text:
lig med reference tørste decimal .
 prisen forhøjet med incidensen på denne referencepris
 af den told, der faktisk finder anvendelse over for Med forbehold af den anvendelse Fællesskabet måtte
 tredjelande, samt med et fast beløb på 1,20 regnings gøre af artikel 39, stk. 5, i den i artikel 3 omhandlede
 enheder pr. 100 kg. akt, vedrørende tiltrædelsesvilkårene og tilpasnin
 gerne af traktaterne, finder den nedsatte told dog an
 vendelse med afrunding til fjerde decimal for så vidt
 3 . De i stk. 2 nævnte importafgifter, bortset fra angår den specifikke told eller den specifikke del af
 told, er de afgifter, der er fastsat til beregning af de den sammensatte told i Irlands og Det forenede Kon
 indgangspriser, som er omhandlet i forordning (EØF) geriges toldtariffer.
 nr. 1035/72 om den fælles markedsordning for frugt
 og grønsager.
 Artikel 12
 For så vidt angår fradraget af de i stk. 2 nævnte
 importafgifter bortset fra told,* forbeholder Fællesska 1 . Såfremt der indføres særlige bestemmelser som
 bet sig dog adgang til alt efter oprindelsen at beregne følge af iværksættelse af Fællesskabets landbrugspoli
 det beløb, der skal fradrages, på en sådan måde, at de tik eller som følge af ændring i de gældende bestem
 ulemper, der eventuelt måtte følge af disse afgifters melser, eller såfremt der sker ændring eller udvikling
 incidens på indgangspriserne, undgås. af bestemmelserne vedrørende iværksættelsen af land
 brugspolitikken, kan Fællesskabet , for de deraf omfat
 Artikel 23 til 28 i forordning (EØF) nr. 1035/72 er tede varer foretage en ændring af den i denne aftale
 fortsat gældende. fastsatte ordning.
 I disse tilfælde tager Fællesskabet på passende måde
 4. Indtil den 1 . januar 1978 og uanset stk. 1 kan hensyn til Jordans interesser.
 Danmark, Irland og Det forenede Kongerige ved ind
 førsel af appelsiner og pommeranser, friske, henhø 2. Såfremt Fællesskabet i medfør af stk. 1 ændrer
 rende under pos. 08.02 ex A i den fælles toldtarif og den i denne aftale fastsatte ordning for så vidt angår
 af mandariner (herunder tangeriner og satsumas) cle varer henhørende under bilag II til traktaten om
 mentiner og wilkings og lignende krydsninger af oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab,
 citrusfrugter, friske, henhørende under pos . 08.02 ex indrømmer det for indførslerne af varer med oprin
 B i den fælles toldtarif, anvende toldsatser, som ikke delse i Jordan en begunstigelse svarende til den, der
 må være lavere end dem, der er anført i bilag C. er fastsat i denne aftale.
 3. Det kan i Den blandede Kommission finde sam
 Artikel 11 råd sted vedrørende anvendelsen af denne artikel.
 1. De i artikel 10 fastsatte nedsættelsessatser finder
 anvendelse på dén told, der faktisk anvendes over for
 C. Fælles bestemmelser
 tredjelande.
 2. Den told, der følger af nedsættelser foretaget af Artikel 13
 Danmark, Irland og Det forenede Kongerige, kan dog
 i intet tilfælde være lavere end den told, disse lande 1. De i denne aftale omhandlede varer med oprin
 anvender over for Fællesskabet i dets oprindelige delse i Jordan kan ved indførsel i Fællesskabet ikke
 udstrækning. indrømmes en


text:
behandling, der er mere gunstig end
 den behandling, medlemsstaterne indrømmer hinan
 3. Uanset stk. 1 kan Danmark, Irland og Det for den indbyrdes.
 enede Kongerige, såfremt anvendelsen af dette stykke
 kunne føre til, at bevægelser i toldsaterne midlertidigt 2. Ved anvendelsen af stk. 1 tages der ikke hensyn
 ikke går i retning af tilnærmelsen til den endelige til den told og de afgifter med tilsvarende virkning,
 toldsats, opretholde deres toldsatser indtil det tids der følger af anvendelsen af artikel 32, 36 og 59 i den
 punkt, hvor disse satser nås ved en senere tilnær i artikel 3 omhandlede akt vedrørende tiltrædelsesvil
 melse eller, i givet fald, anvende den toldsats, der kårene og tilpasningerne af traktaterne.
 ---pagebreak--- Nr. L 126/ 172 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23 . 5 . 77
 Artikel 14 kommende, der omfattes af aftalen, kan Den blandede
 Kommission tilpasse toldnomenklaturen for disse
 1 . Med forbehold af de særlige bestemmelser for varer til de pågældende ændringer.
 grænsehandel , indrømmer Jordan inden for samhan
 delen Fællesskabet en behandling, der er mindst lige
 så gunstig som behandlingen af den mest begunsti Artikel 19
 gede nation.
 De kontraherende parter afholder sig fra enhver for
 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse i tilfælde af opret anstaltning eller praksis af intern fiskal art, som
 holdelse eller oprettelse af toldunioner eller frihan direkte eller indirekte fører til forskelsbehandling af
 delsområder. varer fra den ene kontraherende part og lignende
 varer med oprindelse på den anden kontraherende
 3 . Desuden kan Jordan fravige bestemmelserne i parts område.
 stk. 1 i tilfælde af, at der vedtages foranstaltninger
 med henblik på en regional økpnomisk integration Varer, der udføres til en kontraherende parts område,
 eller til fordel for udviklingslandene. Fællesskabet un kan ikke nyde fordel af interne afgiftsgodtgørelser,
 derrettes om sådanne foranstaltninger. som er højere end de afgifter, der direkte eller indi
 rekte er pålagt dem.
 Artikel 15
 Artikel 20
 1 . Ved undertegnelsen af denne aftale giver de kon
 traherende parter hinanden meddelelse om bestem Betalinger i forbindelse med vareomsætning, der gen
 melserne vedrørende den samhandelsordning, de an nemføres under overholdelse af valutabestemmelserne
 vender. og bestemmelserne for udenrigshandelen, samt over
 førsel af sådanne betalinger til den medlemsstat inden
 2. Jordan har ret til i sin samhandelsordning over for Fællesskabet, hvor kreditor har bopæl, eller til
 for Fællesskabet at indføre nye toldsatser og afgifter Jordan, er fritaget for enhver restriktion.
 med tilsvarende virkning eller nye kvantitative
 restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende
 virkning og til at forhøje eller skærpe toldsatser og Artikel 21
 afgifter eller kvantitative restriktioner og foranstalt
 ninger med tilsvarende virkning anvendt på varer Aftalen er ikke til hinder for sådanne forbud eller
 med oprindelse i eller udført til Fællesskabet, såfremt restriktioner vedrørende indførsel, udførsel eller tran
 disse foranstaltninger er nødvendige af hensyn til lan sit, som er begrundet i hensynet til den offentlige
 dets industrialisering og udvikling. Fællesskabet un sædelighed, orden og sikkerhed, beskyttelse af men
 derrettes om sådanne foranstaltninger. neskers og dyrs liv og sundhed, beskyttelse af planter,
 Med henblik på anvendelsen af disse foranstaltninger beskyttelse

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
af nationale skatte af kunstnerisk, histo
 finder der på anmodning af den anden kontraherende risk eller arkæologisk værdi, eller beskyttelse af indu
 part samråd sted i Den blandede Kommission. striel og kommerciel ejendomsret og heller ikke for
 bestemmelser vedrørende guld og sølv. Disse forbud
 eller restriktioner må dog hverken udgøre et middel
 Artikel 16 til vilkårlig forskelsbehandling eller være en skjult
 restriktion i samhandelen mellem de kontraherende
 Såfremt Jordan for en given vare anvender kvantita parter.
 tive restriktioner i form af kontingenter i overens
 stemmelse ' med landets egen lovgivning, behandler
 det Fællesskabet som en helhed . Artikel 22
 Artikel 17 1 . Såfremt en af de kontraherende parter konstate
 rer, at der finder dumping sted i samhandelen med
 Med henblik på anvendelsen af dette afsnit er oprin den anden kontraherende part, kan den træffe pas
 delsesreglerne fastsat i protokollen, der er knyttet sende foranstaltninger mod sådan praksis i overens
 stemmelse med overenskomsten om anvendelsen af
 som bilag til denne aftale.
 artikel VI i Den almindelige overenskomst om Told
 og Udenrigshandel, på de betingelser og efter de
 Artikel 18 fremgangsmåder, der er fastsat i artikel 24.
 Såfremt der sker ændringer i nomenklaturen i de 2. I tilfælde af foranstaltninger rettet mod præmier
 kontraherende parters toldtariffer for de varers ved og støtte forpligter de kontraherende parter sig til at
 ---pagebreak--- 23 . 5 . 77 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 126/ 173
 bverholde bestemmelserne i artikel VI i Den alminde Artikel 25
 lige overenskomst om Told og Udenrigshandel.
 I tilfælde af alvorlige betalingsbalancevanskeligheder
 eller alvorlig trussel herom i en eller flere af Fælles
 Artikel 23 skabets medlemsstater eller i Jordan kan den pågæl
 dende kontraherende part træffe de nødvendige be
 skyttelsesforanstaltninger. De foranstaltninger, der
 I tilfælde af alvorlige forstyrrelser inden for en øko medfører færrest forstyrrelser i aftalens gennemfø
 nomisk sektor eller vanskeligheder, der kan komme relse, skal foretrækkes. Disse meddeles straks til den
 til udtryk ved en alvorlig ændring af den økonomiske anden kontraherende part og 'gøres til genstand for
 situation i en bestemt region, kan den pågældende regelmæssige drøftelser i Den blandede Kommission,
 kontraherende part træffe de nødvendige beskyttel navnlig med henblik på deres ophævelse så snart
 sesforanstaltninger på de betingelser og efter de frem omstændighederne tillader det.
 gangsmåder, der er fastsat i artikel 24.
 AFSNIT II
 Artikel 24
 ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
 1 . Såfremt en kontraherende part undergiver den Artikel 26
 indførsel af varer, der vil kunne medføre de vanske
 ligheder, hvortil der henvises i artikel 23 , en admini 1. Der oprettes en blandet kommission, som har
 strativ procedure med henblik på hurtigt at skaffe beføjelser til at træffe beslutninger med henblik på
 oplysninger om udviklingen i handelsmønstrene, un virkeliggørelsen af de i aftalen opstillede mål, samt i
 derretter den den anden kontraherende part herom. de deri anførte tilfælde.
 De trufne beslutninger er bindende for de kontrahe
 2. I de i artikel 22 og 23 nævnte tilfælde giver den rende parter, der skal træffe de nødvendige foran
 pågældende kontraherende part, inden den træffer de staltninger


