text:
Dækkenes fabrikat og type
 6.4.3. Dækstørrelse (for/bag)
 6.4.4. Dæktryk (for/bag) (kPa):
 6.4.5. Køretøjets prøvemasse inklusive fører (kg)
 6.4.6 Information om friløbstid (i givet fald)
 Tabel 2
 Information om friløbstid på vej
 V (km/h)
 V2 (km/h)
 V1 (km/h)
 Gennemsnitlig korrigeret friløbs
 120
 100
 80
 60
 40
 20
 6.4.7. Gennemsnitlig korrigeret effekt på vej (i givet fald)
 Tabel 3
 Gennemsnitlig korrigeret effekt på vej
 V (km/h)
 CP korrigeret (kW)
 120
 100
 80
 60
 40
 20
 7. Prøvningsbetingelser ved OBD-prøvning
 7.1. Prøvningscyklus til kontrol af OBD-systemet:
 7.2. Antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt før OBD-kontrolprøvningerne:
 (1) Motorydelse oplyses kun for stammotorer.
 (2) Det ikke relevante overstreges.
 Tillæg 1
 Forklarende noter til bilag 1, 2A, 2B OG 2C
 (1)
 Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder foreligger).
 (2)
 Angiv tolerancen.
 (3)
 Angiv venligste højeste og laveste værdier for hver variant.
 (4)
 Dokumenteres, hvis der er tale om en enkelt OBD-motorfamilie, og hvis dette ikke allerede er sket i dokumentationspakkerne i punkt 3.2.12.2.7.0.4 i del 1 i bilag 1.
 (5)
 Brændstofforbrug for den kombinerede WHTC inklusive kold- og varmstart i overensstemmelse med bilag 12.
 (6)
 Dokumenteres, hvis dette ikke allerede er sket i den i punkt 3.2.12.2.7.2 i del 1 i bilag 1 nævnte dokumentation.
 (7)
 Det ikke relevante overstreges.
 (8)
 Oplysninger vedrørende motorydelse angives kun for stammotoren.
 (9)
 Tolerance angives. som skal være inden for ± 3 % af de af fabrikanten angivne værdier.
 (a)
 Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med "?" (f.eks. ABC??123??).
 (b)
 Klassificeret efter definitionerne i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), - ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.
 (c)
 Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter.
 (d)
 Hvis krævet af dette regulativ.
 (df)
 For dobbeltbrændstofmotorer eller -køretøjer (de i bilag 15 definerede typer).
 (dg)
 Bortset fra dobbeltbrændstofmotorer eller –køretøjer (de i bilag 15 definerede typer).
 (dh)
 For dobbeltbrændstofmotorer eller –køretøjer, overstreges den gasformige brændstoftype, der anvendes ved dobbeltdrift ikke.
 (di)
 For type dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, type 2B og type 3B (de i bilag 15 definerede typer).
 (m)
 Denne værdi skal udregnes og afrundes til den nærmeste cm3.
 (n)
 Bestemt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 85.
 (p)
 Punkt 2.1. i bilag 11 er forbeholdt fremtidige alternative godkendelser.
 BILAG 2 A
 Meddelelse om godkendelse af en motortype eller -familie som separat teknisk enhed for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 Addendum
 til meddelelse nr. ... om typegodkendelse af en motortype eller -familie som separat teknisk enhed for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06
 1. Yderligere oplysninger
 1.1. Følgende oplysninger gives i forbindelse med typegodkendelse af et køretøj, der er monteret med motor
 1.1.1. Motorens fabriksmærke (firmabetegnelse)
 1.1.2. Type og handelsbetegnelse(r) (eventuelt noteres forskellige udførelser)
 1.1.3. Fabrikantens kode som markeret på motoren
 1.1.4. Reservet.
 1.1.5. Motorens klasse:


text:
Diesel/benzin/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (ED95)/ethanol (E85)/dobbeltbrændstof (1)
 1.1.5.1.
 Type dobbeltbrændstofmotor: Type 1A/Type 1B/Type 2A/Type 2B/Type 3B(1) (df)
 1.1.6. Fabrikantens navn og adresse:
 1.1.7. Navn og adresse på fabrikantens godkendte repræsentanter (udfyldes evt.)
 1.2. Hvis den under punkt 1.1 anførte motor er typegodkendt som en separat teknisk enhed:
 1.2.1. Motorens/motorfamiliens typegodkendelsesnummer (1)
 1.2.2. Softwarekalibreringsnummer for motorens elektroniske styreenhed (ECU)
 1.3. Rubrikker som skal udfyldes i forbindelse med typegodkendelse af motor/motorfamilie (1) /som separat teknisk enhed (betegnelser som skal være overholdt ved montering af motoren på køretøjet)
 1.3.1. Maksimalt og/eller minimalt indsugningsundertryk
 1.3.2. Maksimalt tilladt modtryk
 1.3.3. Udstødningssystemets volumen
 1.3.4. Eventuelle indskrænkninger i anvendelsen
 1.4. Emissionsværdier for motoren/stammotoren (1)
 Forringelsesfaktor (DF): beregnet/fastsat (1)
 DF-værdier og emissioner i en eventuel WHSC-prøvning og WHTC-prøvning specificeres i nedenstående tabel
 Hvis motorer prøves på andre referencebrændstoffer, gentages tabellerne for hvert prøvet referencebrændstof.
 For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B og type 2B udformes tabellerne for hver prøvet driftsmåde (dobbeltbrændstofdrift og dieseldrift).
 1.4.1. WHSC-prøvning
 Tabel 4
 WHSC-prøvning
 WHSC-prøvning (hvis relevant)
 DF
 Mult/add (1)
 CO
 THC
 NMHC (d)
 NOx
 PM-masse
 NH3
 PM-antal
 Emissioner
 CO
 (mg/kWh)
 THC
 (mg/kWh)
 NMHC (d)
 (mg/kWh)
 NOx
 (mg/kWh)
 PM-masse
 (mg/kWh)
 NH3
 ppm
 PM-antal
 (#/kWh)
 Prøvningsresultat
 Beregnet med DF
 CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh
 Brændstofforbrug (g/kWh) (d): ... g/kWh
 1.4.2. WHTC-prøvning
 Tabel 5
 WHTC-prøvning
 WHTC-prøvning
 DF
 Mult/add (1)
 CO
 THC (d)
 NMHC (d)
 CH4 (d)
 NOx
 PM-masse
 NH3
 PM-antal
 Emissioner
 CO
 (mg/kWh)
 THC (d)
 (mg/kWh)
 NMHC (d)
 (mg/kWh)
 CH4 (d)
 (mg/kWh)
 NOx
 (mg/kWh)
 PM-masse
 (mg/kWh)
 NH3
 ppm
 PM-antal
 (#/kWh)
 Kold start
 Varm start uden regenerering
 Varm start med regenerering (1)
 kr,u (mult/add) (1)
 kr,d (mult/add) (1)
 Vægtet prøvningsresultat
 Endeligt resultat med DF
 CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh
 Brændstofforbrug (d): ... g/kWh
 1.4.3. Tomgangsprøvning
 Tabel 6
 Tomgangsprøvning
 Prøvning
 CO-værdi
 (% vol.)
 Lambda (1)
 Motorhastighed
 (min–1)
 Motoroljetemperatur (°C)
 Kontrol af lav tomgang
 Ikke relevant
 Kontrol ved høj tomgang
 1.4.4. PEMS-demonstrationsprøvning
 Tabel 6a
 PEMS-demonstrationsprøvning
 Køretøjstype (f.eks. M3, N3) og anvendelse (f.eks. stiv eller leddelt lastvogn, bybus)
 Beskrivelse af køretøjet (f.eks. køretøjsmodel, prototype)
 Godkendelses-/forkastelsesresultater (7)
 CO
 THC
 NMHC
 CH4
 NOx
 PM masse
 Arbejdsvindue overensstemmelsesfaktor
 Overensstemmelsesfaktor for CO2 massevindue
 Oplysninger om kørecyklus
 Urban
 Landevej
 Motorvej
 Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved bykørsel, kørsel på landevej og kørsel på motorvej, jf. punkt 4.5 i bilag 8.
 Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved acceleration, deceleration, kørsel ved jævn hastighed og standsning, jf. punkt 4.5.5 i bilag 8.
 Min.
 Maks.
 Arbejdsvindue, gennemsnitlig motoreffekt (%)
 CO2-masse vinduesvarighed (s)
 Arbejdsvindue: Procent gyldige vinduer
 Vindue for CO2-masse: Procent gyldige vinduer
 Brændstofforbrugets overensstemmelsesfaktor
 1.5. Effektmåling
 1.5.1. Motoreffekt målt på prøvebænk
 Tabel 7
 Motoreffekt målt på prøvebænk
 Motorhastighed (rpm)
 Målt brændstoftilførsel, g/h
 Målt drejningsmoment (Nm)
 Målt effekt (kW)
 Barometertryk (kPa)
 Vandamptryk (kPa)
 Indsugningsluftens temperatur (K)
 Effektkorrektionsfaktor
 Korrigeret effekt (kW)
 Hjælpeeffekt (kW) (1)
 Nettoeffekt (kW)
 Nettodrejningsmoment (Nm)
 Korrigeret specifikt brændstofforbrug (g/kWh)
 1.5.2. Yderligere oplysninger
 1.6. Særlige bestemmelser
 1.6.1. Meddelelse af godkendelse for køretøjer til udførsel (se punkt 13.4.1 i dette regulativ)
 1.6.1.1.
 Godkendelser meddelt for køretøjer til udførsel, jf. punkt 1.6.1.: ja/nej
 1.6.1.2.
 Giv en beskrivelse af meddelte godkendelser i punkt 1.6.1.1, herunder ændringsserien for dette

