.1. Overløbermøtrikken


text:
skal have U.N.F.-gevind.
 1.6.2.2. Tætningskonusen skal være af typen med en halv lodret vinkel på 45°.
 1.6.2.3. Koblingerne kan være af typen med overløbsmøtrik eller af lynkoblingstypen.
 1.6.2.4. Det skal være umuligt at frakoble lynkoblingen uden særlige forholdsregler eller anvendelse af specialværktøj.
 1.7. Samling af slange og koblinger
 1.7.1. Koblingerne skal være således konstrueret, at kappen ikke behøver fjernes, medmindre slangens forstærkning består af korrosionsbestandigt materiale.
 Slangen skal underkastes en trykstødprøvning i henhold til ISO-standard 1436.
 1.7.2.1. Prøvningen udføres med strømmende olie ved en temperatur på 93 °C og et tryk på mindst 3 000 kPa.
 1.7.2.2. Slangen underkastes 150 000 trykstød.
 1.7.2.3. Efter trykstødprøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 1.5.5.2.
 Gastæthed
 1.7.3.1. Den komplette slange (slange med koblinger) skal kunne modstå fem minutters eksponering for et gastryk på 3 000 kPa uden utæthed.
 1.8. Mærkning
 Hver slange skal med højst 0,5 meters mellemrum være forsynet med følgende let læselige og ikke-sletbare identifikationsmærker, bestående af tegn, figurer eller symboler:
 1.8.1.1. Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke.
 1.8.1.2. Produktionsår og -måned.
 1.8.1.3. Størrelse og type.
 1.8.1.4. Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 1«.
 1.8.2. Hver kobling skal være påført samlefabrikkens firmabetegnelse eller fabriksmærke.
 2. LAVTRYKSGUMMISLANGER AF KLASSE 2
 2.1. Generelle specifikationer
 2.1.1. Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et maksimalt driftstryk på 450 kPa.
 2.1.2. Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå temperaturer mellem –25 °C og + 125 °C. For driftstemperaturer uden for ovenstående område skal prøvningstemperaturen tilpasses.
 2.2. Slangers opbygning
 2.2.1. Slangen skal omfatte et glatløbet rør og en kappe af egnet syntetisk materiale, forstærket med et eller flere mellemlag.
 2.2.2. De(t) forstærkende mellemlag skal af en kappe være beskyttet mod korrosion.
 Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks rustfrit stål) til de(t) forstærkende mellemlag, er en kappe ikke nødvendig.
 2.2.3. Foringen og kappen skal være glat og fri for porer, huller og fremmedlegemer.
 En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.
 2.3. Specifikationer og prøvninger for foringen
 Trækbrudstyrke og brudforlængelse
 2.3.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 2.3.1.2. Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-pentan
 ii)
 temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal volumenændring 20 %
 ii)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 25 %
 iii)
 maksimal ændring i brudforlængelse 30 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 2.3.1.3. Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:
 i)
 temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 ii)
 eksponeringsperiode: 168 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 25 %
 ii)
 maksimal ændring i brudforlængelse –30 % og +10 %.
 2.4. Specifikationer og prøvningsmetode for kappen
 2.4.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 2.4.1.2. Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-hexan
 ii)
 temperatur: 23 °C (tolerance i


text:
henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal volumenændring 30 %
 ii)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 35 %
 iii)
 maksimal ændring i brudforlængelse 35 %.
 2.4.1.3. Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:
 i)
 temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 ii)
 eksponeringsperiode: 336 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 25 %
 ii)
 maksimal ændring i brudforlængelse –30 % og +10 %.
 Ozonbestandighed
 2.4.2.1. Prøvningen skal udføres i overensstemmelse med ISO-standard 1431/1.
 2.4.2.2. Prøveemnerne, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres for luft ved 40 °C med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner i 120 timer.
 2.4.2.3. Der tillades ingen revner i prøveemnerne.
 2.5. Specifikationer for ukoblet slange
 Gastæthed (permeabilitet)
 2.5.1.1. En slange med en fri længde på 1 m sluttes til en beholder fyldt med flydende propan med en temperatur på 23° ± 2 °C.