text:
for gennemførelsen af beslutningerne.
 deri omhandlede foranstaltninger,' eller hurtigst
 muligt i de tilfælde, der omfattes af stk. 3, litra b), 2. Den blandede Kommission kan ligeledes
 Den blandede Kommission alle oplysninger, der er
 fremsætte de resolutioner, henstillinger eller udtalel
 nødvendige for en indgående undersøgelse af situatio ser, som den måtte finde formålstjenlige for gennem
 nen, med henblik på at nå frem til en løsning, det førelsen af de fælles målsætninger, og for at sikre,
 kan godkendes af de kontraherende parter. at aftalen virker på bedste måde.
 De foranstaltninger, der medfører færrest forstyrrel
 ser i aftalens gennemførelse skal foretrækkes. Disse 3 . Den blandede Kommission vedtager selv sin
 foranstaltninger må ikke gå ud over, hvad der er ab forretningsorden .
 solut nødvendigt for at afhjælpe de vanskeligheder,
 der har vist sig. Artikel 27
 Beskyttelsesforanstaltningerne meddeles straks til Den 1. Den blandede Kommission sammensættes af
 blandede Kommission og skal dér gøres til genstand repræsentanter for Fællesskabet på den ene side og
 for regelmæssige drøftelser, navnlig med henblik på repræsentanter for Jordan på den anden side.
 deres ophævelse . så snart omstændighederne tillader
 det.
 2. Den blandede Kommission afgiver udtalelse i
 indbyrdes forståelse mellem Fællesskabet og Jordan.
 3. For anvendelsen af stk. 2 gælder følgende be
 stemmelser : Artikel 28
 a) for så vidt angår artikel 22 og 23 skal der finde et 1. Formandskabet i Den blandede Kommission
 samråd sted i Den blandede Kommission, inden varetages på skift af de kontraherende parter i hen
 den pågældende kontraherende part træffer pas hold til nærmere bestemmelser, der fastsættes i forret
 sende foranstaltninger; ningsordenen.
 b) når ekstraordinære omstændigheder, der nødven 2. Den blandede Kommission samles på forman
 diggør et øjeblikkeligt indgreb, udelukker en dens initiativ.
 forudgående undersøgelse, kan den pågældende
 kontraherende part, i de i artikel 22 og 23 Den blandede Kommission træder desuden sammen,
 omhandlede situationer, omgående indføre de hver gang særlige omstændigheder kræver det, på
 forebyggende foranstaltninger, der er strengt nød begæring af en af de kontraherende parter og på be
 vendige for at afhjælpe situationen. tingelser, som fastsættes i forretningsordenen.
 /
 ---pagebreak--- Nr. L 126/ 174 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23 . 5 . 77
 Artikel 29 der er uundværlig i forsvarsøjemed, såfremt
 disse foranstaltninger ikke ændrer konkurrence
 1 . Den blandede Kommission kan træffe afgørelse vilkårene for de varer, der ikke er beregnet til spe
 om nedsættelse af et hvilket som helst udvalg til at cifikt militære formål;
 bistå sig i udøvelsen af sine funktioner.
 c) den anser for væsentlige for sin sikkerhed i
 2. Den blandede Kommission fastsætter i sin for tilfælde af krig eller alvorlig international
 retningsorden disse udvalgs sammensætning, opgave spænding.
 og funktion.
 Artikel 33
 Artikel 30 Inden for de områder, der omfattes af aftalen :
 Hver kontraherende part meddeler på begæring af — må den ordning, der anvendes af Jordan over for
 den anden part enhver hensigtsmæssig oplysning ved Fællesskabet, ikke føre til nogen form for for
 rørende de aftalter, den måtte indgå, såfremt disse in skelsbehandling af medlemsstaterne, deres stats
 deholder told- eller handelsmæssige bestemmelser, borgere


text:
eller deres selskaber;
 samt om de ændringer, den foretager i sin toldtarif — må den ordning, der anvendes af Fællesskabet
 eller i bestemmelserne vedrørende sin udenrigshandel. over for Jordan ikke føre til nogen form for for
 Såfremt disse ændringer eller aftaler har direkte og skelsbehandling af jordanske statsborgere eller
 selskaber.
 særlig indvirkning på aftalens funktion, skal der i
 Den blandede Kommission på begæring af den anden
 part finde passende samråd sted med henblik på at Artikel 34
 tilgodese de kontraherende parters interesser.
 Protokollen samt bilag A, B og C udgør en integre
 Artikel 31
 rende del af aftalen. Erklæringerne og brevvekslingen
 er anført i slutakten, som udgør en integrerende del
 af aftalen.
 1 . De kontraherende parter træffer alle almindelige
 eller særlige foranstaltninger, som er egnede til at Artikel 35
 sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af afta
 len. De drager omsorg for virkeliggørelsen af aftalens
 målsætninger. Denne aftale gælder på den ene side i de områder,
 hvor traktaten om oprettelse af Det europæiske øko
 nomiske Fællesskab finder anvendelse på de i trakta
 2. Såfremt en kontraherende part 1 finder, at den ten fastsatte betingelser, og på den anden side på Det
 anden kontraherende part har tilsidesat en forplig hashemitiske kongerige Jordans område.
 telse i henhold til aftalen, kan den træffe passende
 foranstaltninger. Den kontraherende part meddeler
 forud Den blandede Kommission alle nødvendige Artikel 36
 oplysninger for at muliggøre en grundig undersøgelse
 af situationen med henblik på at nå frem til en løs Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk,
 ning, der kan godkendes af de kontraherende parter. engelsk,- fransk, italiensk, nederlandsk, tysk og ara
 bisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 Dé foranstaltninger, der medfører færrest forstyrrel
 ser i aftalens funktion , skal foretrækkes. Disse foran
 staltninger meddeles straks til Den blandede Kommis Artikel 37
 sion og vil dér på anmodning af den anden kontrahe
 rende part blive genstand for samråd. 1 . Denne aftale skal godkendes i henhold til de
 procedurer, som anvendes af de kontraherende par
 Artikel 32 ter, og parterne giver hinanden meddelelse om, at de
 nødvendige procedurer med henblik herpå er gen
 nemført.
 Ingen bestemmelse i aftalen forhindrer en kontrahe
 rende part i at træffe foranstaltninger, som 2. Denne aftale træder i kraft den første dag i den
 a) den finder nødvendige for at forhindre udbredel anden måned efter meddelelsen om, at de i stk. 1
 sen af oplysninger, der kan skade dens væsentlige omhandlede meddelelser er givet.
 sikkerhedsinteresser;
 Aftalen finder anvendelse indtil den samarbejdsaftale,
 b) vedrører handel med våben, ammunition og krigs der er undertegnet dags dato, træder i kraft, dog
 materiel eller forskning, udvikling og produktion, senest indtil den 30. juni 1978 .
 ---pagebreak--- 23 . 5 . 77 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 126/ 175
 Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne interimsaf
 tale.
 Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten 'Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter
 dieses Interimsabkommen gesetzt.
 In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have affixed their signatures below
 this Interim Agreement.
 En foi de. quoi,