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
regulativ og det niveau af emissionsforskrifter, som godkendelsen vedrører
 1.6.2. Meddelelse af godkendelse for ibrugtagne køretøjer (se punkt 13.4.2 i dette regulativ)
 1.6.2.1.
 Godkendelser meddelt for udskiftningsmotorer til ibrugtagne køretøjer, jf. punkt 1.6.2.: ja/nej
 1.6.2.2.
 Giv en beskrivelse af meddelte godkendelser i punkt 1.6.2.1, herunder ændringsserien for dette regulativ og det niveau af emissionsforskrifter, som godkendelsen vedrører
 1.7. Alternative godkendelser (se bilag 9A, punkt 2.4)
 1.7.1. Alternative godkendelser meddelt, jf. punkt 1.7.: ja/nej
 1.7.2. Giv en beskrivelse af alternative typegodkendelser, jf. 1.7.1.
 BILAG 2 B
 Meddelelse om godkendelse af en køretøjstype med en godkendt motor for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2C
 Meddelelse om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 Addendum
 til meddelelse nr. ... om typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06
 1. Yderligere oplysninger
 1.1. Følgende oplysninger gives i forbindelse med typegodkendelse af et køretøj, der er monteret med motor
 1.1.1. Motorens fabriksmærke (firmabetegnelse)
 1.1.2. Type og handelsbetegnelse(r) (eventuelt noteres forskellige udførelser)
 1.1.3. Fabrikantens kode som markeret på motoren
 1.1.4. Køretøjsklasse
 1.1.5. Motorens klasse: Diesel/benzin/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (ED95)/ethanol (E85)/dobbeltbrændstof (1)
 1.1.5.1. Type dobbeltbrændstofmotor: Type 1A/Type 1B/Type 2A/Type 2B/Type 3B (1) (df)
 1.1.6. Fabrikantens navn og adresse:
 1.1.7. Navn og adresse på fabrikantens godkendte repræsentanter (udfyldes evt.)
 1.2. Køretøj
 1.2.1. Motorens/motorfamiliens typegodkendelsesnummer (1)
 1.2.2. Softwarekalibreringsnummer for motorens elektroniske styreenhed (ECU)
 1.3. Rubrikker som skal udfyldes i forbindelse med typegodkendelse af motor/motorfamilie (1) (betingelser, som skal være overholdt ved montering af motoren på køretøjet)
 1.3.1. Maksimalt og/eller minimalt indsugningsundertryk
 1.3.2. Maksimalt tilladt modtryk
 1.3.3. Udstødningssystemets volumen
 1.3.4. Eventuelle indskrænkninger i anvendelsen
 1.4. Emissionsværdier for motoren/stammotoren (1)
 Forringelsesfaktor (DF): beregnet/fastsat (1)
 DF-værdier og emissioner i en eventuel WHSC-prøvning og WHTC-prøvning specificeres i nedenstående tabel
 Hvis motorer prøves på andre referencebrændstoffer, gentages tabellerne for hvert prøvet referencebrændstof.
 For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B og type 2B udformes tabellerne for hver prøvet driftsmåde (dobbeltbrændstofdrift og dieseldrift).
 1.4.1. WHSC-prøvning
 Tabel 4
 WHSC-prøvning
 WHSC-prøvning (hvis relevant):
 DF
 Mult/add (1)
 CO
 THC
 NMHC (d)
 NOx
 PM-masse
 NH3
 PM-antal
 Emissioner
 CO
 (mg/kWh)
 THC
 (mg/kWh)
 NMHC (d)
 (mg/kWh)
 NOx
 (mg/kWh)
 PM-masse
 (mg/kWh)
 NH3
 ppm
 PM-antal
 (#/kWh)
 Prøvningsresultat
 Beregnet med DF
 CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh
 Brændstofforbrug (d): ... g/kWh
 1.4.2. WHTC-prøvning
 Tabel 5
 WHTC-prøvning
 WHTC-prøvning
 DF
 Mult/add (1)
 CO
 THC (d)
 NMHC (d)
 CH4 (d)
 NOx
 PM-masse
 NH3
 PM-antal
 Emissions
 CO
 (mg/kWh)
 THC (d)
 (mg/kWh)
 NMHC (d)
 (mg/kWh)
 CH4 (d)
 (mg/kWh)
 NOx
 (mg/kWh)
 PM-masse
 (mg/kWh)
 NH3
 ppm
 PM-antal
 (#/kWh)
 Kold start
 Varm start uden regenerering
 Varm start med regenerering (1)
 kr,u
 (mult/add) (1)
 kr,d
 (mult/add) (1)
 Vægtet prøvningsresultat
 Endeligt resultat med DF
 CO2 emissioner (masseemission) (d): ... g/kWh
 Brændstofforbrug (d): ... g/kWh
 1.4.3. Tomgangsprøvning
 Tabel 6
 Tomgangsprøvning
 Prøvning
 CO-værdi
 (% vol.)
 Lambda (1)
 Motorhastighed
 (min–1)
 Motoroljetemperatur
 (°C)
 Kontrol af lav tomgang
 Ikke relevant
 Kontrol ved høj tomgang


text:
1.4.4. PEMS-demonstrationsprøvning
 Tabel 6a
 PEMS-demonstrationsprøvning
 Køretøjstype (f.eks. M3, N3) og anvendelse (f.eks. stiv eller leddelt lastvogn, bybus)
 Beskrivelse af køretøjet (f.eks. køretøjsmodel, prototype)
 Godkendelses-/forkastelsesresultater (7)
 CO
 THC
 NMHC
 CH4
 NOx
 PM masse
 Arbejdsvindue overensstemmelsesfaktor
 Overensstemmelsesfaktor for CO2 massevindue
 Oplysninger om kørecyklus
 Urban
 Landevej
 Motorvej
 Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved bykørsel, kørsel på landevej og kørsel på motorvej, jf. punkt 4.5 i bilag 8.
 Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved acceleration, deceleration, kørsel ved jævn hastighed og standsning, jf. punkt 4.5.5 i bilag 8.
 Min.
 Maks.
 Arbejdsvindue, gennemsnitlig motoreffekt (%)
 CO2-masse vinduesvarighed (s)
 Arbejdsvindue: Procent gyldige vinduer
 Vindue for CO2-masse: Procent gyldige vinduer
 Brændstofforbrugets overensstemmelsesfaktor
 1.5. Effektmåling
 1.5.1. Motoreffekt målt på prøvebænk
 Tabel 7
 Motoreffekt målt på prøvebænk
 Motorhastighed (rpm)
 Målt brændstoftilførsel, g/h
 Målt drejningsmoment (Nm)
 Målt effekt (kW)
 Barometertryk (kPa)
 Vandamptryk (kPa)
 Indsugningsluftens temperatur (K)
 Effektkorrektionsfaktor
 Korrigeret effekt (kW)
 Korrigeret effekt (kW) (1)
 Nettoeffekt (kW)
 Nettodrejningsmoment (Nm)
 Korrigeret specifikt brændstofforbrug (g/kWh)
 1.5.2. Yderligere oplysninger
 1.6. Særlige bestemmelser
 1.6.1. Meddelelse af godkendelse for køretøjer til udførsel (se punkt 13.4.1 i dette regulativ)
 1.6.1.1. Godkendelser meddelt for køretøjer til udførsel, jf. punkt 1.6.1.: ja/nej
 1.6.1.2. Giv en beskrivelse af meddelte godkendelser i punkt 1.6.1.1, herunder ændringsserien for dette regulativ og det niveau af emissionsforskrifter, som godkendelsen vedrører
 1.7. Alternative godkendelser (se bilag 9A, punkt 2.4)
 1.7.1. Alternative godkendelser meddelt, jf. punkt 1.7.: ja/nej (2)
 1.7.2. Giv en beskrivelse af alternative typegodkendelser, jf. 1.7.1.
 BILAG 3
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 På det godkendelsesmærke, der udstedes og påføres et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, skal typegodkendelsesnummeret ledsages af et bogstav fra tabellen i tabel 1 i dette bilag, der viser, hvilken klasse og kategori godkendelsen er begrænset til. Desuden skal godkendelsesmærket ligeledes indeholde et eller flere tegn, som angiver den pågældende motortype, og som tildeles i henhold til tabel 2 i dette bilag.
 I dette bilag beskrives udformningen af dette mærke, og der gives eksempler på dets opbygning.
 Nedenstående skematiske fremstilling viser mærkningens generelle layout, proportioner og indhold. Tallenes og bogstavernes betydning forklares, og der angives også kilder til bestemmelse af tilsvarende alternativer for hver godkendelse.
 Eksempel 1
 For dielseldrevne motorer med kompressionstænding (B7)
 Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor eller et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende motor- eller et køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06, med godkendelsesnummer 2439. Bogstavet efter godkendelsesnummeret angiver den fase af krav, der er beskrevet i tabel 1 (i dette tilfælde fase A). Derudover anvendes et særligt suffiks efter det nationale symbol (og over regulativnummeret), som angiver motortypen, jf. tabel 2 (i dette tilfælde "D" for diesel).
 Eksempel 2
 For ethanoldrevne (ED95) motorer med kompressionstænding
 Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor eller et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende motor- eller et køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06, med godkendelsesnummer 2439. Bogstavet efter godkendelsesnummeret angiver den fase af


text:
krav, der er beskrevet i tabel 1 (i dette tilfælde fase B). Derudover anvendes et særligt suffiks efter det nationale symbol (og over regulativnummeret), som angiver motortypen, jf. tabel 2 (i dette tilfælde "ED" ethanol (ED95)).
 Eksempel 3
 For naturgasdrevne motorer med styret tænding
 Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor eller et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende motor- eller et køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06, med godkendelsesnummer 2439. Bogstavet efter godkendelsesnummeret angiver den fase af krav, der er beskrevet i tabel 1 (i dette tilfælde fase C). Derudover anvendes et særligt suffiks efter det nationale symbol (og over regulativnummeret), som angiver det brændstof, der skal anvendes, jf. 4.12.3.3.6 i dette regulativ (i dette tilfælde HLt).
 Eksempel 4
 LPG-drevne motorer med styret tænding
 Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor eller et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende motor- eller et køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06, med godkendelsesnummer 2439. Bogstavet efter godkendelsesnummeret angiver den fase af krav, der er beskrevet i tabel 1 (i dette tilfælde fase C). Derudover anvendes et særligt suffiks efter det nationale symbol (og over regulativnummeret), som angiver motortypen, jf. tabel 2 (i dette tilfælde "Q" for LPG).
 Eksempel 5
 Ovenstående godkendelsesmærke påført en HL-naturgasdevet motor/køretøj viser, at den pågældende motor-/køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49 (i dette tilfælde fase C) og regulativ nr. 85. De to første cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 49 på godkendelsesdatoen indeholdt ændringsserie 06, og at regulativ nr. 85 forelå i sin oprindelige version. (1)
 Tabel 1
 Bogstaver, der henviser til krav til OBD-systemer og SCR-systemer
 Tegn
 NOx OTL (2)
 PM OTL (3)
 Reagenskvalitet og -forbrug
 Yderligere OBD-overvågningsenheder (4)
 Gennemførelsesdatoer: nye typer
 Dato, hvor typegodkendelsen udløber
 A (5)
 Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A
 Overvågning af funktionsdygtighed (6)
 Indfasning (7)
 Ikke relevant
 Ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 til R49
 1. september 2014
 B (5)
 Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A
 Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 i bilag 9A
 Indfasning (7)
 Ikke relevant
 1. september 2014
 31. december 2016
 C
 Rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 og 2 i bilag 9A
 Rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 og 2 i bilag 9A
 Generelt (8)
 Ja
 31. december 2015
 Tabel 2
 Motortypekoder til godkendelsesmærker
 Motortype
 Kode
 Dieseldrevet motor med kompressionstænding
 D
 Ethanoldrevet (ED95) motor med kompressionstænding
 ED
 Ethanoldrevet (E85) motor med styret tænding
 E85
 Benzindrevet motor med styret tænding
 P
 LPG-drevet motor med styret tænding
 Q
 Naturgasdrevet motor med styret tænding
 Se punkt 4.12.3.3.6 i dette regulativ
 Dobbeltbrændstofmotorer
 Se punkt 4.12.3.3.7. i dette regulativ
 (1) Regulativ nr. 85 er kun givet som eksempel.
 (2) Forskrifterne for overvågning af "NOx OTL" (OBD-grænseværdien for NOx), jf. tabel 1 og 2 i bilag 9A.
 (3) Forskrifterne for overvågning af "PM OTL" (OBD-grænseværdien for partikler), jf. tabel 1 i