 2.5.1.2. Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 4080.
 2.5.1.3. Gennemsivningen gennem slangens væg må ikke være over 95 cm3 gas pr. meter slange pr. 24 timer.
 Lavtemperaturbestandighed
 2.5.2.1. Prøvningen gennemføres i overensstemmelse med ISO-standard 4672-1978, metode B.
 2.5.2.2. Prøvningstemperatur: –25 ± 3 °C
 2.5.2.3. Der tillades ingen revnedannelse eller brud.
 Bøjeprøvning
 2.5.3.1. En tom slange med en længde på ca. 3,5 m skal kunne modstå 3 000 gentagelser af den nedenfor beskrevne alternerende bøjeprøvning uden brud. Efter prøvning skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 2.5.4.2.
 Fig. 2
 (kun anført som eksempel)
 Slangens indvendige diameter [mm]
 Bøjningsradius [mm] (fig. 2)
 Centrumafstand [mm] (fig. 2)
 Lodret b
 Vandret a
 indtil 13
 102
 241
 102
 13 til 16
 153
 356
 153
 fra 16 til 20
 178
 419
 178
 2.5.3.3. Prøvningsmaskinen (fig. 2) består af en stålramme forsynet med to træhjul med fælgdiameter ca. 130 mm.
 Hjulene skal have spor langs omkredsen til styring af slangen. Hjulenes radius, målt til bunden af sporet, skal være som angivet i 2.5.3.2.
 De to hjuls langsgående midterplan skal ligge i samme lodrette plan, og afstanden mellem hjulenes centrum skal være i overensstemmelse med punkt 2.5.3.2.
 Hvert hjul skal kunne dreje frit omkring sit omdrejningspunkt.
 En fremføringsmekanisme trækker slangen over hjulene med en hastighed af fire hele bevægelser i minuttet.
 2.5.3.4. Når slangen er monteret på hjulene, skal den have en S-lignende form (se fig. 2).
 Til den ende, som løber over det øverste hjul, skal der være fastgjort et lod, der er tilstrækkelig tungt til, at slangen ligger fuldstændig an mod hjulene. Den del, som løber over det underste hjul, fastgøres til fremføringsmekanismen.
 Mekanismen skal være indstillet således, at slangens vandring i alt udgør 1,2 m i begge retninger.
 Hydraulisk prøvningstryk og bestemmelse af det minimale sprængtryk
 2.5.4.1. Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 1402.
 2.5.4.2. Prøvningstrykket på 1 015 kPa påføres i 10 minutter, uden utæthed.
 2.5.4.3. Sprængtrykket må ikke være under 1 800 kPa.
 2.6. Slangekoblinger
 2.6.1. Koblingerne skal være udført i ikke-korroderende materiale.
 2.6.2. Sprængtrykket af den monterede kobling må aldrig være mindre end rørets eller slangens sprængtryk.
 Utæthedstrykket af den monterede


text:
kobling må aldrig være mindre end rørets eller slangens utæthedstryk.
 2.6.3. Koblingerne skal være af påkrympet type.
 2.6.4. Koblingerne kan være af typen med overløbsmøtrik eller af lynkoblingstypen.
 2.6.5. Det skal være umuligt at frakoble lynkoblingen uden særlige forholdsregler eller anvendelse af specialværktøj.
 2.7. Samling af slange og koblinger
 2.7.1. Koblingerne skal være således konstrueret, at kappen ikke behøver fjernes, medmindre slangens forstærkning består af korrosionsbestandigt materiale.
 Slangen skal underkastes en trykstødprøvning i henhold til ISO-standard 1436.
 2.7.2.1. Prøvningen udføres med strømmende olie ved en temperatur på 93 °C og et tryk på mindst 1 015 kPa.
 2.7.2.2. Slangen underkastes 150 000 trykstød.
 2.7.2.3. Efter trykstødprøvningn skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 2.5.4.2.
 Gastæthed
 2.7.3.1. Den komplette slange (slange med koblinger) skal kunne modstå fem minutters eksponering for et gastryk på 1 015 kPa uden utæthed.