text:
les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du
 présent accord intérimaire.
 In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al pre
 sente accordo interinale.
 Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze
 Interimovereenkomst hebben gesteld.
 Udfærdiget i Bruxelles, den attende januar nitten hundrede og syvoghalvfierds.
 Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Januar neunzehnhundertsiebenundsiebzig.
 Done at Brussels on -the eighteenth day of January in the year one thousand nine hun
 dred and seventy-seven.
 Fait à Bruxelles, le dix-huit janvier mil neuf cent soixante-dix-sept.
 Fatto a Bruxelles, addì diciotto gennaio millenovecentosettantasette.
 Gedaan te Brussel, de achttiende januari negentienhonderdzevenenzeventig.
 ---pagebreak--- Nr. L 126/ 176 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23 . 5. 77
 For Rådet for De europæiske Fællesskaber
 Für den Rat der Europäischen Gemeinschaften
 For the Council of the European Communities
 Pour le Conseil des Communautés européennes
 Per il Consiglio delle Comunità europee
 Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen
 For Hans Majestæt Kongen af Det hashemitiske kongerige Jordan
 Für Seine Majestät den König des Haschemitischen Königreichs Jordanien
 For His Majesty the King of the Hashemite Kingdom of Jordan
 Pour Sa Majesté le roi du royaume hachémite de Jordanie
 Per Sua Maestà il re del Regno hascemita di Giordania
 Voor Zijne Majesteit de Koning van het Hasjemitische Koninkrijk Jordanië
 ---pagebreak--- 23 . 5 . 77 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 126/ 177
 BILAG A
 Vedrørende de i artikel 2 omhandlede varer, der ikke omfattes af ordningen i aftalen
 Position i den
 fælles Varebeskrivelse
 toldtarif
 17.02 Andet sukker ; sirup og andre sukkeropløsninger ; kunsthonning, også blandet
 med naturlig honning ; karamel :
 A. Lactose, lactosesirup og andre lactoseopløsninger :
 I. Af en renhedsgrad i tør tilstand på 99 vægtprocent og derover
 B. Glucose, glucosesirup og andre glucoseopløsninger :
 I. Af en renhedsgrad i tør tilstand på 99 vægtprocent og derover
 22.03 01
 22.06 Vermouth og anden vin af friske druer, tilsat aromastoffer
 22.09 Ethanol (ethylalkohol), ikke denatureret, med et akoholindhold på under 80
 rumfangsprocent ; akvavit, likør og andre alkoholholdige drikkevarer ; sam
 mensatte alkoholholdige tilberedninger (såkaldte koncentrerede ekstrakter)
 til fremstilling af drikkevarer :
 B. Sammensatte alkoholholdige tilberedninger (såkaldte koncentrerede
 ekstrakter)
 C. Alkoholholdige drikkevarer
 35.01 Casein, caseinater og andre caseinderivater ; caseinlim :
 A. Casein »
 C. Andre varer
 35.02 Albumin, albuminater og andre albuminderivater :
 A. Albumin :
 II. I andre tilfælde :
 a) Ægalbumin og mælkealbumin
 ---pagebreak--- Nr. L 126/ 178 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23 . 5 . 77
 BILAG B
 Vedrørende de i artikel 9 omhandlede varer
 Position i den
 fælles Varebeskrivelse
 toldtarif
 ex 17.04 Sukkervarer uden indhold af kakao, undtagen lakridssaft, der indeholder
 over 10 vægtprocent saccharose, uden tilsætning af andre stoffer
 18.06 Chokolade og chokoladevarer samt andre næringsmidler med indhold af
 kakao
 19.01 Maltekstrakt
 19.02 Næringsmidler til børn, til diætetisk brug eller til madlavning, fremstillet
 af mel, stivelse eller maltekstrakt, også med indhold af kakao, når dette
 udgør mindre end 50 vægtprocent
 19.03 Makaroni, spaghetti og lignende varer
 19.04 Gryn og flager, fremstillet af sagostivelse, maniokstivelse, kartoffelstivelse


text:
eller anden stivelse
 19.05 Varer fremstillet ved ekspandering eller ristning af korn eller kornprodukter
 (f.eks. puffed rice, corn flakes o.lign.)
 19.06 Kirkeoblater, oblatkapsler til lægemidler, segloblater og lignende varer af mel
 eller stivelse
 19.07 Brød,' beskøjter og lignende simpelt bagværk, uden tilsætning af sukker,
 honning, æg, fedtstoffer, ost eller frugt
 19.08 Kiks, kager og andet finere bagværk, også med indhold af kakao (uanset
 mængden)
 ex 21.01 Brændt cikorie og andre brændte kaffeerstatninger samt ekstrakter deraf :
 — undtagen brændt cikorie og ekstrakter deraf
 21.06 Gær (herunder tørret gær); tilberedte bagepulvere :
 A. Levende gær :
 11. Bagegær
 ex 21.07 Tilberedte næringsmidler, ikke andetsteds tariferet, med indhold af sukker,
 mælkeprodukter, korn eller produkter fremstillet af korn (x)
 ex 22.02 Limonader også kulsyreholdige, og andre ikke alkoholholdige drikkevarer,
 undtagen frugt- og grønsagssafter henhørende under pos. 20.07 :
 — med indhold af mælk eller mælkefedt
 29.04 Acycliske alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- og nitrosoderivater deraf :
 C. Polyvalente alkoholer :
 II. Mannitol
 III. Sorbitol
 (l) Varebeskrivelsen omfatter kun varer som ved indførselen i Fællesskabet er pålagt en afgift, fastsat i den fælles
 toldtarif og sammensat af en værditold, som udgør denne afgifts faste element, og et variabelt element.
 ---pagebreak--- 23 . 5 . 77 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 126/ 179
 Position i den
 fælles Varebeskrivelse
 toldtarif
 35.05 Dekstrin og dekstrinlim ; opløselig stivelse og brændt stivelse ; stivelsesklister
 38.12 Tilberedte glitte-, appretur- og bejdsemidler af den art, der anvendes i tekstil-,
 papir- eller læderindustrien eller i nærstående industrier :
 A. Tilberedte glitte- og appreturmidier :
 I. Fremstillet på basis af stivelse eller stivelsesprodukter
 38.19 Produkter og restprodukter fra kemiske og nærstående industrier (herunder
 blandinger af naturprodukter), ikke andetsteds tariferet :
 T. Sorbitol, undtagen sorbitol henhørende under pos. 29.04 C III
 ---pagebreak--- Nr. L 126/ 180 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23 . 5 . 77
 BILAG C
 Laveste toldsatser, som kan finde anvendelse i henhold til artikel 10, stk. 4
 I. DANMARK
 Position i den
 danske Varebeskrivelse Toldsatser
 toldtarif
 1 2 3
 08.02 Citrusfrugter, friske eller tørrede :
 A. Appelsiner og pomeranser :
 I. Appelsiner, friske :
 a) I perioden 1 , april—30. april 2,6 %
 b) 1 perioden 1, maj—15. maj 1,2 %
 c) I perioden 16. maj—15. oktober 0,8 %
 d) I perioden 16. oktober—31 . marts 4%
 II. Andre varer :
 ex a) I perioden 1 , april—15. oktober :
 — friske 3 %
 ex b) I perioden 16. oktober—31 . marts :
 — friske 4%
 ex B. Mandariner (herunder ' tangeriner og satsumas) ;
 clementiner, wilkings og lignende krydsninger af
 citrusfrugter :
 — friske 4%
 II . IRLAND
 Position i den
 irske Varebeskrivelse Toldsatser
 toldtarif
 1 2 3
 08.02 Citrusfrugter, friske eller tørrede :
 A. Appelsiner og pomeranser :
 I. Appelsiner, friske :
 a) I perioden 1 , april—30. april 2,6 %
 b) I perioden. 1 , maj—15. maj 1,2 %
 c) I perioden 16. maj—15. oktober 0,8 %
 d) I perioden 16. oktober—31 . marts 4%
 II. Andre varer :
 a) I perioden 1 , april—15. oktober


text:
:
 1 . Friske 3 %
 b) I perioden 16. oktober—31 . marts :
 1 . Friske 4%
 B. Mandariner (herunder tangeriner og satsumas) ; clemen
 tiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrus
 frugter :
 I. Friske 4%
 ---pagebreak--- 23.5.77 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 126/ 181
 III. DET FORENEDE KONGERIGE
 Position i Det
 forenede
 Varebeskrivelse Toldsatser
 Kongeriges
 toldtarif
 1 2 3
 08.02 Citrusfrugter, friske eller tørrede :
 A. Appelsiner og pomeranser :
 I. Appelsiner, friske :
 a) I perioden 1 , april—30. april 2,6 %
 dog mindst
 £ 0,0688/100 kg
 b) I perioden 1 , maj—15. maj 1,2 %
 dog mindst
 £ 0,0688/100 kg
 c) I perioden 16. maj—15. oktober 0,8 %
 dog mindst
 £ 0,0688/100 kg
 d) I perioden 16. oktober—31 . marts :
 1 . I perioden 16. oktober—30. november 4%
 dog mindst
 £ 0,0688/100 kg
 2. I perioden 1 , december—31 . marts 4,4 %
 II. Andre varer :
 a) I perioden 1 , april—15. oktober :
 1 . Friske 3 %
 dog mindst
 £ 0,0688/100 kg
 b) I perioden 16. oktober—31 . marts :
 1 . Friske :
 aa) I perioden 16. oktober—30. november 4%
 dog mindst
 £ 0,0688/100 kg
 bb) I perioden 1 , december—31 . marts 4,4 % '
 B. Mandariner (herunder tangeriner og satsumas) ; clemen
 tiner, wilkings og andre lignende krydsninger af
 citrusfrugter :
 I. Friske : ^
 a) I perioden 1 , april—30. november 4%
 dog mindst
 £ 0,0688/100 kg
 b) I perioden 1 , december—31 . marts 4,4 %