text:
bilag 9A.
 (4) Forskrifter vedrørende planlægning og gennemførelse af overvågningsteknikker i henhold til punkt 2.3.1.2 og 2.3.1.2.1 i bilag 9A.
 (5) Under indfasningsperioden, omhandlet i punkt 4.10.7 i dette regulativ, fritages fabrikanten for at afgive den erklæring, der kræves i henhold til punkt 6.4.1 bilag 9A
 (6) Forskrifterne vedrørende "overvågning af funktionsdygtighed", jf. punkt 2.3.2.2 i bilag 9A.
 (7) Forskrifterne vedrørende reagenskvalitet og -forbrug ved "indfasning", jf. punkt 7.1.1.1 og 8.4.1.1 i bilag 11.
 (8) De "generelle" forskrifter vedrørende reagenskvalitet og -forbrug, jf. punkt 7.1.1 og 8.4.1 i bilag 11.
 BILAG 4
 PRØVNINGSFORSKRIFTER
 1. INDLEDNING
 Dette bilag er baseret på den globalt harmoniserede certificering for motorer til tunge køretøjer "world-wide harmonized heavy-duty certification" (WHDC, global teknisk forskrift nr. 4)
 2. RESERVERET (1)
 3. DEFINITIONER, SYMBOLER OG FORKORTELSER
 3.1 Definitioner
 I dette regulativ forstås ved:
 3.1.1. "angiven maksimaleffekt (Pmax)": den maksimale effekt i "kW EF" (nettoeffekt) som angivet af fabrikanten i ansøgningen om typegodkendelse
 3.1.2. "forsinkelsestid": det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t10), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. For så vidt angår gasformige komponenter er dette normalt den målte komponents transporttid fra prøvetagningssonden til detektoren.
 3.1.3. "forskydning": forskellen mellem måleinstrumentets nulpunktsrespons og dets relative respons før og efter en emissionsprøvning.
 3.1.4. "fuldstrømsfortyndingsmetode": en proces, hvor den samlede udstødningsstrøm blandes med fortynder, før en fraktion af den fortyndende udstødningsstrøm udskilles til analyse
 3.1.5. "høj hastighed (nhi)": den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt.
 3.1.6. "lav hastighed (nlo)": den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 55 % af den angivne maksimaleffekt
 3.1.7. "maksimaleffekt (Pmax)": den maksimale effekt i kW som angivet af fabrikanten.
 3.1.8. "hastighed ved maksimalt drejningsmoment": den motorhastighed, ved hvilken der opnås det maksimale drejningsmoment som foreskrevet af fabrikanten
 3.1.9. "normaliseret drejningsmoment": motorens drejningsmoment i procent, normaliseret til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende motorhastighed
 3.1.10. "førerkrav": førerens input med henblik på kontrol af motorydelsen. Føreren kan være en person (manual betjening) eller en regulator
 (automatisk betjening), der mekanisk eller elektronisk sender et input med krav om motorydelse. Input kan komme fra en speederpedal eller et speedersignal, fra en gasspjældsreguleringsarm eller et gasspjældsreguleringssignal, fra en brændstofreguleringsarm eller et brændstofreguleringssignal, fra en hastighedskontrolarm eller et hastighedskontrolsignal eller fra en regulatorindstilling eller et regulatorindstillingssignal.
 3.1.11. "Delstrømsfortyndingssystem: en proces, hvor en del af den samlede udstødningsstrøm udskilles og blandes med en passende mængde fortynder før partikeludskillelsesfilteret.
 3.1.12. "Stationær prøvningscyklus med ramper": en prøvningscyklus med en sekvens af stationære motorprøvningsmodi med defineret hastigheds- og drejningsmomentkriterier og definerede ramper mellem disse modi (WHSC).
 3.1.13. "Mærkehastighed": den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation.
 3.1.14. "Responstid": forskellen i tid mellem en ændring i den komponent, der skal måles, i dennes referencepunkt og en systemrespons på 90 % af den endelige aflæsning


text:
(t90), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunkt, hvorved ændringen i den målte komponent er mindst 60 % af fuld skalavisning (FS) og finder sted inden for mindre end 0,1 sekund. Systemets responstid omfatter systemets forsinkelsestid og dets stigningstid.
 3.1.15. "Stigningstid": den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90 – t10).
 3.1.16. "Respons på kalibreringsgas": gennemsnitsrespons på en kalibreringsgas inden for et tidsrum på 30 sekunder.
 3.1.17. "Specifikke emissioner": masseemissioner udtrykt i g/kWh.
 3.1.18. "Prøvningscyklus": en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (WHSC-prøvning) og i transient funktionsmåde (WHTC-prøvning).
 3.1.19. "Transformationstid": det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t50), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. Transformationstiden anvendes i forbindelse med indbyrdes justering af signalet fra forskellige måleinstrumenter.
 3.1.20. "Transient prøvningscyklus": en prøvningscyklus med en sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier, der skifter relativt hurtigt med tiden (WHTC).
 3.1.21. "Nulpunktsrespons": gennemsnitsrespons på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.
 Figur 1
 Definition af systemrespons
 3.2. Almindelige symboler
 Symbol
 Enhed
 Udtryk
 a
 1
 —
 Regressionens hældning
 a
 0
 —
 regressionens skæring med y-aksen
 A/F
 st
 —
 støkiometrisk luft/brændstofforhold
 c
 ppm/% vol.
 Koncentrering
 c
 d
 ppm/% vol.
 Koncentration på tør basis
 c
 w
 ppm/% vol.
 Koncentration på våd basis
 cb
 ppm/% vol.
 Baggrundskoncentration
 C
 d
 —
 Udledningskoefficient for SSV
 c
 gas
 ppm/% vol.
 Koncentrationen af gaskomponenter
 Partikler pr. cm3
 Gennemsnitlig koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. cm3
 cs,i
 Partikler pr. cm3
 En separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa)
 d
 m
 Diameter
 di
 Partiklernes elektriske mobilitetsdiameter (30, 50 eller 100 nm)
 d
 V
 m
 Venturiens halsdiamter
 D
 0
 m3/s
 PDP-kalibreringens skæring
 D
 —
 Fortyndingsfaktor
 Δt
 s
 Tidsinterval
 e
 Antallet af partikler emitteret pr. kWh
 e
 gas
 g/kWh
 Specifik emission af gaskomponenter
 e
 PM
 g/kWh
 Specifik partikelemission
 e
 r
 g/kWh
 Specifik emission under regenerering
 e
 w
 g/kWh
 Vægtet specifik emission
 E
 CO2
 %
 CO2-dæmpning af NOx-analysator
 E
 E
 %
 Virkningsgrad for ethan
 E
 H2O
 %
 Vanddæmpning af NOx-analysator
 E
 M
 %
 Virkningsgrad for methan
 E
 NOx
 %
 Virkningsgrad for NOx-konverter
 f
 Hz
 Dataindsamlingsfrekvens
 f
 a
 —
 Laboratoriets atmosfærefaktor
 F
 s
 —
 Støkiometrisk koefficient
 —
 Reduktionsfaktor for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, der er specifikke for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen
 H
 a
 g/kg
 Indsugningsluftens absolutte fugtindhold
 H
 d
 g/kg
 Absolut fugtindhold i fortynderen
 i
 —
 Indeks, som angiver en øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz)
 k
 —
 Kalibreringsfaktor til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 til k i ovenstående ligning
 k
 c
 —
 Carbonspecifik faktor
 k
 f,d
 m3/kg brændstof
 Tillægsvolumen for


text:
tør udstødning
 k
 f,w
 m3/kg brændstof
 Tillægsvolumen for våd udstødning
 k
 h,D
 —
 Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med kompressionstænding
 k
 h,G
 —
 Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med styret tænding
 kr
 regenereringsjusteringen i henhold til punkt 6.6.2, eller i tilfælde af motorer uden efterbehandlingssystemer med periodisk regenerering kr= 1
 k
 r,d
 —
 Regenereringsjusteringsfaktor (nedad)
 k
 r,u
 —
 Regenereringsjusteringsfaktor (opad)
 k
 w,a
 —
 Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis
 k
 w,d
 —
 Omregningsfaktor for fortynder fra tør til våd basis
 k
 w,e
 —
 Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
 k
 w,r
 —
 Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
 K
 V
 —
 CFV-kalibreringsfunktion
 λ
 —
 Luftoverskudskoefficient
 mb
 mg
 Masse af opsamlede partikler fra fortynder
 m
 d
 kg
 Masse af fortynderprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver
 m
 d
 kg
 Samlet masse af fortyndet udstødningsgas i løbet af cyklussen
 m
 edf
 kg
 Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen
 m
 ew
 kg
 Samlet masse af udstødningsgas i løbet af cyklussen
 mex
 kg
 Total masse af fortyndet udstødningsgas udtrukket fra fortyndingstunnelen til prøveudtagning af partikelantal
 m
 f
 mg
 Partikeludskillelsesfiltermasse
 m
 gas
 g
 Masse af gasemissioner i hele prøvningscyklussen
 mp
 mg
 Masse af opsamlede partikler
 m
 PM
 g
 Masse af partikelemissioner i hele prøvningscyklussen
 mPM,corr
 g/prøvning
 Partikelmasse korrigeret for udtrækning af partikelantalprøveudtagningsstrøm
 m
 se
 kg
 Udstødningsprøvens masse i hele prøvningscyklussen
 m
 sed
 kg
 Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen
 m
 sep
 kg
 Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler
 m
 ew
 kg
 Den sekundære fortynders masse
 M
 Nm
 Moment
 M
 a
 g/mol
 Indsugningsluftens molmasse
 M
 d
 g/mol
 Fortynderens molmasse
 M
 e
 g/mol
 Udstødningens molmasse
 M
 f
 Nm
 Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres
 M
 gas
 g/mol
 Gaskomponenternes molmasse
 M
 r
 Nm
 Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres
 N
 —
 Antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen
 n
 —
 Antal målinger
 nr
 —
 Antal målinger med regenerering
 n
 min–1
 Motorens omdrejningshastighed
 n
 hi
 min–1
 Høj motorhastighed
 n
 lo
 min–1
 Lav motorhastighed
 n
 pref
 min–1
 Foretrukket motorhastighed
 n
 p
 r/s
 PDP-pumpens hastighed
 Ncold
 —
 Det samlede antal partikler emitteret i løbet af den kolde WHTC-prøvningscyklus
 Ncold
 —
 Det samlede antal partikler emitteret i løbet af den varme WHTC-prøvningscyklus
 Nin
 Opstrøms partikelantalkoncentration
 Nout
 Nedstrøms partikelantalkoncentration
 p
 a
 kPa
 Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft
 p
 b
 kPa
 Totalt atmosfæretryk
 p
 d
 kPa
 Mætningsdamptryk af fortynder
 p
 p
 kPa
 Absolut tryk
 p
 r
 kPa
 Vanddamptryk efter kølebad
 p
 s
 kPa
 Tørt atmosfæretryk
 P
 KW
 Effekt
 P
 f
 KW
 Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres
 P
 r
 KW
 Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres
 qex
 kg/s
 Massestrømshastighed af partikelantalprøveudtagning
 q
 mad
 kg/s
 Indsugningsluftens massestrømshastighed, tør basis
 q
 maw
 kg/s
 Indsugningsluftens massestrømshastighed, våd basis
 q
 mCe
 kg/s
 Carbons massestrømshastighed i den ufortyndede udstødning
 q
 mCf
 kg/s
 Carbons massestrømshastighed ind i motoren
 q
 mCp
 kg/s
 Carbons massestrømshastighed i delstrømsfortyndingssystemet
 q
 mdew
 kg/s
 Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis
 q
 mdw
 kg/s
 Massestrøm af fortynder, våd basis
 q
 medf
 kg/s
 Ækvivalent massestrøm af fortyndet