 2.8. Mærkning
 Hver slange skal med højst 0,5 meters mellemrum være forsynet med følgende let læselige og ikke-sletbare identifikationsmærker, bestående af tegn, figurer eller symboler:
 2.8.1.1. Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke.
 2.8.1.2. Produktionsår og -måned.
 2.8.1.3. Størrelse og type.
 2.8.1.4. Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 2«.
 2.8.2. Hver kobling skal være påført samlefabrikkens firmabetegnelse eller fabriksmærke.
 3. SYNTETISKE HØJTRYKSSLANGER AF KLASSE 1
 3.1. Generelle specifikationer
 3.1.1. Formålet med dette bilag er at fastsætte bestemmelser for godkendelse af bøjelige slanger til LPG med en indvendig diameter på indtil 10 mm.
 3.1.2. Dette punkt omfatter, ud over generelle specifikationer og prøvninger af syntetiske slanger, også forskrifter og prøvninger, som finder anvendelse på særlige materialetyper eller syntetiske slanger.
 3.1.3. Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et maksimalt driftstryk på 3 000 kPa.
 3.1.4. Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå temperaturer mellem –25 °C og + 125 °C. For driftstemperaturer uden for ovenstående område skal prøvningstemperaturen tilpasses.
 3.1.5. Den indvendige diameter skal være i overensstemmelse med tabel 1 i ISO-standard 1307.
 3.2. Slangers opbygning
 3.2.1. Den syntetiske slange skal omfatte et termoplastisk rør og en kappe af egnet termoplastisk materiale, som er olie- og vejrbestandig og forstærket med et eller flere mellemlag. Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks rustfrit stål) til de(t) forstærkende mellemlag, er en kappe ikke nødvendig.
 3.2.2. Foringen og kappen skal være fri for porer, huller og fremmedlegemer.
 En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.
 3.3. Specifikationer og prøvninger for foringen
 Trækbrudstyrke og brudforlængelse
 3.3.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 20 MPa og brudforlængelse mindst 200 %.
 3.3.1.2. Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-pentan
 ii)
 temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal volumenændring 20 %
 ii)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 25 %
 iii)
 maksimal ændring i brudforlængelse 30 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 3.3.1.3. Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:
 i)
 temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 ii)
 eksponeringsperiode: 336


text:
timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 35 %
 ii)
 maksimal ændring i brudforlængelse –30 % og +10 %.
 Trækbrudstyrke og brudforlængelse specifikt for polyamid 6-materiale.
 3.3.2.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 med følgende vilkår:
 i)
 type prøveemne: type 1 BA
 ii)
 trækhastighed: 20 mm/min
 Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage før prøvning.
 Forskrifter:
 i)
 trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa
 ii)
 brudforlængelsen må ikke være under 50 %.
 3.3.2.2. Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-pentan
 ii)
 temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal volumenændring 2 %
 ii)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 10 %
 (iii)
 maksimal ændring i brudforlængelse 10 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 3.3.2.3. Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:
 i)
 temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 ii)
 eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til stk. 3.3.2.1.
 Forskrifter:
 i)
 maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældnet i 24 timer
 ii)
 maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældnet i 24 timer.
 3.4. Specifikationer og prøvningsmetode for kappen
 3.4.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 20 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 3.4.1.2. Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-hexan
 ii)
 temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal volumenændring 30 %
 ii)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 35 %
 iii)
 maksimal ændring i brudforlængelse 35 %.
 3.4.1.3. Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:
 i)
 temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 ii)
 eksponeringsperiode: 336 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 25 %
 ii)
 maksimal ændring i brudforlængelse –30 % og +10 %.
 Ozonbestandighed
 3.4.2.1. Prøvningen skal udføres i overensstemmelse med ISO-standard 1431/1.
 3.4.2.2. Prøveemnerne, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres i 120 timer for luft ved 40 °C og relativ fugtighed 50 % ±10 % med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner.
 3.4.2.3. Der tillades ingen revner i prøveemnerne.
 Specifikationer og prøvningsmetode for kappen af polyamid 6-materiale
 3.4.3.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 med følgende vilkår:
 i)
 type prøveemne: type 1 BA
 ii)
 trækhastighed: 20 mm/min
 Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage før prøvning.