text:
 16.1.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 14/42
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 48 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler [2019/57]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 10 til ændringsserie 06 — Ikrafttrædelsesdato: 19. juli 2018
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Generelle forskrifter
 6.
 Særlige forskrifter
 7.
 Ændringer og udvidelse af godkendelsen af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignaler
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 12.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 1.
 Meddelelse
 2.
 Udformning af godkendelsesmærker
 3.
 Eksempler på lygters overflader, akser, referencecentre samt vinkler for geometrisk synlighed
 4.
 En rød lygtes synlighed fremad og en hvid lygtes synlighed bagud
 5.
 Belastningstilstande, der skal tages i betragtning ved bestemmelse af variationer i nærlysets lodrette indstilling
 6.
 Måling af variationer i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden
 7.
 Angivelse af det vertikale fald for nærlyslygternes afskæring som omhandlet i punkt 6.2.6.1.1 og det vertikale fald for tågeforlygtens afskæring som omhandlet i punkt 6.3.6.1.2 i dette regulativ
 8.
 Betjeningsorganer til de i regulativets punkt 6.2.6.2.2 omtalte lygteindstillingsanordninger
 9.
 Kontrol med produktionens overensstemmelse
 10.
 Reserveret
 11.
 Synlighedsmærkningers synlighed bagud, fremad og til siden
 12.
 Prøvekørsel
 13.
 Betingelser for automatisk tænding af nærlys
 14.
 Observationsområde i retning af manøvrerings- og omgivelseslygternes synlige overflade
 15.
 Gonio(foto)metersystem, der anvendes til fotometriske målinger som defineret i punkt 2.34 i dette regulativ.
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse M og N og på påhængskøretøjer dertil (klasse O) (1) for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler
 2.2.
 »køretøjstype, for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler«: køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden på de i punkt 2.2.1-2.2.4 nævnte væsentlige områder.
 Følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«: køretøjer, der adskiller sig fra hinanden på de i punkt 2.2.1-2.2.4 nævnte områder, uden at dette medfører ændringer af de for den pågældende køretøjstype foreskrevne lygters art, antal, placering, geometriske synlighed og nærlysfald, samt køretøjer med eller uden valgfrie ekstralygter:
 2.2.1.
 køretøjets ydre dimensioner og form
 2.2.2.
 lygternes/lyssignalernes antal og placering
 2.2.3.
 systemet til indstilling af forlygteniveauet
 2.2.4.
 affjedringssystem
 2.3.
 »tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen
 2.4.
 »ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, mandskab, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, reservehjul og værktøj, der normalt medføres
 2.5.
 »lastet køretøj«: køretøjet lastet til den teknisk tilladte totalmasse, der er angivet af fabrikanten, der også skal fastsætte


text:
fordelingen af denne masse på akslerne i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i bilag 5
 2.6.
 »anordning«: et element eller kompleks af elementer, som skal udføre en eller flere funktioner
 2.6.1.
 »lysfunktion«: det lys, der udsendes af en anordning for at belyse vej og genstande i køretøjets bevægelsesretning
 2.6.2.
 »lyssignalfunktion«: det lys, der udsendes eller reflekteres af en anordning for visuelt at signalere køretøjets tilstedeværelse, identifikation og/eller retningsændring over for andre trafikanter
 2.7.
 »lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter. For så vidt angår dette regulativ betragtes lysemitterende bagnummerplader og lyssystemer ved udstigningsdøre i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 107 vedrørende køretøjer i klasse M2 og M3 ikke som lygter.
 2.7.1.
 Lyskilde
 2.7.1.1.
 »lyskilde«: et eller flere elementer til synlig stråling, som kan være samlet med en eller flere gennemsigtige omslutninger og med en sokkel til mekanisk og elektrisk tilslutning
 2.7.1.1.1.
 »udskiftelig lyskilde«: en lyskilde, der er konstrueret til at kunne isættes i og udtages af anordningens holder uden brug af værktøj
 2.7.1.1.2.
 »ikke-udskiftelig lyskilde«: en lyskilde, der kun kan udskiftes ved udskiftning af den anordning, som lyskilden er fastgjort på
 a)
 hvis der er tale om et lyskildemodul: en lyskilde, der kun kan udskiftes ved udskiftning af det lyskildemodul, som lyskilden er fastgjort på
 b)
 hvis der er tale om et adaptivt forlygtesystem (AFS): en lyskilde, der kun kan udskiftes ved udskiftning af den lygteenhed, som lyskilden er fastgjort på
 2.7.1.1.3.
 »lyskildemodul«: en optisk del af en anordning, som ikke er specifik for den pågældende anordning. Det indeholder en eller flere lyskilder, og det kan eventuelt indeholde en eller flere holdere for godkendte udskiftelige lyskilder
 2.7.1.1.4.
 »lyskilde med glødetråd«: (glødelampe) en lyskilde, hvor elementerne for synlig stråling er en eller flere opvarmede glødetråde, der frembringer termisk stråling
 2.7.1.1.5.
 »gasudladningslyskilde«: en lyskilde, hvor elementet for synlig stråling er en udladningsbue, der frembringer elektro-luminiscens/elektro-fluorescens
 2.7.1.1.6.
 »lysemitterende diode-lyskilde (LED)«: en lyskilde, hvor elementet for synlig stråling er én eller flere halvledersamlinger, der frembringer injektionsluminiscens/injektionsfluorescens
 2.7.1.1.7.
 »LED-modul«: et lyskildemodul, der kun har LED'er som lyskilder. Det kan dog eventuelt indeholde en eller flere holdere for godkendte udskiftelige lyskilder
 2.7.1.2.
 »styringsanordninger for elektronisk lyskilde«: en eller flere komponenter mellem strømforsyning og lyskilde, uanset om disse er integreret med lyskilden eller den anvendte lygte, til styring af lyskildens spænding og/eller elektriske strøm
 2.7.1.2.1.
 »forkobling«: en styringsanordning for elektronisk lyskilde mellem strømforsyning og lyskilde, uanset om disse er integreret med lyskilden eller den anvendte lygte, til stabilisering af den elektriske strøm i en gasudladningslyskilde
 2.7.1.2.2.
 »starter«: en styringsanordning for en elektronisk lyskilde til start af buen i en gasudladningslyskilde
 2.7.1.3.
 »variabel intensitetsregulering«: den anordning, der automatisk regulerer bagudrettede lyssignalanordninger med variabel lysintensitet for at sikre, at signalerne hele tiden er lige synlige. Den variable intensitetsregulering udgør en del af lygten, en del af køretøjet eller er fordelt på både lygten og køretøjet
 2.7.2.
 »tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det


text:
land, hvor køretøjet er indregistreret; sådanne lygter kan have andre specifikationer end de lygter, der ved godkendelsen er påmonteret køretøjet, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ
 2.7.3.
 »uafhængige lygter«: anordninger, der har separate synlige overflader i referenceaksens retning (2), separate lyskilder og separate lygtehuse
 2.7.4.
 »sammenbyggede lygter«: anordninger, der har separate synlige overflader i referenceaksens retning (2) og separate lyskilder, men et fælles lygtehus
 2.7.5.
 »kombinerede lygter«: anordninger, der har separate synlige overflader i referenceaksens retning (2), men en fælles lyskilde og et fælles lygtehus
 2.7.6.
 »i hinanden indbyggede lygter«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, som fungerer under forskellige betingelser (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles synlige overflader i referenceaksens retning (3) og fælles lygtehus (4)
 2.7.7.
 »enkeltfunktionslygte«: en del af en anordning, som udfører en enkelt belysnings- eller signaleringsfunktion
 2.7.8.
 »lygte, som kan skjules«: en lygte, der kan skjules helt eller delvis, når den ikke er i brug. Dette kan ske ved hjælp af et bevægeligt dæksel, ved ændring af lygtens position eller på andre måder. Betegnelsen »indtrækkelig lygte« benyttes mere specielt om en lygte, som, når den ændrer position, kan trækkes ind i karrosseriet
 2.7.9.
 »fjernlyslygte«: en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet
 2.7.10.
 »nærlyslygte«: en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller trafikanter unødigt
 2.7.10.1.
 »hovednærlysstråle«: den nærlysstråle, der fremkommer uden bidrag fra en infrarød (IR) lysafgiver og/eller ekstra lyskilder til kurvelys
 2.7.11.
 »retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre.
 En retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. 97 eller nr. 116
 2.7.12.
 »stoplygte«: en lygte, som skal advare trafikanter bag køretøjet om, at køretøjets bevægelse i længderetningen forsætlig nedbremses
 2.7.13.
 »bagnummerpladebelysningsanordning«: en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer
 2.7.14.
 »positionslygte fortil«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra
 2.7.15.
 »baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra
 2.7.16.
 »refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren.
 I dette regulativ betragtes følgende ikke som refleksanordninger:
 2.7.16.1.
 reflekterende nummerplader
 2.7.16.2.
 de i ADR (den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej) nævnte refleksskilte
 2.7.16.3.
 andre refleksplader og refleksskilte, som ifølge medlemsstaternes forskrifter skal benyttes i forbindelse med bestemte køretøjsklasser eller bestemte former for virksomhed
 2.7.16.4.
 reflekterende materialer godkendt som klasse D, E eller F i henhold til FN-regulativ nr. 104 og anvendt til andre formål i henhold til nationale forskrifter
 2.7.17.
 »synlighedsmærkning«: en anordning, der skal øge et køretøjs synlighed, når dette ses fra siden eller bagfra (og for påhængskøretøjer også forfra), ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren
 2.7.17.1.
 »konturmarkering«: en synlighedsmærkning, der skal vise et køretøjs