text:
udstødningsgas, våd basis
 q
 mew
 kg/s
 Massestrøm af udstødningsgas, våd basis
 q
 mex
 kg/s
 Massestrømshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen
 q
 mf
 kg/s
 Massestrøm af brændstof
 q
 mp
 kg/s
 Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem
 qsw
 kg/s
 Massestrømshastighed tilbageledt til fortyndingstunnel for at kompensere for udtrækning af partikelantalprøveudtagning
 q
 vCVS
 m3/s
 CVS-volumenhastighed
 q
 vs
 dm3/min
 Udstødningsanalysesystemets strømningshastighed
 q
 vt
 cm3/min
 Sporgassens strømningshastighed
 r2
 —
 Determinationskoefficient
 r
 d
 —
 Fortyndingsforhold
 r
 D
 —
 Diameterforholdet for SSV
 r
 h
 —
 FID's responsfaktor for carbonhydrider
 r
 m
 —
 FID's responsfaktor for methanol
 r
 p
 —
 Trykforhold for SSV
 r
 s
 —
 Gennemsnitlig prøvetagningskoefficient
 s
 Standardafvigelse
 ρ
 kg/m3
 Massefylde
 ρ
 e
 kg/m3
 Udstødningsgassens massefylde
 σ
 —
 Standardafvigelse
 T
 K
 Absolut temperatur
 T
 a
 K
 Absolut temperatur af indsugningsluft
 t
 s
 Tid
 t
 10
 s
 Tid mellem trinformigt input og 10 % af endelig aflæsning
 t
 50
 s
 Tid mellem trinformigt input og 50 % af endelig aflæsning
 t
 90
 s
 Tid mellem trinformigt input og 90 % af endelig aflæsning
 u
 —
 Forhold mellem massefylde (eller molarmasse) for gaskomponenter og udstødningsgas divideret med 1,000
 V
 0
 m3/r
 PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning
 V
 s
 dm3
 Udstødningsanalyseenhedens systemvolumen
 W
 act
 kWh
 Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus
 Wact,cold
 kWh
 Det faktiske arbejde i den kolde WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6
 Wact, hot
 kWh
 Det faktiske arbejde i den varme WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6
 W
 ref
 kWh
 Referencearbejde udført i prøvningscyklus
 X
 0
 m3/r
 PDP-kalibreringsfunktion
 3.3. Symboler og forkortelser for brændstofsammensætning
 w
 ALF
 brændstoffets hydrogenindhold (% masse)
 w
 BET
 brændstoffets carbonindhold (% masse)
 w
 GAM
 brændstoffets svovlindhold (% masse)
 w
 DEL
 brændstoffets nitrogenindhold (% masse)
 w
 EPS
 brændstoffets oxygenindhold (% masse)
 α
 molforhold for hydrogen (H/C)
 γ
 molforhold for svovl (S/C)
 δ
 molforhold for nitrogen (N/C)
 ε
 molforhold for oxygen (O/C)
 for et brændstof CHαO
 ε
 N
 δ
 S
 γ
 3.4. Symboler og forkortelser for kemiske komponenter
 C1
 Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom
 CH4
 Methan
 C2H6
 Ethan
 C3H8
 Propan
 CO
 Carbonmonoxid
 CO2
 Carbondioxid
 DOP
 Dioctylphtalat
 HC
 Carbonhydrider
 H2O
 Vand
 NMHC
 Andre carbonhydrider end methan
 NOx
 Nitrogenoxider
 NO
 Nitrogenoxid
 NO2
 Nitrogendioxid
 PM
 Partikler
 3.5. Forkortelser
 CFV
 Critical Flow Venturi (Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi))
 CLD
 Chemiluminescent Detector (Kemiluminescensdetektor)
 CVS
 Constant Volume Sampling (prøvetagning med konstant volumen)
 deNOx
 NOx-efterbehandlingssystem
 EGR
 Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation)
 ET
 Fordampningsrør (ET)
 FID
 Flame Ionization Detector (flammeiondetektor)
 FTIR
 Fouriertransformation infrarød analysator
 GC
 Gas Chromatograph (gaskromatograf)
 HCLD
 Heated Chemiluminescent Detector (opvarmet kemiluminescensdetektor)
 HFID
 Heated Flame Ionization Detector (opvarmet flammeiondetektor)
 LDS
 Spektrometret laserdiode
 LPG
 Liquefied Petroleum Gas (autogas).
 NDIR
 Non-Dispersive Infrared (Analyzer) (ikke-dispersiv infrarødanalysator)
 NG
 Naturgas
 NMC
 Non-Methane Cutter (enhed til ikke-methan-afskæring)
 OT
 Afledningsrør
 PDP
 Positive Displacement Pump (fortrængningspumpe)
 % FS
 Per cent of full scale (% af fuld skalaudslag)
 PCF
 Partikelpræklassifikator
 PFS
 Partial Flow System (delstrømssystem)
 PNC
 Partikelantaltællerens
 PND
 Partikelantalfortynder
 PTS
 - particle transfer system
 PTT
 Partikeloverførselsrør
 SSV
 Subsonic Venturi (subsonisk venturi)
 VGT
 Variable Geometry Turbine (turbine med variabel geometri)
 VPR
 Flygtige partikler
 WHSC
 Verdensomspændende harmoniserede stationære cyklus
 WHTC
 Verdensplan harmoniserede ikke-stationær cyklus
 4. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 Motorsystemet skal være udformet, konstrueret og samlet


text:
på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette bilag i sin levetid, som defineret i dette regulativ, herunder når den er monteret på køretøjet.
 5. YDELSESKRAV
 5.1. Emission af forurenende gasser og partikler
 Emissionen af forurenende gasser og partikler fra motoren skal bestemmes i WHTC- og WHSC-prøvningscyklusserne som beskrevet i punkt 7. Målesystemerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2 og specifikationerne i punkt 9.3. (måling af gasemissioner), punkt 9.4. (måling af partikler) og i tillæg 2 til dette bilag.
 Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den typegodkendende myndighed, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i henhold til punkt 5.1.1.
 5.1.1. Ækvivalens
 Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af 7 par (eller flere) stikprøver af det betragtede system og et af systemerne i dette bilag.
 Med "resultater" menes de specifikke, vægtede emissionsværdier målt under prøvningscyklussen. Korrelationsundersøgelsen, skal udføres på samme laboratorium og prøvningscelle og på samme motor, og skal helst finde sted sideløbende. Ækvivalensen af stikprøveparrenes gennemsnit bestemmes ved hjælp af den i tillæg 3, punkt A.3.3 beskrevne F-test- og t-teststatistik, som er registreret under de ovenfor beskrevne laboratorie-, prøvningscelle- og motordriftsforhold. Udsving skal bestemmes i overensstemmelse med ISO 5725 og elimineres fra databasen. De systemer, der anvendes til korrelationsundersøgelse, skal godkendes af den typegodkendende myndighed.
 5.2. Motorfamilie
 5.2.1. Generelt
 En motorfamilie er karakteriseret ved dens konstruktionsparametre. Disse skal være fælles for alle motorer i familien. Motorfabrikanten kan bestemme, hvilke motorer der tilhører en motorfamilie, når blot de kriterier, der er anført i punkt 5.2.3, opfyldes. Motorfamilien skal godkendes af den typegodkendende myndighed. Fabrikanten skal levere den typegodkendende myndighed fyldestgørende oplysninger om emissionsniveauerne for medlemmerne af motorfamilien.
 5.2.2. Særlige tilfælde
 I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene. Dette skal tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til emissioner fra udstødningen indgår i samme motorfamilie. Disse tilfælde skal identificeres af fabrikanten og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.
 I tilfælde af anordninger eller karakteristika, der ikke er anført i punkt 5.2.3, men som har stor indflydelse på emissionsniveauet, skal sådant udstyr identificeres af fabrikanten ud fra god teknisk praksis og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.
 Ud over de parametre, der er anført i punkt 5.2.3, kan fabrikanten indføre yderligere kriterier, der gør det muligt at definere en motorfamilie af mere begrænset omfang. Disse parametre skal ikke nødvendigvis være parametre, der har indflydelse på emissionsniveauet.
 5.2.3. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien
 5.2.3.1. Forbrændingscyklus:
 a)
 totakts
 b)
 firtakts
 c)
 drejestempelmotor
 d)
 andre.
 5.2.3.2. Cylindernes konfiguration
 5.2.3.2.1. Cylindernes placering i blokken
 a)
 V
 b)
 række
 c)
 radial
 d)
 andet (F, W osv.).
 5.2.3.2.2. Cylindernes relative placering
 Motorer med samme blok kan tilhøre samme familie, hvis deres boringsmål (centrum til centrum) er de samme.
 5.2.3.3. Vigtigste kølemiddel
 a)
 luft
 b)
 vand
 c)
 olie.
 5.2.3.4. De enkelte cylindres slagvolumen
 5.2.3.4.1.


text:
Motor med et enhedsslagvolumen < 0,75 dm3
 For at motorer med et enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumen for de enkle cylindre ikke være over 15 % af slagvolumen for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien.
 5.2.3.4.2. Motor med et enhedsslagvolumen < 0,75 dm3
 For at motorer med et enhedsslagvolumen på < 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumenet for de enkle cylindre ikke være over 30 % af slagvolumenet for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien.
 5.2.3.4.3. Motorer med andre enhedsslagvolumengrænser
 Motorer med et individuelt slagvolumen, der overskrider grænserne fastsat i punkt 5.2.3.4.1 og 5.2.3.4.2, kan anses for at høre til den samme familie med godkendelse af den typegodkendende myndighed. Godkendelsen skal baseres på tekniske elementer (beregninger, simulationer, forsøgsresultater osv.), der viser, at overskridelsen af grænserne ikke har nogen signifikant indflydelse på udstødningsemissionerne.
 5.2.3.5. Luftindtagstype
 a)
 naturlig indsugning
 b)
 trykladet
 c)
 trykladet med ladeluftkøler.
 5.2.3.6. Brændstoftype
 a)
 diesel
 b)
 naturgas (NG)
 c)
 flydende gas (LPG)
 d)
 ethanol.
 5.2.3.7. Type forbrændingskammer
 a)
 åbent kammer
 b)
 delt kammer
 c)
 andre typer.
 5.2.3.8. Tændingstype
 a)
 styret tænding
 b)
 kompressionstænding.
 5.2.3.9. Ventiler og porte
 a)
 Opbygning
 b)
 Antal ventiler pr. cylinder.
 5.2.3.10. Type brændstoftilførsel
 a)
 flydende brændstoftilførsel
 i)
 pumpe og (højtryks) ledning og indsprøjtningsdyse
 ii)
 in-line- eller fordelerpumpe
 iii)
 enhedspumpe eller enhedsdyse
 iv)
 common rail
 v)
 karburator(er)
 vi)
 andet.
 b)
 type brændstoftilførsel for gas
 i)
 gasformig
 ii)
 flydende
 iii)
 blandeenheder
 iv)
 andet
 c)
 andre typer
 5.2.3.11. Forskellige anordninger
 a)
 recirkulation af udstødningsgas (EGR)
 b)
 vandindsprøjtning
 c)
 lufttilførsel
 d)
 andet.
 5.2.3.12. Elektronisk styrestrategi
 Tilstedeværelse eller fravær af en elektronisk styreenhed (ECU) på motoren anses for at være et grundlæggende familiekriterium.
 Hvis der er tale om elektronisk styrede motorer, skal fabrikanten redegøre for de tekniske elementer, der forklarer samlingen af de pågældende motorer i samme familie, dvs. grundene til at de pågældende motorer kan forventes at opfylde samme krav med hensyn til emissioner.
 Disse elementer kan være beregninger, simulationer, skøn, beskrivelse af indsprøjtningsparametre, forsøgsresultater osv.
 Eksempler på styrede karakteristika er:
 a)
 tidsjustering
 b)
 indsprøjtningstryk
 c)
 multiple indsprøjtninger
 d)
 ladetryk
 e)
 VGT
 f)
 EGR.
 5.2.3.13. Systemer til efterbehandling af udstødningsgassen
 Følgende anordningers funktion og kombination anses for tilhørskriterier til en motorfamilie:
 a)
 oxidationskatalysator
 b)
 3-vejskatalysator
 c)
 deNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel)
 d)
 andre deNOx-systemer
 e)
 partikelfilter med passiv regenerering
 f)
 partikelfilter med aktiv regenerering
 g)
 andre partikelfiltre
 h)
 Andre anordninger.
 Når en motor er blevet certificeret uden efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, kan den, når den udstyres med en oxidationskatalysator, indgå i samme motorfamilie, hvis den ikke kræver andre brændstofspecifikationer.
 Hvis den kræver særlige specifikationer (f.eks. partikelfiltre, der kræver særlige tilsætningsmidler i brændstoffet for at sikre regenereringsprocessen), skal afgørelsen om at lade motoren indgå i samme familie baseres på tekniske elementer meddelt af fabrikanten. Disse elementer skal vise, at det forventede emissionsniveau for motoren forsynet med oxidationskatalysator overholder de samme grænseværdier som en motor, der ikke er udstyret med en