 Forskrifter:
 i)
 trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa
 ii)
 brudforlængelsen må ikke være under 100 %.
 3.4.3.2. Bestandighed over for n-hexan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-hexan
 ii)
 temperatur:


text:
23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 Forskrifter:
 i)
 maksimal volumenændring 2 %
 ii)
 maksimal ændring i trækbrudstyrke 10 %
 iii)
 maksimal ændring i brudforlængelse 10 %.
 3.4.3.3. Ældningsbestandighed efter ISO 188 med følgende vilkår:
 i)
 temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 ii)
 eksponeringsperiode: 24 og 336 timer
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til stk. 3.3.1.1.
 Forskrifter:
 i)
 maksimalt 20 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældnet i 24 timer
 ii)
 maksimalt 50 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældnet i 24 timer.
 3.5. Specifikationer for ukoblet slange
 Gastæthed (permeabilitet)
 3.5.1.1. En slange med en fri længde på 1 m sluttes til en beholder fyldt med flydende propan med en temperatur på 23° ± 2 °C.
 3.5.1.2. Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 4080.
 3.5.1.3. Gennemsivningen gennem slangens væg må ikke være over 95 cm3 gas pr. meter slange pr. 24 timer.
 Lavtemperaturbestandighed
 3.5.2.1. Prøvningen udføres i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i ISO-standard 4672, metode B.
 3.5.2.2. Prøvningstemperatur: –25 ± 3 °C.
 3.5.2.3. Der tillades ingen revnedannelse eller brud.
 Højtemperaturbestandighed
 3.5.3.1. Et stykke slange med en længde på mindst 0,5 m sættes under et tryk på 3 000 kPa og anbringes i en ovn ved 125 °C ± 2 °C i 24 timer.
 3.5.3.2. Der tillades ingen utæthed.
 3.5.3.3. Efter prøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket på 6 750 kPa i 10 minutter. Der tillades ingen utæthed.
 Bøjeprøvning
 En tom slange med en længde på ca. 3,5 m skal kunne modstå 3 000 gentagelser af den neden for beskrevne alternerende bøjeprøvning uden brud. Efter prøvning skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 3.5.5.2.
 Fig. 3
 (kun anført som eksempel) (a = 102 mm, b = 241 mm)
 3.5.4.2. Prøvningsmaskinen (fig. 3) består af en stålramme forsynet med to træhjul med fælgbredde ca. 130 mm.
 Hjulene skal have spor langs omkredsen til styring af slangen. Hjulenes radius, målt til bunden af sporet, skal være 102 mm.
 De to hjuls langsgående midterplan skal ligge i samme lodrette plan. Afstanden mellem hjulenes centrum skal være 241 mm lodret og 102 mm vandret.
 Hvert hjul skal kunne dreje frit omkring sit omdrejningspunkt.
 En fremføringsmekanisme trækker slangen over hjulene med en hastighed af fire hele bevægelser i minuttet.
 3.5.4.3. Når slangen er monteret på hjulene, skal den have en S-lignende form (se fig. 3).
 Til den ende, som løber over det øverste hjul, skal der være fastgjort et lod, der er tilstrækkelig tungt til, at slangen ligger fuldstændig an mod hjulene. Den del, som løber over det underste hjul, fastgøres til fremføringsmekanismen.
 Mekanismen skal være indstillet således, at slangens vandring i alt udgør 1,2 m i begge retninger.
 Hydraulisk prøvningstryk og bestemmelse af det minimale sprængtryk
 3.5.5.1. Prøvningen udføres efter metoden i ISO-standard 1402.
 3.5.5.2. Prøvningstrykket på 6 750 kPa påføres


text:
i 10 minutter, uden utæthed.
 3.5.5.3. Sprængtrykket må ikke være under 10 000 kPa.
 3.6. Slangekoblinger
 3.6.1. Koblingerne skal være udført i stål eller messing, og overfladen skal være korrosionsbestandig.
 3.6.2. Koblingerne skal være af den påkrympede type og bestå af en slangekobling eller banjobolt. Pakningen skal være bestandig mod LPG og opfylde forskrifterne i punkt 3.3.1.2.