text:
horisontale og vertikale dimensioner (længde, bredde og højde)
 2.7.17.1.1.
 »fuld konturmarkering«: en konturmarkering, der viser køretøjets omrids med en kontinuerlig linje
 2.7.17.1.2.
 »delvis konturmarkering«: en konturmarkering, der viser køretøjets horisontale dimension med en kontinuerlig linje og dets vertikale dimension ved markering af de øvre hjørner
 2.7.17.2.
 »linjemarkering«: en synlighedsmærkning, der skal vise et køretøjs horisontale dimensioner (længde og bredde) ved en kontinuerlig linje
 2.7.18.
 »havariblink«: alle køretøjets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at vise, at køretøjet udgør en midlertidig særlig fare for andre trafikanter
 2.7.19.
 »tågeforlygte«: en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen foran køretøjet i tåge eller under alle andre lignende forhold med nedsat sigtbarhed
 2.7.20.
 »tågebaglygte«: en lygte, der skal gøre køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge
 2.7.21.
 »baklygte«: en lygte, der skal belyse vejstrækningen bag køretøjet og advare andre trafikanter om, at køretøjet bakker eller skal til at bakke
 2.7.22.
 »parkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på et parkeret køretøj i bebygget område. Den erstatter under disse omstændigheder positionslygterne fortil og baglygterne
 2.7.23.
 »endemarkeringslygte«: en lygte, som er anbragt ved køretøjets yderkant så nær dets overkant som muligt for tydeligt at angive køretøjets totalbredde. For visse køretøjer og påhængskøretøjer skal den sammen med positionslygterne fortil og baglygterne gøre opmærksom på køretøjets størrelse
 2.7.24.
 »sidemarkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på køretøjets tilstedeværelse, når det ses fra siden
 2.7.25.
 »kørelyslygte«: en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel i dagslys
 2.7.26.
 »kurvelyslygte«: en lygte, der giver yderligere oplysning af den del af vejen, der befinder sig nær køretøjets forreste hjørne i den side, som køretøjet skal til at dreje mod
 2.7.27.
 ved »objektiv lysstrøm« forstås:
 a)
 hvis der er tale om en lyskilde:
 værdien af den objektive lysstrøm uden eventuelle tolerancer som angivet i det relevante datablad i det regulativ, som lyskilden er godkendt efter
 b)
 hvis der er tale om et LED-modul:
 værdien af den objektive lysstrøm som angivet i de tekniske specifikationer, der blev indsendt sammen med LED-modulet med henblik på godkendelse af den lygte, som LED-modulet indgår i
 2.7.28.
 »adaptivt forlygtesystem« (eller »AFS«): en lysanordning godkendt i henhold til regulativ nr. 123, hvor lysstrålerne har forskellige karakteristika med henblik på automatisk tilpasning til forskellige forhold under brug af nærlys og, hvis relevant, fjernlys
 2.7.28.1.
 »lygteenhed«: en lysemitterende komponent konstrueret til at levere eller bidrage til en eller flere forlysfunktioner i det adaptive forlygtesystem (AFS)
 2.7.28.2.
 »installationsenhed«: et udeleligt hus (lygtehus), som indeholder en eller flere lygteenheder
 2.7.28.3.
 »lysmodus« eller »modus«: status for en forlygtefunktion i AFS-systemet som specificeret af fabrikanten og beregnet til tilpasning til specifikke køretøjsforhold og omgivende forhold
 2.7.28.4.
 »systemstyring«: den eller de dele af AFS, der modtager AFS-styresignaler fra køretøjet og automatisk styrer lygteenhedernes funktion
 2.7.28.5.
 »AFS-styresignal«: (V, E, W, T) input til AFS i overensstemmelse med punkt 6.22.7.4 i dette regulativ
 2.7.28.6.
 »neutraltilstand«: den AFS-tilstand, hvor en defineret modus af et klasse C-nærlys (»standardnærlys«) eller eventuelt af et fjernlys frembringes uden anvendelse af et AFS-styresignal
 2.7.28.7.
 »adaptivt fjernlys«: fjernlys i AFS-systemet, som automatisk foretager


text:
nedblænding/opblænding, afhængigt af om der er modkørende og forankørende køretøjer for at forbedre førerens lange udsyn uden at genere, distrahere eller blænde andre trafikanter
 2.7.29.
 »udvendig omgivelsesbelysning«: en lygte, der anvendes til at give ekstra belysning, for at hjælpe førerens og passagerernes ind- og udstigning eller for at gøre det lettere at læsse køretøjet
 2.7.30.
 »samvirkende lygtesystem«: et aggregat af to eller tre samvirkende lygter, der opfylder samme funktion
 2.7.30.1.
 »samvirkende »Y«-mærket lygte«: en anordning, der indgår som en del af et samvirkende lygtesystem. Samvirkende lygter fungerer sammen, når de aktiveres, har separate synlige overflader i referenceaksens retning og separate lygtehuse, og de kan have separat(e) lyskilde(r).
 2.7.31.
 »manøvreringslygte«: en lygte, der anvendes til at give supplerende belysning ved køretøjets side, til hjælp ved langsomme manøvrer
 2.7.32.
 »»D«-mærkede lygter«: uafhængige lygter, der er godkendt som separate anordninger på en sådan måde, at de enten kan anvendes uafhængigt eller i et aggregat med to lygter, der betragtes som en »enkelt lygte«
 2.8.
 »lysemitterende flade«: på en »belysningsanordning«, en »lyssignalanordning« eller en refleksanordning: overfladen som angivet på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3 (f.eks. del 1 og 4).
 Disse angives i overensstemmelse med en af følgende betingelser:
 a)
 hvis det ydre lygteglas er tekstureret, skal den angivne lysemitterede flade være hele eller en del af den udvendige overflade på det ydre lygteglas
 b)
 hvis det ydre lygteglas ikke er tekstureret, kan der ses bort fra det ydre lygteglas, og den lysemitterende flade skal være som angivet i tegningen i bilag 3 (jf. f.eks. del 5).
 2.8.1.
 »tekstureret ydre lygteglas« eller »tekstureret ydre lygteglasområde«: hele eller en del af det ydre lygteglas konstrueret til at ændre eller påvirke lysspredningen fra lyskilden/lyskilderne, således at lysstrålerne i betydelig grad afledes fra deres oprindelige retning
 2.9.
 »lysflade«: (se bilag 3)
 2.9.1.
 »en belysningsanordnings lysflade«: (punkt 2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 og 2.7.26): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog »projektionsglassets« projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.9.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning.
 Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.
 Hvis der er monteret et adaptivt forlygtesystem (AFS): Hvis en lysfunktion frembringes af to eller flere lygteenheder, der er i funktion samtidigt, i den ene side af køretøjet, udgøres den pågældende lysflade af de enkelte lysflader under ét (i figuren i punkt 6.22.4 nedenfor f.eks. udgør lysfladerne af lygteenhed 8, 9 og 11 under ét, og under hensyntagen til deres respektive placering, den pågældende lysflade for køretøjets højre side)
 2.9.2.
 »lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (punkt 2.7.11-2.7.15, 2.7.18, 2.7.20. og 2.7.22-2.7.25): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %.
 Til bestemmelse af lysfladens grænser foroven, forneden og til siden benyttes kun skærme


text:
med vandrette eller lodrette kanter for at kunne kontrollere afstanden til køretøjets yderkanter og højden over jorden.
 For andre aspekter af lysfladen, f.eks. afstanden mellem to lygter eller funktioner, anvendes formen af denne lysflades omkreds. Skærmene skal forblive parallelle, men kan vendes i andre retninger.
 Hvis der er tale om en lyssignalanordning, hvis lysflade helt eller delvist omslutter en anden funktions lysflade eller en ikke-oplyst flade, kan lysfladen anses for at være den lysemitterende flade (se f.eks. bilag 3, del 2, 3, 5 og 6)
 2.9.3.
 »refleksanordningers lysflade« (punkt 2.7.16): refleksanordningens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem de angivne yderkanter på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse, som angivet af ansøgeren under komponentgodkendelsesproceduren for refleksanordninger. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer
 2.10.
 »synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning — efter fabrikantens eller dennes bemyndigede repræsentants valg —
 enten projektionen af grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside
 eller projektionen af den lysemitterende flade.
 Kun hvis der er tale om en lyssignalanordning med variabel lysintensitet, skal dens synlige overflade, der kan være variabel, som specificeret i punkt 2.7.1.3, betragtes under alle de forhold, som den variable intensitetsregulering tillader, hvis dette er relevant.
 I et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt. Forskellige eksempler på anvendelse af synlige overflader findes i bilag 3 til dette regulativ
 2.11.
 »referenceakse«: lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0°, V = 0°) for vinkler for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet
 2.12.
 »referencecentrum«: skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten
 2.13.
 »vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β svarer til længde, og de lodrette vinkler α svarer til bredde
 2.14.
 »yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:
 2.14.1.
 dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt tilslutninger til dæktrykmålere
 2.14.2.
 eventuelle anordninger mod udskridning på hjulene
 2.14.3.
 anordninger til indirekte udsyn
 2.14.4.
 retningsviserblinklygter på siden, endemarkeringslygter, positionslygter fortil, baglygter, parkeringslygter, refleksanordninger og sidemarkeringslygter
 2.14.5.
 toldplomber på køretøjet og fastgørelses- og beskyttelsesanordninger til dem
 2.14.6.
 lyssystemer ved udstigningsdøre i køretøjer i klasse M2 og M3, som specificeret i punkt 2.7
 2.15.
 »udvendige mål«: afstanden mellem de to i punkt 2.14 ovenfor definerede lodrette planer
 2.15.1.
 »total bredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.14 ovenfor definerede lodrette planer
 2.15.2.
 »total længde«: afstanden mellem de to lodrette planer vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen, som berører den yderste kant foran og bagved, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:
 a)
 anordninger til indirekte udsyn