text:
sådan katalysator.
 Når en motor er blevet certificeret med efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, hvis stammotor er udstyret med samme efterbehandlingssystem, kan den, når den ikke er monteret uden efterbehandlingssystem, ikke indgå i samme motorfamilie.
 5.2.4. Valg af stammotor
 5.2.4.1. Motorer med kompressionstænding
 Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, skal stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden.
 5.2.4.2. Motorer med styret tænding
 Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, skal stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet største slagvolumen. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:
 a)
 højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt
 b)
 mest avancerede tændingsindstilling
 c)
 laveste recirkulationshastighed for udstødningen.
 5.2.4.3. Bemærkninger vedrørende valg af stammotor
 Den typegodkendende myndighed kan konkludere, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved afprøvning af yderligere motorer. Hvis dette er tilfældet, skal motorfabrikanten fremsende de oplysninger, der er nødvendige for at bestemme, hvilke motorer i familien, der med sandsynlighed har de højeste emissionsniveauer.
 Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.
 Hvis motorer i familien opfylder samme emissionsværdier over forskellige levetidsperioder, skal der tages hensyn til dette ved udvælgelsen af stammotoren.
 6. PRØVNINGSBETINGELSER
 6.1. Laboratorieundersøgelser
 Indsugningsluftens absolutte temperatur (Ta) måles i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (ps) måles i kPa, og parameteren fa bestemmes efter følgende anvisninger. På flercylindrede motorer med flere separate grupper af indsugningsmanifolder, f.eks. V-motorer, måles gennemsnitstemperaturen for de separate grupper. Parameteren f
 a skal meddeles sammen med undersøgelsesresultaterne. For at opnå bedre repeterbarhed og reproducerbarhed for undersøgelsesresultaterne anbefales det, at parameteren f
 a er således, at: 0,93 ≤ f
 a ≤ 1,07.
 a)
 Motorer med kompressionstænding
 Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:
 (1)
 Turboladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:
 (2)
 b)
 Motorer med styret tænding:
 (3)
 6.2. Motorer med køling af motorens indgangsluft
 Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet af fabrikanten. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).
 Anvendes laboratorietestsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige±5 K fra den maksimale ladelufttemperatur som angivet af fabrikanten. Ladeluftkølerens kølemiddeltemperatur og strømningshastighed ved ovennævnte indstillingspunkt må ikke ændres under prøvningscyklussen, medmindre dette medfører en urepræsentativ overkøling af ladeluften. Ladeluftens volumen skal baseres på god teknisk praksis og skal være repræsentativ for produktionsmotorens montering efter ibrugtagning. Laboratorietestsystemet skal være udformet med henblik på minimering af akkumuleringen af kondensat. Akkumuleret kondensat skal udtømmes og alle udtømningsdræn lukkes


text:
fuldstændigt før emissionsprøvning.
 Hvis motorens fabrikant har specificeret grænser for trykfald i ladeluftkølesystemet, skal det sikres, at trykfaldet i ladeluftkølesystemet ved de af fabrikanten specificerede betingelser er begrænset til de af fabrikanten angivne grænseværdier. Trykfaldet måles på de af fabrikanten angivne steder.
 6.3. Motoreffekt
 Grundlaget for specifik emissionsmåling er som fastlagt i overensstemmelse med punkt 6.3.1 til 6.3.5 motoreffekt og udført arbejde.
 6.3.1. Motorens montering
 Motoren prøves med det i tillæg 6 anførte hjælpeudstyr.
 Hvis hjælpeudstyret ikke monteres som foreskrevet, bestemmes den optagne effekt i overensstemmelse med punkt 6.3.2 til 6.3.5.
 6.3.2. Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved emissionsprøvningen
 Hvis det er uhensigtsmæssigt at installere det i henhold til tillæg 6 til dette bilag krævede hjælpeudstyr på prøvebænken, bestemmes den af udstyret optagne effekt og subtraheres fra den målte motoreffekt (referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt) over hele motorens WHTC-hastighedsområde og ved WHSC's prøvningshastigheder.
 6.3.3. Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen
 Hvis det ikke er muligt at afmontere det i henhold til tillæg 6 til dette bilag krævede hjælpeudstyr, bestemmes den af udstyret optagne effekt og lægges til den målte motoreffekt (referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt) over hele motorens WHTC-hastighedsområde og ved WHSC's prøvningshastigheder. Udgør denne værdi mere end 3% af den maksimale effekt ved prøvningshastigheden, skal dette påvises til den typegodkendende myndighed.
 6.3.4. Bestemmelse af effekt optaget af hjælpeudstyr
 Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes, hvis:
 a)
 det i henhold til tillæg 6 til dette bilag krævede hjælpeudstyr ikke er monteret på motoren
 og/eller
 b)
 det hjælpeudstyr, der ikke kræves i henhold til tillæg 6 til dette bilag, er monteret på motoren.
 Værdierne for effekt optaget af hjælpeudstyr og målings-/beregningsmetoderne til bestemmelse af effekt optaget af hjælpeudstyr skal forelægges motorens fabrikant for hele prøvningscyklussernes driftsområde og godkendt af den typegodkendende myndighed.
 6.3.5. Motorens udførte arbejde
 Beregningen af referencearbejde udført og faktisk arbejde udført (jf. punkt 7.4.8 og 7.8.6) baseres på motoreffekten, jf. punkt 6.3.1. I dette tilfælde har Pf og Pr i ligning 4 værdien nul, og P er lig med Pm.
 Hvis der er monteret hjælpeudstyr i henhold til punkt 6.3.2 og/eller 6.3.3, anvendes den af udstyret optagne effekt til korrektion af hver enkelt øjeblikkelig effektværdi Pm,i, i prøvningscyklussen som følger:
 (4)
 hvor:
 Pm,i
 er den målte motoreffekt i kW
 Pf,i
 er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i kW
 Pr,i
 er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal afmonteres, i kW.
 6.4. Motorens luftindtag
 Der skal anvendes et motorluftindtagssystem eller et laboratorietestsystem med en indsnævring, der højst afviger ±300 Pa fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten for et rent luftfilter ved mærkehastighed og fuld belastning. Indsnævringens statiske differentialtryk måles på et sted, der angives af fabrikanten.
 6.5. Motorernes udstødningsrør
 Der skal anvendes et udstødningssystem eller et laboratorietestsystem med et modtryk i udstødningssystemet, der højst afviger 80-100 procent fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten ved mærkehastighed og fuld belastning. Hvis den maksimale indsnævring er på 5 kPa eller mindre, skal indstillingen ikke være mindre end 1,0 kPa fra maksimum. Udstødningssystemet


text:
skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i punkt 9.3.10 og 9.3.11.
 6.6. Motor med system til efterbehandling af udstødningen
 Hvis motoren er forsynet med et system til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes, eller som angivet af fabrikanten, i mindst fire rørdiametre opstrøms for den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandling af udstødningen skal være den samme som i køretøjsarrangementet eller inden for de afstandsspecifikationer, fabrikanten har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. For variable-restriction efterbehandlingsanordninger, defineres den maksimale udstødningsindsnævring ved den efterbehandlingstilstand (degreening/aldring og regenerering/ladeniveau), der foreskrives af fabrikanten. Hvis den maksimale indsnævring er på 5 kPa eller mindre, skal indstillingen ikke være mindre end 1,0 kPa fra maksimum. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.
 De under prøvningscyklussen målte emissioner skal være repræsentative for emissionerne i praksis. Er motoren forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, der forbruger et reagens, skal det reagens, der anvendes til alle prøvningerne, der er opgivet af fabrikanten.
 Motorer, der er udstyret med efterbehandlingssystemer med kontinuerlig regenerering, kræves der ikke en særlig prøvningsprocedure, men regenereringsprocessen skal godtgøres i henhold til punkt 6.6.1.
 For motorer, der er udstyret med efterbehandlingssystemer til en periodisk regenerering, jf. punkt 6.6.2, justeres emissionsresultaterne således, at der tages højde for regenereringsbegivenhederne. I dette tilfælde afhænger middelværdierne for emission af regenereringsbegivenhedernes frekvens og den brøkdel af prøvningsforløbet, hvor regenerering forekommer.
 6.6.1. Kontinuerlig regenerering
 Emissionerne måles på et efterbehandlingssystem, der er stabiliseret med henblik på repeterbar emissionsadfærd. Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under WHTC-varmstartsprøvningen, og fabrikanten skal angive de normale betingelser, under hvilke regenerering finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet, osv.).
 For at påvise, at regenereringsprocessen er kontinuerlig, skal der gennemføres mindst 3 WHTC-varmstartsprøvninger. Med henblik på denne demonstration skal motoren varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1 og henstå jf. punkt 7.6.3, hvorefter den første WHTC-varmstartsprøvning gennemføres. Efterfølgende varmstartsprøvninger gennemføres efter henstand jf. punkt 7.6.3. Under prøvningerne skal udstødningstemperatur og -tryk registreres (temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtryk i udstødningssystemet, osv.).
 Hvis de betingelser, der er angivet af fabrikanten, forekommer under prøvninger, og resultaterne af de tre (eller flere) WHTC-varmstartsprøvninger ikke har en spredning på mere end ± 25 % eller 0,005 g/kWh, afhængigt af hvad der er højest, anses efterbehandlingssystemet for at være af typen med kontinuerlig regenerering, og de generelle bestemmelser i punkt 7.6. (WHTC) og punkt 7.7. (WHSC) finder anvendelse.
 Hvis efterbehandlingen af udstødningen har en sikkerhedsarbejdsmodus, der skifter til en periodisk regenereringsmodus, skal den kontrolleres i overensstemmelse med punkt 6.6.2. I dette særlige tilfælde kan emissionsgrænserne overskrides og vil i så fald ikke blive vægtet.
 6.6.2. Periodisk regenerering
 Ved efterbehandling af udstødningen baseret på en periodisk regenereringsproces måles emissionerne i mindst tre WHTC-varmstartsprøvninger - én med regenerering og de to andre uden regenerering - på et