 3.6.3. Banjobolten skal være i overensstemmelse med DIN 7643.
 3.7. Samling af slange og koblinger
 Slangen skal underkastes trykstødprøvning i henhold til ISO-standard 1436.
 3.7.1.1. Prøvningen udføres med strømmende olie ved en temperatur på 93 °C og et tryk på mindst 3 000 kPa.
 3.7.1.2. Slangen underkastes 150 000 trykstød.
 3.7.1.3. Efter trykstødprøvning skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 3.5.5.2.
 Gastæthed
 3.7.2.1. Den komplette slange (slange med koblinger) skal kunne modstå fem minutters eksponering for et gastryk på 3 000 kPa uden utæthed.
 3.8. Mærkning
 Hver slange skal med højst 0,5 meters mellemrum være forsynet med følgende let læselige og ikke-sletbare identifikationsmærker, bestående af tegn, figurer eller symboler:
 3.8.1.1. Fabrikantens firmabetegnelse eller fabriksmærke.
 3.8.1.2. Produktionsår og -måned.
 3.8.1.3. Størrelse og type.
 3.8.1.4. Identifikationsmærket »L.P.G. klasse 1«.
 3.8.2. Hver kobling skal være påført samlefabrikkens firmabetegnelse eller fabriksmærke.
 BILAG 9
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF PÅFYLDNINGSENHEDEN
 1. Definition: se punkt 2.16. i dette regulativ.
 2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2):
 Påfyldningsenhed: Klasse 3
 Kontraventil: Klasse 3
 3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 65 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.10, bestemmelser vedrørende påfyldningsenheden.
 6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Prøvning for utæthed ved sæde
 Bilag 15, punkt 8
 Holdbarhed
 Bilag 15, punkt 9
 (med6 000 driftscykluser)
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 Slagprøvning
 (se punkt 7 i dette bilag)
 Slagprøvningsforskrifter for påfyldningsenhed af Euro-typen
 7.1. Generelle forskrifter
 Der foretages en slagprøvning 10 J af påfyldningsenheden.
 7.2. Prøvningsforskrifter
 En hærdet stålmasse på 1 kg slippes fra 1 meters højde, således at der opnås en kollisionshastighed på 4,4 m/s. Dette gøres ved at montere massen i et pendul.
 Påfyldningsenheden skal være monteret vandret på en massiv genstand. Massen skal ramme midt i den fremspringende del af påfyldningsenheden.
 7.3. Fortolkning af prøvningen
 Påfyldningsenheden skal bestå den eksterne tæthedsprøvning og tæthedsprøvning ved sædet ved rumtemperatur.
 7.4. Omprøvning
 Hvis påfyldningsenheden ikke består prøvningen, foretages slagprøvning af 2 eksemplarer af samme komponent. Er prøvningsresultatet nu tilfredsstillende, ses der bort fra den første prøvning.
 Såfremt en eller begge eksemplarer ikke består prøvningen, godkendes komponenten ikke.
 Bemærkninger:
 —
 Der foretages overtryksstyrkeprøvning af hver enkelt kontraventil.
 —
 Under holdbarhedsprøvningen anvendes en særlig dyse, som er beregnet til påfyldningsenheden Der


text:
gennemføres 6 000 cykluser efter følgende procedure:
 —
 dysen forbindes til konnektoren, og påfyldningsenheden åbnes
 —
 holdes i åben tilstand i mindst 3 sekunder
 —
 der slukkes for påfyldningsenheden og dysen afmonteres.
 Figur 1
 Forbindelsesområde for bajonetpåfyldningsenhed
 Figur 2
 Tilslutningsområde for skålpåfyldningsenhed
 Figur 3
 Forbindelsesområde for påfyldningsenheden af Euro-typen til lette køretøjer
 Fig. 4
 Forbindelsesområde for ACME-påfyldningsenhed
 Fig. 5
 Forbindelsesområde for påfyldningsenheden af Euro-typen til tunge køretøjer
 (1) Kun for ikke-metalliske dele.