text:
b)
 endemarkeringslygter
 c)
 tilkoblingsanordninger, hvis der er tale om motorkøretøjer.
 For påhængskøretøjer medregnes trækstangen i enhver måling af den »totale længde«, medmindre denne er specifikt undtaget
 2.16.
 »enkeltlygter og sammensatte lygter«:
 2.16.1.
 »enkeltlygte«:
 a)
 en anordning eller del af en anordning, som har én lys- eller lyssignaleringsfunktion, én eller flere lyskilder og én synlig overflade i referenceaksens retning, som kan være en kontinuerlig overflade eller sammensat af to eller flere særskilte dele, eller
 b)
 ethvert aggregat bestående af to »D«-mærkede identiske eller uidentiske lygter med samme funktion eller
 c)
 enhver samling af to separate refleksanordninger, uanset om de er ens eller ej, som er blevet godkendt særskilt eller
 d)
 et samvirkende lygtesystem bestående af to eller tre »Y«-mærkede samvirkende lygter, som er godkendt sammen og giver samme funktion
 2.16.2.
 »to lygter« eller »et lige antal lygter« i form af et bånd eller en stribe: to lygter med en enkelt lysemitterende flade, forudsat at et sådant bånd eller en sådan stribe er placeret symmetrisk i forhold til køretøjets langsgående midterplan
 2.17.
 »afstanden mellem to lygter«, som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets forskrifter, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt
 2.18.
 »funktionskontrol«: et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke
 2.19.
 »tilslutningskontrol«: et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, men ikke, om den fungerer korrekt
 2.20.
 »valgfri ekstralygte«: en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg
 2.21.
 »jorden«: den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret
 2.22.
 »bevægelige komponenter«: karrosseripaneler eller andre vogndele, der kan ændre stilling ved at vippes, drejes eller forskydes uden brug af værktøj. De omfatter ikke førerhuse på lastvogne, som kan vippes fremover
 2.23.
 »bevægelige komponenters normale brugsstilling«: den bevægelige komponents af fabrikanten angivne stilling(er) i forbindelse med køretøjets normale brugs- og parkeringstilstand
 2.24.
 »køretøjets normale brugstilstand«:
 2.24.1.
 for motorkøretøjers vedkommende, køretøjet i køreklar stand med motoren i gang og de bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er)
 2.24.2.
 for påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet et trækkende motorkøretøj i den i punkt 2.24.1 beskrevne tilstand med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er)
 2.25.
 »køretøjets parkeringstilstand«:
 2.25.1.
 for motorkøretøjers vedkommende, køretøjet i holdende stilling med motoren slukket og de bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er)
 2.25.2.
 for påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet et trækkende motorkøretøj i den i punkt 2.25.1 beskrevne tilstand med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er)
 2.26.
 »kurvelys«: en lygtefunktion, der giver en forbedret belysning i kurver
 2.27.
 »par«: et sæt lygter med samme funktion i køretøjets venstre og højre side
 2.27.1.
 »afstemt par«: et sæt lygter med samme funktion i køretøjets venstre og højre side, der som et par opfylder de fotometriske forskrifter
 2.28.
 »nødbremsesignal«: et signal, der viser andre trafikanter bag køretøjet, at


text:
køretøjet er påført en kraftig nedbremsningskraft i forhold til vejforholdene
 2.29.
 farven på lyset fra en anordning
 2.29.1.
 »hvid«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (5) for det udsendte lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 W12
 grænse mod grøn
 y = 0,150 + 0,640 x
 W23
 grænse mod gullig grøn
 y = 0,440
 W34
 grænse mod gul
 x = 0,500
 W45
 grænse mod rødlig purpur
 y = 0,382
 W56
 grænse mod purpur
 y = 0,050 + 0,750 x
 W61
 grænse mod blå
 x = 0,310
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 W1
 0,310
 0,348
 W2
 0,453
 0,440
 W3
 0,500
 0,440
 W4
 0,500
 0,382
 W5
 0,443
 0,382
 W6
 0,310
 0,283
 2.29.2.
 »selektivt gult«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (5) for det udsendte lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 SY12
 grænse mod grøn
 y = 1,290 x – 0,100
 SY23
 locus-spektret
 SY34
 grænse mod rød
 y = 0,138 + 0,580 x
 SY45
 grænse mod gullig hvid
 y = 0,440
 SY51
 grænse mod hvid
 y = 0,940 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 SY1
 0,454
 0,486
 SY2
 0,480
 0,519
 SY3
 0,545
 0,454
 SY4
 0,521
 0,440
 SY5
 0,500
 0,440
 2.29.3.
 »ravgul«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (5) for det udsendte lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 A12
 grænse mod grøn
 y = x – 0,120
 A23
 locus-spektret
 A34
 grænse mod rød
 y = 0,390
 A41
 grænse mod hvid
 y = 0,790 – 0,670 x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 A1
 0,545
 0,425
 A2
 0,560
 0,440
 A3
 0,609
 0,390
 A4
 0,597
 0,390
 2.29.4.
 »rød«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (6) for det udsendte lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 R12
 grænse mod gul
 y = 0,335
 R23
 locus-spektret
 R34
 den purpur linje
 (dens lineære forlængelse over det purpur farveområde mellem locus-spektrets røde og blå yderpunkter)
 R41
 grænse mod purpur
 y = 0,980 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 R1
 0,645
 0,335
 R2
 0,665
 0,335
 R3
 0,735
 0,265
 R4
 0,721
 0,259
 2.30.
 natfarven af det lys, der retroreflekteres fra en anordning, bortset fra retroreflekterende dæk i henhold til regulativ nr. 88
 2.30.1.
 »hvid«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (6) for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 W12
 grænse mod blå
 y = 0,843 – 1,182 x
 W23
 grænse mod purpur
 y = 0,489 x + 0,146
 W34
 grænse mod gul
 y = 0,968 – 1,010 x
 W41
 grænse mod grøn
 y = 1,442 x – 0,136
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 W1
 0,373
 0,402
 W2
 0,417
 0,350
 W3
 0,548
 0,414
 W4
 0,450
 0,513
 2.30.2.
 »gul«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (6) for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 Y12
 grænse mod grøn
 y = x – 0,040
 Y23
 locus-spektret
 Y34
 grænse mod rød
 y = 0,200 x + 0,268
 Y41
 grænse mod hvid
 y = 0,970 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 Y1
 0,505
 0,465
 Y2
 0,520
 0,480
 Y3
 0,610
 0,390
 Y4
 0,585
 0,385
 2.30.3.
 »ravgul«: kromaticitetskoordinaterne (x,y) (7) for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 A12
 grænse mod grøn
 y = 1,417 x – 0,347


text:
A23
 locus-spektret
 A34
 grænse mod rød
 y = 0,390
 A41
 grænse mod hvid
 y = 0,790 – 0,670 x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 A1
 0,545
 0,425
 A2
 0,557
 0,442
 A3
 0,609
 0,390
 A4
 0,597
 0,390
 2.30.4.
 »rød«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (7) for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 R12
 grænse mod gul
 y = 0,335
 R23
 locus-spektret
 R34
 den purpur linje
 R41
 grænse mod purpur
 y = 0,978 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 R1
 0,643
 0,335
 R2
 0,665
 0,335
 R3
 0,735
 0,265
 R4
 0,720
 0,258
 2.31.
 dagfarven på lyset reflekteret fra en anordning
 2.31.1.
 »hvid«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (7) for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 W12
 grænse mod purpur
 y = x – 0,030
 W23
 grænse mod gul
 y = 0,740 – x
 W34
 grænse mod grøn
 y = x + 0,050
 W41
 grænse mod blå
 y = 0,570 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 W1
 0,300
 0,270
 W2
 0,385
 0,355
 W3
 0,345
 0,395
 W4
 0,260
 0,310
 2.31.2.
 »gul«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (8) for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 Y12
 grænse mod rød
 y = 0,534 x + 0,163
 Y23
 grænse mod hvid
 y = 0,910 – x
 Y34
 grænse mod grøn
 y = 1,342 x – 0,090
 Y41
 locus-spektret
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 Y1
 0,545
 0,454
 Y2
 0,487
 0,423
 Y3
 0,427
 0,483
 Y4
 0,465
 0,534
 2.31.3.
 »rød«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (8) for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 R12
 grænse mod rød
 y = 0,346 – 0,053 x
 R23
 grænse mod purpur
 y = 0,910 – x
 R34
 grænse mod gul
 y = 0,350
 R41
 locus-spektret
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 R1
 0,690
 0,310
 R2
 0,595
 0,315
 R3
 0,560
 0,350
 R4
 0,650
 0,350
 2.32.
 dagfarven på fluorescens fra en anordning
 2.32.1.
 »rød«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (8) for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 FR12
 grænse mod rød
 y = 0,346 – 0,053 x
 FR23
 grænse mod purpur
 y = 0,910 – x
 FR34
 grænse mod gul
 y = 0,315 + 0,047 x
 FR41
 locus-spektret
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 FR1
 0,690
 0,310
 FR2
 0,595
 0,315
 FR3
 0,569
 0,341
 FR4
 0,655
 0,345
 2.33.
 »advarselssignal for påkørsel bagfra« (RECAS — Rear-end collision alert signal): et automatisk signal, der afgives af det forankørende køretøj til det bagvedkørende køretøj. Det advarer om, at det bagvedkørende køretøj skal træffe nødforanstaltninger for at undgå påkørsel.
 2.34.
 »gonio(foto)metersystem«: (hvis ikke andet er angivet i et særskilt regulativ) et system, der anvendes til de fotometriske målinger, der angives af vinkelkoordinaterne i grader på en kugle med en lodret polakse, jf. CIE-publikation nr. 70, Wien 1987, dvs. svarende til et gonio(foto)metersystem med en vandret akse (»højdeakse«) fastgjort til jorden og en anden, bevægelig akse (»rotationsakse«) vinkelret på den faste vandrette akse (jf. bilag 14 til dette regulativ).
 Bemærk: I ovennævnte CIE-publikation angives en procedure til korrektion af vinkelkoordinaterne, såfremt der anvendes et alternativt gonio(foto)metersystem
 2.35.
 »H-plan«: det horisontale plan, der omfatter lygtens