text:
stabiliseret efterbehandlingssystem, og resultaterne vægtes i overensstemmelse med ligning 5.
 Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under WHTC-varmstartsprøvningen. Motoren kan være udstyret med en omskifter, der kan forhindre eller tillade regenereringsprocessen, forudsat at denne operation ikke har indflydelse på den oprindelige kalibrering af motoren.
 Fabrikanten skal angive de normale parameterbetingelser, under hvilke regenereringsprocessen finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet) og dennes varighed. Fabrikanten skal også oplyse regenereringsfrekvensen i form af antallet af prøvninger, hvor regenerering forekommer, i sammenligning med antallet af prøvninger uden regenerering. Den nøjagtige procedure til bestemmelse af frekvensen skal være baseret på eksisterende data på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn og aftales med den typegodkendende eller certificerende myndighed.
 Fabrikanten leverer et efterbehandlingssystem, der er blevet ladet for at opnå regenerering under en WHTC-prøvning. Med henblik på denne demonstration skal motoren varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1 og henstå jf. punkt 7.6.3, og WHTC-varmstartsprøvningen påbegyndes. Regenerering må ikke finde sted i løbet af motorens opvarmningsfase.
 Middelværdier for emissioner mellem regenereringsfaserne bestemmes ud fra den aritmetiske middelværdi af resultaterne (g/kWh) af flere WHTC-varmstartsprøvninger foretaget med omtrent ens intervaller. Der skal foretages mindst én WHTC-varmstartsprøvning så kort tid som muligt før en regenereringsprøvning og én WHTC-varmstartsprøvning umiddelbart efter en regenereringsprøvning. Alternativt kan fabrikanten levere data, der påviser, at emissionerne forbliver konstante (±25 % eller 0,005 g/kWh, alt efter hvad der er størst) mellem regenereringsfaserne. I dette tilfælde kan emissionerne fra en enkelt WHTC-varmstartsprøvning anvendes.
 Under regenereringsprøvningen registreres alle de data, der er nødvendige for at detektere regeneration (CO- eller NOx-emissioner, temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtrykket i udstødningssystemet osv.).
 Under regenereringsprøvningen kan de gældende emissionsgrænser overskrides.
 Prøvningsproceduren er vist skematisk i figur 2.
 Figur 2
 Periodisk regenerering
 WHTC-varmstartsemissionerne vægtes som følger:
 (5)
 hvor:
 n
 er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger uden regenerering
 nr
 er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger med regenerering (mindst én prøvning)
 er den gennemsnitlige specifikke emission uden regenerering, g/kWh
 er den gennemsnitlige specifikke emission med regenerering, g/kWh
 Med hensyn til bestemmelsen af gælder følgende:
 a)
 Hvis regenerering kræver mere end en WHTC-varmstart, udføres der konsekutive WHTC-varmstartsprøvninger, og emissionen måles fortsat uden henstand (soak) og uden, at motoren slukkes, indtil regenereringen er fuldført, og gennemsnittet for WHTC-varmstartsprøvningerne kan beregnes.
 b)
 Hvis regenerering fuldføres i løbet af en WHTC-varmstartsprøvning, skal hele prøvningen fuldføres.
 Efter aftale med den typegodkendende myndighed kan regenereringsjusteringsfaktorer anvendes enten multiplikativt (c) eller additivt (d) efter en grundig teknisk analyse.
 c)
 De multiplikative justeringsfaktorer beregnes således:
 (opad)
 (6)
 (nedad)
 (6a)
 d)
 De additive justeringsfaktorer beregnes således:
 (opad)
 (7)
 (nedad)
 (8)
 Ud fra de specifikke emissionsberegninger i punkt 8.6.3 anvendes regenereringsjusteringsfaktorerne som følger:
 e)
 ved en prøvning uden regenerering multipliceres kr,u med eller lægges til den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70
 f)
 ved en prøvning uden regenerering multipliceres kr,d med eller lægges til den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70
 På fabrikantens begæring kan regenereringsjusteringsfaktorerne
 g)
 udvides til andre motorer i samme motorfamilie
 h)
 udvides til andre motorfamilier, der anvender samme efterbehandlingssystem efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende eller certificerende


text:
myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten for, at emissionerne er tilsvarende.
 6.7. Kølesystem
 Motorkølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur på den af fabrikanten angivne normalværdi.
 6.8. Smøreolie
 Smøreolien skal være specificeret af fabrikanten og være repræsentativ for smøreolie, der findes på markedet. Specifikationerne for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og angives sammen med prøvningsresultaterne.
 6.9. Specifikationer for referencebrændstoffet
 De referencebrændstoffer, som er anført i bilag 5.
 Brændstoftemperaturen skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger.
 6.10. Emissioner fra krumtaphus
 Med følgende undtagelse må der må ikke udledes emissioner fra krumtaphuset direkte til den omgivende atmosfære: motorer udstyret med turboladere, pumper, blæsere eller højtrykskompressorer for luftindsugning kan udlede emissioner fra krumtaphuset til den omgivende atmosfære, hvis emissionerne lægges til udstødningsemissionerne (fysisk eller matematisk) under hele emissionsprøvningen. Fabrikanter, der benytter sig af denne undtagelse, skal montere motorerne således, at alle emissioner fra krumtaphuset kan ledes ind i emissionsprøveudtagningssystemet.
 I denne forbindelse betragtes udledninger fra krumtaphuset, der ved al drift føres direkte til udstødningen opstrøms for udstødningsefterbehandlingssystemet, ikke som udledt direkte til den omgivende atmosfære.
 Emissioner fra krumtaphuset skal ledes ind i udstødningssystemet med henblik på emissionsmåling på følgende måde:
 a)
 Ledningsmaterialet skal have glatte overflader og være strømførende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt
 b)
 Antallet af bøjninger i krumtaphusets laboratorieledninger skal minimeres, og radius af enhver uundgåelig bøjning maksimeres
 c)
 Krumtaphusets laboratorieledninger skal være opvarmede, tyndvæggede eller isolerede, og de skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus
 d)
 Krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den rå udstødning nedstrøms for eventuelle efterbehandlingssystemer eller udstødningsindsnævringer og tilstrækkeligt opstrøms for eventuel prøveudtagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøveudtagningen. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm, således at "boundary-layer"-virkninger undgås, og opblanding fremmes. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af rå udstødning.
 6.11. Punkt 6.11.1. og 6.11.2. gælder for benzindrevne eller E85-drevne motorer med styret tænding.
 6.11.1. Trykket i krumtaphuset måles over emissionsprøvningscyklusserne på et egnet sted. Trykket i indsugningsmanifolden måles inden for ± 1 kPa.
 6.11.2. Overensstemmelse med punkt 6.10. anses for at opfylde forskrifterne, hvis trykket i krumtaphuset under hver af de i punkt 6.11.1. angivne betingelser ikke overstiger det atmosfæriske tryk på måletidspunktet.
 7. PRØVNINGSPROCEDURER
 7.1. Principper for emissionsmåling
 Til måling af specifikke emissioner skal motoren gennemgå de i punkt 7.2.1 og 7.2.2 beskrevne prøvningscyklusser. Måling af specifikke emissioner kræver bestemmelse af udstødningskomponenternes masse og det hertil svarende udførte arbejde. Komponenterne bestemmes ved hjælp af prøvetagningsmetoderne beskrevet i punkt 7.1.1 og 7.1.2.
 7.1.1. Kontinuerlig prøvetagning
 Ved kontinuerlig prøvetagning måles komponentens koncentration kontinuerligt i den rå eller fortyndede udstødning. Denne koncentration multipliceres med strømningshastigheden for udstødningen (rå eller fortyndet) ved prøvetagningsstedet med henblik på bestemmelse af komponentens massestrømshastighed. Emissionen af komponenten opsummeres kontinuerligt over hele prøvningscyklussen. Denne sum er den samlede masse for den emitterede komponent.
 7.1.2. Batch-prøvetagning
 Ved batch-prøvetagning udtages en prøve af rå eller fortyndet udstødning kontinuerligt og lagres til senere


text:
måling. Den udtagne prøve skal være proportionel i forhold til strømningshastigheden for den rå eller fortyndede udstødning. Som eksempler på batch-sampling kan nævnes indsamling af fortyndede gaskomponenter i en pose og indsamling af partikler (PM) i et filter. De indsamlede batch-koncentrationer multipliceres med den samlede masse eller massestrøm for den udstødning (rå eller fortyndet), de blev udtaget fra under prøvningscyklussen. Dette produkt er den samlede masse eller massestrøm for den emitterede komponent. Til beregning af partikelkoncentrationen divideres de afsatte partikler på et filter med proportionelt udtaget udstødning med mængden af filtreret udstødning.
 7.1.3. Målingsprocedurer
 I dette bilag anvendes der to målingsprocedurer, der er funktionelt ækvivalente. Begge procedurer kan anvendes til både WHTC- og WHSC-prøvningscyklussen:
 a)
 Gaskomponenterne udtages kontinuerligt i den ufortyndede udstødningsgas, og partiklerne bestemmes ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem.
 b)
 Gaskomponenterne og partiklerne bestemmes ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system).
 Enhver kombination af de to principper (f.eks. ufortyndet måling af gasser og fuldstrømsmåling af partikler) er tilladt.
 7.2. Prøvningscyklusser
 7.2.1. Transient WHTC-prøvningscyklus
 Den transiente WHTC-prøvningscyklus er opført i tillæg 1 som en sekund-for-sekund-sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier. For at udføre prøvningen på en motortestcelle skal de normaliserede værdier konverteres til faktiske værdier for den enkelte motor, der prøves, på grundlag af motorens karakteristik. Denne konvertering betegnes denormalisering, og den prøvningscyklus, der således udvikles, betegnes som referencecyklussen for den motor, der skal prøves. Med disse værdier for referencehastighed og drejningsmoment køres cyklussen på testcellen, og de faktiske værdier for hastighed, drejningsmoment og effekt registreres. For at validere testkørslen skal der efter prøvningen foretages en regressionsanalyse mellem værdierne for referencehastighed og faktisk hastighed, drejningsmoment og effekt.
 For at beregne de specifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere den faktiske motoreffekt i løbet af cyklussen. Med henblik på validering af cyklussen skal det faktisk udførte arbejde ligge inden for de foreskrevne begrænsninger for referencearbejdet i prøvningscyklussen.
 For forurenende gasser kan der anvendes kontinuerlig prøvetagning (ved ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas) eller batch-prøvetagning (ved fortyndet udstødningsgas). Partikelprøven skal fortyndes med en konditioneret fortynder (f.eks. omgivende luft) og opsamles på et enkelt passende filter. WHTC er vist skematisk i fig. 3.
 Figur 3
 WHTC-prøvningscyklus
 7.2.2. Stationær WHSC-prøvningscyklus med ramper
 Den stationære WHSC-prøvningscyklus med ramper består af et antal normaliserede hastigheds- og belastningsfunktionsmåder, som konverteres til faktiske værdier for den enkelte motor, der prøves, på grundlag af motorens karakteristik. Motoren skal fungere i den foreskrevne tid i hver modus, således at ændringer i motorhastighed og -belastning er fuldført lineært inden for 20 ± 1 sekunder. For at validere testkørslen skal der efter prøvningen foretages en regressionsanalyse mellem værdierne for referencehastighed og faktisk hastighed, drejningsmoment og effekt.
 Koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningsstrømmen og den afgivne effekt bestemmes i løbet af prøvningscyklussen. De forurenende gasser kan registreres kontinuerligt eller opsamles i en prøvetagningssæk. Partikelprøven fortyndes med en konditioneret fortynder (f.eks. omgivende luft). Der tages én prøve gennem hele prøvningproceduren, som opsamles på et enkelt passende filter.
 For at beregne de specifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere den


text:
faktiske motoreffekt i løbet af cyklussen.
 WHSC er vist i tabel 1. Med undtagelse af modus 1 er begyndelsen af hver modus defineret som begyndelsen af rampen fra forrige modus.
 Tabel 1
 WHSC-prøvningscyklus
 Modus
 Normaliseret hastighed
 (i procent)
 Normaliseret drejningsmoment
 (i procent)
 Varighed(er) af modus
 inkl. rampe (20 s)
 1
 0
 0
 210
 2
 55
 100
 50
 3
 55
 25
 250
 4
 55
 70
 75
 5
 35
 100
 50
 6
 25
 25
 200
 7
 45
 70
 75
 8
 45
 25
 150
 9
 55
 50
 125
 10
 75
 100
 50
 11
 35
 50
 200
 12
 35
 25
 250
 13
 0
 0
 210
 Sum:
 1,895
 7.3. Generel prøvningssekvens
 Nedenstående rutediagram skitserer de generelle linjer, der bør følges ved prøvning. Mere detaljerede oplysninger om de enkelte trin findes i de relevante punkter. Afvigelser fra vejledningen er tilladt, hvor dette er hensigtsmæssigt, men de specifikke krav i de relevante punkter er obligatoriske.
 For WHTC består prøvningsproceduren af en koldstartsprøvning efterfulgt af enten naturlig eller kunstig nedkøling af motoren, en periode med fordampningsemission (hot soak) og en varmstartsprøvning.
 For WHSC består prøvningsproceduren af en varmstartsprøvning efter forkonditionering ved WHSC-modus 9.
 7.4. Motorkarakteristik og referencecyklus
 Motormålinger, kontrol af motorydelse og systemkalibreringer forud for prøvningen skal finde sted før optegning af motorens karakteristik i overensstemmelse med den generelle sekvens vist i punkt 7.3.
 Som basis for generering af referencecyklus i WHTC og WHSC optages der karakteristik af motoren ved fuld belastning med henblik på fastlæggelse af kurverne for hastighed-maksimalt drejningsmoment og hastighed-maksimal effekt. Karakteristikken anvendes til denormalisering af motorhastigheden (punkt 7.4.6) og motorens drejningsmoment (punkt 7.4.7).
 7.4.1. Motoropvarmning
 Motoren opvarmes ved 75 procent og 100 procent af maksimaleffekten eller i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk praksis. Mod slutningen af opvarmningen køres motoren med henblik på stabilisering af temperaturen for kølervæske og smøreolie inden for ±2 % af deres gennemsnitstemperatur i mindst 2 minutter, eller indtil motortermostaten regulerer motortemperaturen.
 7.4.2. Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken
 Den minimale og den maksimale karakteristikhastighed er defineret således:
 Minimal karakteristikhastighed
 =
 tomgangshastighed
 Maksimal karakteristikhastighed
 =
 , dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul.
 7.4.3. Motorkarakteristik
 Når motoren er stabiliseret jf. punkt 7.4.1, optegnes motorens karakteristik efter følgende fremgangsmåde.
 a)
 Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed.
 b)
 Motoren skal arbejde med maksimalt førerkrav ved den minimale karakteristikhastighed.
 c)
 Motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min–1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed, eller med en konstant hastighed, således at det tager 4 til 6 minutter at nå fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet.
 Ved valg af mulighed b) i punkt 7.4.7 til bestemmelse af negative værdier af referencedrejningsmomentet kan karakteristikken fortsættes direkte med minimalt førerkrav fra maksimal til minimal karakteristikhastighed.
 7.4.4. Alternativ optegning af karakteristik
 Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative


text:
teknikker skal opfylde den angivne karakteristikprocedures formål: at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under prøvningscyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af karakteristik, som er foreskrevet i dette punkt med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den typegodkendende myndighed tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog må drejningsmomentkurven under ingen omstændigheder gennemkøres med faldende motorhastigheder i forbindelse med regulerede eller turboladede motorer.
 7.4.5. Gentagelse af test
 Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste testcyklus. Der skal optegnes ny karakteristik af en motor før en testcyklus, såfremt:
 a)
 der er ud fra en teknisk vurdering gået urimelig lang tid siden sidste optagelse af karakteristik, eller
 b)
 der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer.
 7.4.6. Denormalisering af motorhastigheden
 Til generering af referencecyklus cyklusser, den normaliserede hastigheder i tillæg 1 (WHTC) og tabel 1 (WHSC) denormaliseres ved hjælp af følgende ligning:
 (9)
 Til bestemmelse af npref, beregnes integralet af det maksimale drejningsmoment fra nidle til n95h ud fra motorkarakteristikken, som er bestemt i overensstemmelse med 7.4.3.
 Motorhastighederne i figur 4 og 5 er defineret som følger:
 n
 norm
 er den normaliserede hastigheds- i tillæg 1 og tabel 1 divideret med 100
 n
 lo
 er den laveste hastighed, ved hvilken effekten er 55 % af den maksimale effekt
 n
 pref
 er den motorhastighed, hvor integralet af det maksimale karakteristikdrejningsmoment er 51 % af hele integralet mellem nidle og n95h
 n
 hi
 er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 70 % af den maksimale effekt.
 n
 idle
 er tomgangshastigheden
 n
 95h
 er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 95 % af den maksimale effekt
 For motorer (hovedsagelig motorer med styret tænding) med en stejl spændingsfaldskurve, hvor afbrydelse af brændstoftilførslen ikke tillader drift af motoren indtil nhi eller n95h, gælder følgende forskrifter:
 n
 hii
 ligning 9 erstattes med n
 Pmax × 1,02
 n
 95h
 erstattes med n
 Pmax × 1,02
 Figur 4
 Definition af prøvningshastigheder
 Figur 5
 Bestemmelse af npref
 7.4.7. Denormalisering af motorens drejningsmoment
 Drejningsmomentværdierne i dynamometerskemaet i tillæg 1 til dette bilag (WHTC) og tabel 1 (WHSC) er normaliseret til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Til generering af referencecyklus denormaliseres drejningsmomentværdierne for hver enkelt referencehastighedsværdi, som er bestemt i henhold til punkt 7.4.6, ved hjælp af karakteristikken, som er bestemt i henhold til punkt 7.4.3, som følger:
 (10)
 hvor:
 M
 norm,i
 er det normaliserede drejningsmoment, i procent
 M
 max,i
 er det maksimale drejningsmoment i karakteristikkurven, i Nm
 M
 f,i
 er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i Nm
 M
 r,i
 er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal fjernes, i Nm
 Hvis hjælpeudstyret er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1 og tillæg 6 til dette bilag, er M
 f og M
 r lig nul.
 For de negative drejningsmomentværdier i kørepunkterne ("m" i tillæg 1 til dette bilag) skal til generering af referencecyklussen anvendes denormaliserede værdier, bestemt på en af følgende


text:
måder:
 a)
 Minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede hastighedspunkt
 b)
 optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe motoren fra karakteristikkens maksimal- til minimalhastighed
 c)
 bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i tomgangs- og nhi-hastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter.
 7.4.8. Beregning af det udførte arbejde i cyklussen
 Det udførte arbejde i prøvningscyklussen bestemmes ved synkron beregning af de øjeblikkelige værdier for motoreffekt ud fra referencehastighed og referencedrejningsmoment som bestemt i punkt 7.4.6 og 7.4.7. De øjeblikkelige værdier for motoreffekten skal integreres over prøvningscyklussen med henblik på beregning af arbejdet i referencecyklussen, Wref (kWh). Hvis hjælpeudstyret ikke er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1, korrigeres de øjeblikkelige værdier for motoreffekten ved hjælp af ligning 4 i punkt 6.3.5.
 Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation. Ved integration af faktisk udført arbejde i cyklussen skal alle negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medindregnes. Hvis integrationen foretages med mindre frekvens end 5 Hz, og drejningsmomentet inden for et givet tidsafsnit skifter fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, skal den negative del beregnes og sættes lig nul. Den positive del skal medregnes i den integrerede værdi.
 7.5. Procedurer forud for prøvningen
 7.5.1. Montering af måleapparaturet
 Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som foreskrevet. Udstødningsrøret skal være tilsluttet fuldstrømsfortyndingssystemet, hvis dette anvendes.
 7.5.2. Forberedelse af måleudstyr til prøvetagning
 Følgende procedurer gennemføres, inden prøvetagning indledes:
 a)
 kontrol for utætheder udføres højst 8 timer forud for emissionsprøvetagningen i henhold til punkt 9.3.4
 b)
 ved batch-prøvetagning tilsluttes rene opbevaringsmedier, såsom sække, der er udsuget
 c)
 alle måleinstrumenter skal opstartes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger og god teknisk praksis
 d)
 fortyndingssystemerne, prøvetagningspumperne, køleventilatorerne og dataindsamlingssystemet startes
 e)
 Prøvegasstrømmens hastighed justeres til det ønskede niveau ved omledning, hvis dette ønskes
 f)
 varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles til deres driftstemperaturintervaller ved prøvningen
 g)
 opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperaturer
 h)
 udstødningsfortyndingssystemstrømmen skal slås til mindst 10 minutter før en prøvningssekvens
 i)
 elektroniske integreringsanordninger skal forud for ethvert prøvningsinterval nulstilles eller gennulstilles.
 7.5.3. Kontrol af gasanalysatorerne
 Gasanalysatorernes funktionsområder skal vælges. Det er tilladt at anvende emissionsanalysatorer med automatisk eller manuelt områdeskift. Under prøvningscyklussen må emissionsanalysatorernes område ikke skiftes. Samtidig må forstærkningsindstillingerne i en analysators analoge operationelle forstærker(e) ikke skiftes i løbet af prøvningscyklussen.
 Responsen på nulstillings- og kalibreringsgassen skal fastlægges for alle analysatorer, der anvender internationalt sporbare gasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.3.3. FID-analysatorer skal kalibreres på basis af kulstofnummeret 1 (C1).
 7.5.4. Klargøring af partikelprøvetagningsfilter
 Mindst én time før prøvningens gennemførelse skal filteret anbringes i en petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering og tillader luftudskiftning, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes filteret, og taravægten noteres. Det pågældende filter opbevares derefter i en lukket petriskål eller filterholder, indtil det skal bruges til prøvning.


text:
Filteret skal anvendes senest otte timer efter udtagning af vejerummet.
 7.5.5. Indstilling af fortyndingssystemet
 Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas i et fuldstrømsfortyndingssystem eller strømmen af den fortyndede udstødningsgas i et delstrømsfortyndingssystem skal indstilles således, at kondensation af vand i systemet undgås, og således at temperaturen af filteroverfladen ligger på mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C).
 7.5.6. Start af systemet til partikeludskillelse
 Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortynderens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at der tages prøve af fortynderen, før der ledes udstødningsgas ind i fortyndingstunnelen. Målingen kan foretages før eller efter prøvningen. Hvis måling foretages både ved cyklussens begyndelse og afslutning, kan gennemsnittet af værdierne beregnes. Hvis der anvendes et andet prøvetagningssystem til baggrundsmåling, skal målingen foretages parallelt med prøvningsforløbet.
 7,6. WHTC-cyklus
 7.6.1. Nedkøling af motor
 Der kan anvendes naturlig eller kunstig nedkøling. Ved kunstig nedkøling etableres i overensstemmelse med god teknisk praksis systemer til at sende køleluft hen over maskinen, sende køleolie gennem motorens smøresystem, bortlede varme fra kølemiddelet gennem motorens kølesystem og aflede varme fra udstødningens efterbehandlingssystem. I tilfælde af tvungent efterbehandlingssystem må køleluften først tilføres, når efterbehandlingssystemet er nedkølet til under den temperatur, hvor katalysen aktiveres. Køleprocedurer, der fører til ikke-repræsentative emissioner er ikke tilladt.
 7.6.2. Koldstartsprøvning
 Koldstartsprøvningen indledes, når temperaturerne i motorens smøremiddel, kølemiddel og efterbehandlingssystemer alle er på mellem 293 og 303 K (20 og 30°C). Motoren startes ved anvendelse af en af følgende metoder:
 a)
 Motoren startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen og et tilstrækkeligt opladet batteri eller en passende strømtilførsel, eller
 b)
 Motoren startes ved hjælp af dynamometeret. Motoren køres med ±25 % af dens typiske startomdrejningstal efter ibrugtagning. Kørsel ved startomdrejningstal standses inden for 1 sekund efter motorstart. Hvis motoren ikke starter efter 15 sekunders tørnes kørsel ved startomdrejningstal, indstilles startforsøget og grunden til, at motoren ikke starter, undersøges, medmindre det af instruktionsbogen eller servicehåndbogen fremgår, at en længere starttid er normal.
 7.6.3. Hot soak-periode
 Umiddelbart efter afslutning af koldstartsprøvningen henstilles motoren skal konditioneres for varmstartsprøvningen i 10 ± 1 minut efter kørsel (hot soak)
 7.6.4. Varmstartsprøvning
 Motoren startes efter perioden med fordampningsemission (hot soak), som defineret i punkt 7.6.3 og med anvendelse af procedurerne i punkt 7.6.2.
 7.6.5. Prøvningssekvens
 Prøvningssekvensen for både koldstartsprøvning og varmstartsprøvning begynder, når motoren er startet. Når motoren er i gang, indledes cykluskontrol, således at motorens drift er i overensstemmelse med cyklussens første indstillingspunkt.
 WHTC udføres i henhold til referencecyklussen beskrevet i punkt 7.4. Styresignalerne for indstilling af motorhastighed og drejningsmoment afsendes med 5Hz eller derover (10 Hz anbefales). Indstillingspunkterne beregnes ved lineær interpolation mellem referencecyklussens 1 Hz-indstillingspunkter. Faktisk motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under prøvecyklussen (1 Hz), og signalerne kan filtreres elektronisk.
 7.6.6. Indsamling af emissionsrelevante data
 Måleudstyret skal starte samtidig med prøvningssekvensens start:
 a)
 start indsamling eller analyse af fortynder, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem
 b)
 start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode
 c)
 start måling af mængden af