 (2) Kun for metaldele.
 BILAG 10
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF LPG-BEHOLDERE
 Forklaring af symboler og begreber, som anvendes i dette bilag
 Ph
 =
 hydraulisk prøvningstryk, kPa
 Pr
 =
 beholderens sprængtryk, målt i sprængprøvning, kPa
 Re
 =
 mindste flydespænding, N/mm2, som garanteres af materialestandarden
 Rm
 =
 mindste trækbrudstyrke, N/mm2, som garanteres af materialestandarden
 Rmt
 =
 faktisk trækbrudstyrke, N/mm2
 a
 =
 beregnet mindste vægtykkelse af cylindrisk svøb, mm
 b
 =
 beregnet minimumtykkelse af konkave endebunde, mm
 D
 =
 nominel yderdiameter af beholder, mm
 R
 =
 indvendig radius af konkav endebund af cylindrisk standardbeholder, mm
 r
 =
 indvendigt fremspring af konkav endebund af cylindrisk standardbeholder, mm
 H
 =
 udvendig højde af konkav del af beholderens endebund, mm
 h
 =
 højde af cylindrisk del af konkav endebund, mm
 L
 =
 længde af beholderens belastede svøb, mm
 A
 =
 grundmaterialets brudforlængelse (procent)
 V0
 =
 beholderens begyndelsesrumfang i det øjeblik, hvor trykket øges i sprængprøvningen, dm3
 V
 =
 slutvolumen af beholderen ved brud, dm3
 g
 =
 tyngdeaccelerationen, m/s2
 c
 =
 formfaktor
 Z
 =
 spændingsreduktionsfaktor.
 1. TEKNISKE FORSKRIFTER
 1.1. Dette bilag vedrører følgende beholdere:
 LPG-1: metalbeholdere
 LPG-4: helkompositbeholdere
 1.2. Dimensioner
 For størrelser uden toleranceangivelse finder de generelle tolerancer i EN 22768-1 anvendelse.
 1.3. Materialer
 1.3.1. Belastede svøb på beholdere skal være udført i stål som foreskrevet i Euronorm EN 10120 (andre materialer kan dog anvendes, forudsat beholderen har samme sikkerhedsegenskaber, hvilket skal certificeres af de myndigheder, som udsteder typegodkendelse).
 1.3.2. Med betegnelsen grundmateriale henvises til materialets tilstand, før nogen specifik omdannelse med henblik på fabrikationsprocessen har fundet sted.
 1.3.3. Alle komponenter, som udgør beholderens krop, og alle dens påsvejste dele skal være udført i materialer, som er indbyrdes forenelige.
 1.3.4. Tilsatsmaterialet skal være foreneligt med grundmaterialet, således at det danner svejsninger med egenskaber svarende til dem, der foreskrives for grundmateriale (EN 288-39).
 1.3.5. Beholderens fabrikant skal indhente og fremlægge:
 a)
 for metalbeholdere: kemiske støbeanalysecertifikater
 b)
 for beholdere af helkomposit: analysecertifikater for kemisk modstandsevne i forbindelse med prøvning udført efter forskrifterne i bilag 6
 c)
 mekaniske materialeegenskaber for stål og andre materialer, som anvendes til produktion af trykbærende dele.
 1.3.6. Inspektionsmyndighederne skal have mulighed for at foretage uafhængige analyser. Sådanne analyser skal udføres enten på materialeprøver, som forelægges af beholderfabrikanten, eller på færdige beholdere.
 1.3.7. Resultaterne af metallurgiske og mekaniske prøvninger og analyser af grund- og tilsatsmaterialer, som er udført på svejsninger, skal af fabrikanten stilles til rådighed for inspektionsmyndighederne, sammen med en beskrivelse af de svejsemetoder og -processer, som kan anses for repræsentative for de i produktionen udførte svejsninger.
 1.4. Konstruktivt bestemte temperaturer og tryk
 1.4.1. Konstruktivt bestemt temperatur
 Beholderens konstruktivt bestemte driftstemperatur skal være