text:
referencecentrum
 2.36.
 »sekventiel aktivering«: en elektrisk forbindelse, hvor de enkelte lyskilder i lygten er forbundet på en sådan måde, at de aktiveres i en forudbestemt sekvens.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal vedlægges nedennævnte dokumenter og oplysninger i tre eksemplarer:
 3.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen for så vidt angår de punkter, der er nævnt i punkt 2.2.1-2.2.4 ovenfor med angivelse af grænserne for køretøjets belastning, navnlig den største tilladte last i bagagerummet
 3.2.2.
 en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (komponent, typegodkendelsesmærke, fabrikantens navn osv.), og listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger«
 3.2.3.
 en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningernes placering på køretøjet
 3.2.4.
 tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.9 definerede lysflade, den i punkt 2.8 definerede lysemitterende flade, den i punkt 2.11 definerede referenceakse og det i punkt 2.12 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter; disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (punkt 2.7.13)
 3.2.5.
 ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.10)
 3.2.6.
 hvis et adaptivt forlygtesystem (AFS) er monteret på køretøjet, skal ansøgeren indsende en detaljeret beskrivelse indeholdende følgende oplysninger:
 3.2.6.1.
 de lygtefunktioner og modusser, som det adaptive forlygtesystem (AFS) er godkendt til
 3.2.6.2.
 de tilhørende AFS-styresignaler og deres tekniske specifikationer som defineret i henhold til bilag 10 til regulativ nr. 123
 3.2.6.3.
 de bestemmelser, der er anvendt med hensyn til automatisk tilpasning af forlysfunktioner og modusser i henhold til punkt 6.22.7.4 i dette regulativ
 3.2.6.4.
 eventuelle særlige anvisninger vedrørende inspektion af lyskilder og den visuelle inspektion af lysstrålen
 3.2.6.5.
 dokumenter i henhold til punkt 6.22.9.2 i dette regulativ
 3.2.6.6.
 sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i AFS-systemet
 3.2.6.7.
 lygteenheder, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne i punkt 6.22.5 i dette regulativ
 3.2.7.
 for køretøjer i klasse M og N en beskrivelse af strømforsyningsbetingelserne for de anordninger, der er angivet i punkt 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 og 2.7.15 ovenfor, herunder evt. oplysninger om særligt udstyr til styring af strømforsyning/elektronisk lyskilde og variabel intensitetsregulering.
 3.3. Til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, der er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt.
 3.4. Det i bilag 1 til dette regulativ viste dokument vedlægges typegodkendelsesdokumentationen.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype.
 4.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De


text:
første to cifre (i øjeblikket 06, svarende til ændringsserie 06) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.3.2 ovenfor omhandlede liste.
 4.3. Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype/del i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (9)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 4.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.8. Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformning af godkendelsesmærker.
 5. GENERELLE FORSKRIFTER
 5.1. Lygter og lyssignaler skal monteres således, at de i den i punkt 2.24, 2.24.1 og 2.24.2 definerede normale brugstilstand bevarer de i dette bilag beskrevne egenskaber på trods af eventuelle vibrationer og sætter køretøjet i stand til at opfylde regulativets forskrifter. Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket.
 5.2. De i punkt 2.7.9, 2.7.10 og 2.7.19 beskrevne lygter skal monteres således, at de uden vanskelighed kan indstilles korrekt.
 5.2.1. Hvis der er tale om forlygter med foranstaltninger til at forhindre gener for andre trafikanter i et land, hvor trafikken kører i modsat side af vejen i forhold til i det land, som lygten er konstrueret til brug i, skal sådanne foranstaltninger virke automatisk eller skal betjenes af brugeren med køretøjet parkeret, uden at det er nødvendigt at bruge specialværktøj (ud over specialværktøj leveret sammen med køretøjet (10)). Køretøjsfabrikanten skal levere detaljerede vejledninger sammen med køretøjet.
 5.3. For alle lyssignaler, også dem på sidepanelerne, skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være


text:
parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers og sidemarkeringslygters referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed. En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.
 5.4. Medmindre der ikke foreligger særlige anvisninger, kontrolleres lygternes højde og indstilling med det ulastede køretøj i den i punkt 2.24, 2.24.1 og 2.24.2 beskrevne tilstand anbragt på en vandret flade, og hvis der er installeret et AFS-system, skal dette befinde sig i neutral tilstand.
 5.5. Foreligger der ikke særlige anvisninger, skal lygterne i samme lygtepar:
 5.5.1.
 være anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen (bestemt efter lygtens geometriske form, ikke efter den i punkt 2.9 definerede lysflades kant)
 5.5.2.
 være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen; dette krav gælder ikke lygtens indre opbygning
 5.5.3.
 opfylde samme kolorimetriske krav og have stort set samme fotometriske egenskaber; dette gælder ikke for et afstemt par klasse F3-tågeforlygter
 5.5.4.
 have stort set samme fotometriske egenskaber.
 5.6. Er køretøjets ydre form asymmetrisk, opfyldes ovenstående forskrifter i videst muligt omfang.
 5.7. Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter eller enkeltlygter
 5.7.1. Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.
 5.7.1.1. De fotometriske og kolorimetriske forskrifter for lygten skal være opfyldt, når alle andre funktioner, som lygten er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med, er slukket.
 Når en positionslygte fortil eller en baglygte er gensidigt indbygget med en eller flere andre funktioner, som kan aktiveres sammen med den, skal farveforskrifterne for disse andre funktioner være opfyldt, når de gensidigt indbyggede funktioner og positionslygten fortil og baglygten er tændt.
 5.7.1.2. Stoplygter og retningsviserblinklygter må ikke være gensidigt indbygget.
 5.7.1.3. Hvis stoplygter og retningsviserblinklygter er sammenbyggede, skal følge forskrifter være opfyldt:
 5.7.1.3.1.
 Ingen horisontal eller vertikal ret linje, der går igennem projektionen af disse funktioners synlige overflade på et plan vinkelret på referenceaksen, må imidlertid skære mere end to grænselinjer til tilstødende områder med anden farve.
 5.7.1.3.2.
 Deres synlige overflader i referenceaksens retning, baseret på de områder, der afgrænses af deres lysemitterende overflader, må ikke overlappe hinanden.
 5.7.2. Enkeltlygter
 5.7.2.1. Enkeltlygter som defineret i punkt 2.16.1 a) bestående af to eller flere særskilte dele skal være således monteret:
 a)
 Enten skal det samlede område af projektionen af en særskilt del på et plan, der tangerer den udvendige overflade på det yderste lygteglas og er vinkelret på referenceaksen, mindst dække 60 % af det mindste rektangel, hvormed den nævnte projektion kan omskrives, eller
 b)
 den mindste afstand mellem kanterne af de to tilstødende/tangentielle særskilte dele må ikke være over 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.
 Disse forskrifter gælder ikke enkeltrefleksanordninger.
 5.7.2.2. Enkeltlygter som defineret i punkt 2.16.1 b) eller c) bestående af to »D«-mærkede lygter eller to separate refleksanordninger skal være således monteret:
 a)
 Enten skal den synlige overflade projekteret i referenceaksens retning for