text:
fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger
 d)
 start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas
 e)
 Begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.
 Hvis der anvendes målinger af ufortyndet udstødning, skal emissionskoncentrationerne ((NM)HC, CO og NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed måles kontinuerligt og lagres ved mindst 2 Hz i et computersystem. Alle andre data kan registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.
 Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem prøvningscyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20 sekunder og koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/testcyklus. CO, CO2 og NMHC bestemmes ved integration af kontinuerlige målesignaler eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af andre emissioner af forurenende gasser i fortynderen bestemmes forud for det stadie, hvor udstødningen kommer ind i fortyndingstunnelen, ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre parametre, der skal måles, registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).
 7.6.7. Udtagning af partikelprøver
 Når prøvningssekvensen påbegyndes, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse.
 Hvis der anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem prøvetagningssonden eller overføringsrøret holdes proportionalt med udstødningens massestrømshastighed som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.
 Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ± 2,5% fra den indstillede strømningshastighed. Hvis strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvestrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen tilgå partikelprøvestrøm ikke ændrer sig ± 2,5% fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning). Gennemsnitstemperatur og tryk ved gasmåleren ( målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen med en nøjagtighed på ± 2,5% på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal prøvningsresultaterne kasseres. Prøvningen gentages med en lavere prøvestrømshastighed.
 7.6.8. Motorstop og funktionsfejl i udstyret
 Hvis motoren på noget tidspunkt under koldstartsprøvningen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal forkonditioneres og startes igen i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 7.6.2, og prøvningen gentages.
 Hvis motoren på noget tidspunkt under varmstartsprøvningen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal henstå med fordampningsemission i overensstemmelse med punkt 7.6.3, og varmstartsprøvningen gentages. I dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage koldstartsprøvningen.
 Hvis der optræder funktionsfejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvningscyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser.
 7,7. WHSC-cyklus
 7.7.1. Forkonditionering af fortyndingssystemet og motoren
 Fortyndingssystemet og motoren skal startes og varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1. Efter opvarmningen, motoren og prøvetagningssystemet konditioneres ved at lade motoren køre i modus 9 (se punkt 7.2.2, tabel 1) i mindst 10 minutter, samtidig med at fortyndingssystemet. Der kan indsamles pseudo-prøver af partikelemissionen. Det er ikke nødvendigt at stabilisere eller veje


text:
disse prøvetagningsfiltre, og de kan smides væk. Strømningshastigheder skal indstilles til de omtrentlige strømningshastigheder udvalgt til prøvningen. Motoren slukkes efter forkonditionering.
 7.7.2. Motorstart
 5 ± 1 minutter efter afslutningen af forkonditioneringen ved modus 9 som beskrevet i punkt 7.7.1, startes motoren efter den af fabrikanten i instruktionsbogen anbefalede fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret i overensstemmelse med punkt 7.6.2.
 7.7.3. Prøvningssekvens
 Prøvningssekvensen påbegyndes, når motoren kører, ét minut efter at motorens drift er styret med henblik på sammenfald med første modus i cyklussen (tomgang).
 WHSC udføres efter den rækkefølge af prøvningsmodi, der er anført i tabel 1 i punkt 7.2.2.
 7.7.4. Indsamling af emissionsrelevante data
 Måleudstyret skal starte samtidig med prøvningssekvensens start:
 a)
 start indsamling eller analyse af fortynder, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem
 b)
 start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode
 c)
 start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger
 d)
 start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas
 e)
 Begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.
 Hvis der anvendes målinger af ufortyndet udstødning, skal emissionskoncentrationerne ((NM)HC, CO og NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed måles kontinuerligt og lagres ved mindst 2 Hz i et computersystem. Alle andre data kan registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.
 Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem prøvningscyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20 sekunder og koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/testcyklus. CO, CO2 og NMHC bestemmes ved integration af kontinuerlige målesignaler eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af andre emissioner af forurenende gasser i fortynderen bestemmes forud for det stadie, hvor udstødningen kommer ind i fortyndingstunnelen, ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre parametre, der skal måles, registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).
 7.7.5. Udtagning af partikelprøver
 Når prøvningssekvensen påbegyndes, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse. Hvis der anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem prøvetagningssonden eller overføringsrøret holdes proportionalt med udstødningens massestrømshastighed som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.
 Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ± 2,5% fra den indstillede strømningshastighed. Hvis strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvestrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen tilgå partikelprøvestrøm ikke ændrer sig ± 2,5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning). Gennemsnitstemperatur og tryk ved gasmåleren ( målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen med en nøjagtighed på ± 2,5 % på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal prøvningsresultaterne kasseres. Prøvningen gentages med en lavere prøvestrømshastighed.
 7.7.6. Motorstop og funktionsfejl


text:
i udstyret
 Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal forkonditioneres i overensstemmelse med punkt 7.7.1 og startes igen i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 7.7.2, og prøvningen gentages.
 Hvis der optræder funktionsfejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvningscyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser.
 7,8. Procedurer efter prøvningen
 7.8.1. Operationer efter prøvningen
 Efter udførelse af prøvningen standses målingen af udstødningens massestrømshastighed, rumfanget af den fortyndede udstødningsgas, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.
 7.8.2. Kontrol af proportional prøvetagning
 For enhver proportionel batch-prøve, såsom en sækkeprøve eller en PM-prøve, skal det kontrolleres, at der er observeret proportional prøvetagning i henhold til punkt 7.6.7 og 7.7.5. Prøver, der ikke opfylder disse krav, kasseres.
 7.8.3. PM-konditionering og vejning
 Partikelfilteret placeres i dækkede eller forseglede beholdere, eller filterholderne lukkes med henblik på at beskytte prøvetagningsfiltrene mod kontaminering fra omgivelserne. Således beskyttede returneres filtrene til vejerummet. Filteret konditioneres i mindst en time og vejes derefter, jf. punkt 9.4.5. Filterets bruttovægt registreres.
 7.8.4. Kontrol af forskydning
 Så hurtigt som praktisk muligt, dog højst 30 minutter efter afslutning af prøvningscyklussen, eller under perioden med fordampningsemission (soak), bestemmes responsen på nulstillings- og kalibreringsgas i de anvendte gasanalysatorers funktionsområder. I dette punkt defineres prøvningscyklus som følger:
 a)
 i forbindelse med WHTC: hele sekvensen kold - henstand (soak) - varm
 b)
 i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (punkt 6.6): sekvensen henstand (soak) -varm
 c)
 i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (multipel regenerering) (punkt 6.6): samlet antal varmstartsprøvninger
 d)
 i forbindelse med WHSC: prøvningscyklussen.
 Følgende forskrifter finder anvendelse på analysatorforskydning:
 a)
 resultatet før og efter testen nulstillings- og kalibreringsgas nulstillings- og kalibreringsgas kan indsættes direkte i ligning 66 i punkt 8.6.1 uden fastlæggelse af vinddriften
 b)
 hvis forskydningen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 1 % af fuld skala, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1.
 c)
 Hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 1 % af fuld skala, skal prøvningsresultaterne kasseres eller de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1.
 7.8.5. Analyse af prøvetagning med gassæk
 Så snart det er praktisk muligt, udføres følgende:
 a)
 gassækprøver analyseres senest 30 minutter efter, at varmstartsprøvningen eller under soak-periode for ikke-opvarmet motor
 b)
 baggrundsprøver analyseres senest 60 minutter efter gennemførelsen af varmstartsprøvningen.
 7.8.6. Validering af udført arbejde under cyklussen
 Før beregning af det faktisk udførte arbejde i cyklussen, udelades alle punkter registreret under start af motoren. Det faktisk udførte arbejde under cyklussen bestemmes i løbet af prøvningscyklussen ved synkron anvendelse af værdierne for faktisk hastighed og faktisk drejningsmoment til beregning af øjeblikkelige værdier for motoreffekt. De øjeblikkelige værdier for motoreffekten skal integreres over prøvningscyklussen med henblik på beregning af det faktiske arbejde i referencecyklussen, Wact (kWh). Hvis hjælpeudstyret ikke er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1, korrigeres de øjeblikkelige værdier for motoreffekten ved hjælp af ligning 4 i punkt 6.3.5.
 Den metode,


text:
der er beskrevet i punkt 7.4.8, anvendes til integrering af faktisk motoreffekt.
 Det faktiske arbejde udført i cyklussen Wact benyttes til sammenligning med referencearbejdet Wref udført i prøvningscyklus og til beregning af de specifikke emissioner (jf. punkt 8.6.3).
 Wact skal ligge mellem 85 % og 105 % af Wref
 7.8.7. Statistiske beregninger til godkendelse af prøvningscyklussen
 Der foretages lineær regressionsanalyse af de faktiske værdier (n
 act, M
 act, P
 act) på referenceværdierne (n
 ref, M
 ref, P
 ref) for både WHTC og WHSC.
 For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem de faktiske værdier og værdierne for referencecyklussen, kan hele sekvensen af signaler for faktiske værdier af motorhastighed og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af referencehastigheds- og drejningsmomentsignalerne. Hvis de faktiske signaler forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige så meget i samme retning.
 Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:
 (11)
 hvor:
 y
 faktisk værdi for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)
 a
 1
 er regressionslinjens hældning
 x
 er referenceværdien for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)
 a
 0
 er regressionslinjens skæring med y-aksen
 For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SEE) af y på x og determinationskoefficienten (r2).
 Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en test kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 2 (WHTC) og tabel 3 (WHSC) være opfyldt.
 Tabel 2:
 Regressionslinjernes tolerancer - WHTC
 Hastighed
 Drejningsmoment
 Effekt
 Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x
 maks. 5 % af maks. prøvningshastighed
 maks. 10 % af motorens maks. drejningsmoment
 maks. 10 % af motorens maks. effekt
 Regressionslinjens hældning, a1
 0,95 - 1,03
 0,83 - 1,03
 0,89 - 1,03
 Determinationskoefficient, r2
 min. 0,970
 min. 0,850
 min. 0,910
 regressionslinjens skæring med y-aksen, a0
 maks. 10 % af tomgangshastighed
 ± 20 Nm eller ±2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder
 ± 4 kW eller ±2 % af maks. effekt; det største gælder
 Tabel 3
 Regressionslinjernes tolerancer — WHSC
 hastighed
 drejningsmoment
 Effekt
 Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x
 maks. 1 % af maks. prøvningshastighed
 maks. 2 % af motorens maks. drejningsmoment
 maks. 2 % af motorens maks. effekt
 Regressionslinjens hældning, a1
 0,99 - 1,01
 0,98 – 1,02
 0,98 – 1,02
 Determinationskoefficient, r2
 min. 0,990
 min. 0,950
 min. 0,950
 regressionslinjens skæring med y-aksen, a0
 maks. 1 % af maks. prøvningshastighed
 ± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder
 ± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder
 Udelukkende med henblik på regression, udeladelser er tilladt, hvor dette er nævnt i tabel 4 før regressionsberegningen. Disse punkter må dog ikke udelades ved beregning af arbejde udført i cyklussen og emissioner. Udeladelse af punkter kan anvendes på hele cyklussen eller enhver del af denne.
 Tabel 4
 Punkter, som det er tilladt at udelade fra regressionsanalysen
 Hændelse
 Betingelser
 Tilladte udeladelser af punkter
 Minimalt førerkrav (tomgangspunkt)
 n
 ref = 0 %
 og
 M
 ref = 0 %
 og
 og
 hastighed og effekt
 Minimalt førerkrav