text:
de to lygter eller refleksanordninger dække mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader projekteret i referenceaksens retning kan omskrives, eller
 b)
 den mindste afstand mellem kanterne af de tilstødende synlige overflader i referenceaksens retning for de to lygter eller to separate refleksanordninger må ikke være mere end 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.
 5.7.2.3. Enkeltlygter som defineret i punkt 2.16.1 d) skal opfylde forskrifterne i punkt 5.7.2.1.
 Hvis to eller flere lygter og/eller to eller flere separate synlige overflader indgår i samme lygtehus og/eller har et fælles ydre lygteglas, betragtes disse ikke som et samvirkende lygtesystem.
 Dog kan en lygte i form af et bånd eller en stribe indgå i et samvirkende lygtesystem.
 5.7.2.4. To lygter eller et lige antal lygter i form af et bånd eller en stribe placeres symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen og skal være mindst 0,8 m lange og i begge sider højst 0,4 m fra køretøjets yderste kant. Der skal være mindst to lyskilder til oplysning af denne flade, og disse skal være anbragt så yderligt i enderne som muligt. Den lysemitterende overflade kan udgøres af en række elementer, som er anbragt ved siden af hinanden, forudsat at disse individuelle lysemitterende overflader ved projektion i et tværplan opfylder forskrifterne i punkt 5.7.2.1.
 5.8. Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt.
 Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
 5.8.1. Med henblik på at reducere de geometriske synlighedsvinkler skal lygtens placering med hensyn til højden over jorden måles fra H-planet.
 5.8.2. Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.
 5.8.3. Lygternes placering i bredden bestemmes i forhold til køretøjets totalbredde ud fra den kant af den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, og, når det drejer sig om afstanden mellem lygterne, ud fra inderkanten af den synlige overflade i referenceaksens retning.
 Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
 5.9. Medmindre der foreligger særlige anvisninger, må en lygtes fotometriske egenskaber (f.eks. intensitet, farve, synlig overflade osv.) ikke forsætligt ændres i den periode, hvor lygten er aktiveret.
 5.9.1. Retningsviserblinklygter, havariblink og ravgule sidemarkeringslygter i overensstemmelse med punkt 6.18.7 nedenfor samt nødbremsesignaler skal være blinkende lygter.
 5.9.2. Enhver lygtes fotometriske egenskaber må variere:
 a)
 i forhold til det omgivende lys
 b)
 som følge af aktiveringen af andre lygter, eller
 c)
 hvis lygterne anvendes til at udføre en anden belysningsfunktion,
 forudsat at enhver variation i de fotometriske egenskaber er i overensstemmelse med de tekniske forskrifter for den pågældende lygte.
 5.9.3. De fotometriske egenskaber af en retningsviserblinklygte i kategori 1, 1a, 1b, 2a eller 2b kan variere under blinken ved


text:
sekventiel aktivering af lyskilderne som specificeret i punkt 5.6 i regulativ nr. 6.
 Denne bestemmelse gælder ikke, når retningsviserblinklygter i kategori 2a og 2b anvendes som nødbremsesignal, jf. punkt 6.23.1 i dette regulativ.
 5.10. De i punkt 2.7 definerede lygter må ikke udsende fremadrettet rødt lys, som kan give anledning til forveksling, og heller ikke bagudrettet hvidt lys, som kan give anledning til forveksling. Der tages ikke hensyn til belysningsanordninger til køretøjets indre belysning. I tvivlstilfælde kontrolleres disse forskrifter således:
 5.10.1.
 For så vidt angår synlighed af rødt lys fremad, bortset fra røde, bagudrettede sidemarkeringslygter, må den synlige overflade af en rød lygte ikke være direkte synlig, når køretøjet iagttages, mens man bevæger sig inden for zone 1, som angivet i bilag 4.
 5.10.2.
 For så vidt angår synlighed af hvidt lys bagud, bortset fra baklygter og hvid synlighedsmærkning på siden, må den synlige overflade af en hvid lygte ikke være direkte synlig, når køretøjet iagttages, mens man bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m bag køretøjets bageste ende (jf. bilag 4).
 5.10.3.
 Set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer:
 5.10.3.1.
 i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden
 5.10.3.2.
 i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.
 5.11. De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygter fortil, baglygter, eventuelle endemarkeringslygter, eventuelle sidemarkeringslygter og nummerpladelygten kun kan tændes og slukkes samtidig.
 5.11.1. Denne betingelse gælder ikke:
 5.11.1.1.
 når positionslygterne fortil og baglygterne er tændt som parkeringslys sammen med sidemarkeringslygter, når disse er kombineret eller gensidigt indbygget med nævnte lygter, eller
 5.11.1.2.
 når sidemarkeringslygterne blinker sammen med retningsviserne, eller
 5.11.2. for positionslygter fortil, når deres funktion erstattes i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.12.1 nedenfor.
 5.11.3. Hvis der er tale om et samvirkende lygtesystem, skal alle lyskilder tænde og slukke samtidigt.
 5.12. De elektriske forbindelser skal være således udført, at fjernlyslygterne, nærlyslygterne og tågeforlygterne ikke kan tændes, medmindre de i punkt 5.11 omtalte lygter også er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys.
 5.12.1. Nærlyslygter og/eller fjernlyslygter og/eller tågeforlygter kan erstatte funktionen af positionslygter fortil, hvis:
 5.12.1.1.
 de elektriske forbindelser er udført således, at positionslygterne fortil ved svigt at en af disse lysanordninger automatisk reaktiveres, og
 5.12.1.2.
 de lygter/funktioner, der erstatter positionslygterne, for de pågældende lygter opfylder forskrifterne vedrørende:
 a)
 den geometriske synlighed, der er foreskrevet for positionslygter fortil i punkt 6.9.5, og
 b)
 de fotometriske mindsteværdier i henhold til lysfordelingsvinklerne, og
 5.12.1.3.
 prøvningsrapporterne for de lygter, der erstatter positionslygten, på tilfredsstillende vis godtgør overensstemmelse med forskrifterne i


text:
punkt 5.12.1.2 ovenfor.
 5.13. Kontrolanordning
 Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol.
 5.14. Lygter, som kan skjules
 5.14.1. Bortset fra fjernlyslygter, nærlyslygter og tågeforlygter, der kan være således indrettet, at de skjules, når de ikke er i brug, må lygter ikke kunne skjules.
 5.14.2. Svigter skjulemekanismen, skal lygterne forblive i brugsstilling, hvis de allerede er i brug, eller skal kunne anbringes i brugsstilling uden brug af værktøj.
 5.14.3. Lygterne skal kunne bringes i brugsstilling og tændes ved hjælp af et enkelt betjeningsorgan, dog skal der være mulighed for at bringe dem i brugsstilling uden samtidig at tænde dem. Er der tale om sammenbyggede fjernlys- og nærlyslygter, skal det omtalte betjeningsorgan dog kun kunne aktivere nærlyslygterne.
 5.14.4. De tændte lygters bevægelse må ikke forsætligt kunne standses fra førersædet, før brugsstillingen er nået. Er der fare for, at lygterne under deres bevægelse blænder andre trafikanter, må de først tændes, når de har nået brugsstillingen.
 5.14.5. Når skjulemekanismen har en temperatur på mellem – 30 °C og + 50 °C, skal forlygterne kunne nå deres brugsstilling senest tre sekunder efter, at betjeningsorganet er blevet aktiveret.
 5.15. Lyset fra de forskellige lygter (11) skal have følgende farver:
 Fjernlyslygte:
 hvidt
 Nærlyslygte:
 hvidt
 Tågeforlygte:
 hvidt eller selektivt gult
 Baklygter:
 hvidt
 Retningsviserblinklygte:
 ravgult
 Havariblink:
 ravgult
 Stoplygte:
 rødt
 Nødbremsesignal:
 ravgult eller rødt
 Advarselssignal for påkørsel bagfra:
 ravgult
 Bagnummerpladelygte:
 hvidt
 Positionslygte fortil:
 hvidt
 Baglygte:
 rødt
 Tågeforlygte:
 hvidt eller selektivt gult
 Tågebaglygte:
 rødt
 Parkeringslygte:
 foran hvidt, bagpå rødt; ravgult, hvis den er indbygget i retningsviserblinklygterne på siden eller sidemarkeringslygterne
 Sidemarkeringslygte:
 ravgult. Er den bageste sidemarkeringslygte sammenbygget eller kombineret med eller indbygget i den bagudrettede positionslygte, den bagudrettede endemarkeringslygte, tågebaglygten eller stoplygten, eller er den sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med den bagudvendende refleksanordning, kan det dog være rødt
 Endemarkeringslygte:
 foran hvidt, bagpå rødt
 Kørelyslygte:
 hvidt
 Bageste refleksanordning, ikke-trekantet:
 rødt
 Bageste refleksanordning, trekantet
 rødt
 Refleksanordning fortil, ikke-trekantet:
 samme farve som det indfaldende lys (12)
 Siderefleksanordning, ikke-trekantet:
 ravgult. Er den bagudvendende siderefleksanordning sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med baglygten, den bagudrettede markeringslygte, tågebaglygten, stoplygten, den røde, bagudrettede sidemarkeringslygte, eller den bagudrettede ikke-trekantede refleksanordning, kan det dog være rødt
 Kurvelyslygte:
 hvidt
 Synlighedsmærkning:
 hvidt fremadrettet
 hvidt eller gult til siden
 rødt eller gult bagud (13).
 Adaptivt forlygtesystem (AFS):
 hvidt
 Udvendig omgivelsesbelysning:
 hvidt
 Manøvreringslygte:
 hvidt
 5.16. Lygternes antal
 5.16.1. Antallet af lygter på køretøjet skal svare til det antal, der er angivet i de særlige forskrifter i dette regulativ.
 5.17. Enhver lygte må monteres på en bevægelig komponent, hvis betingelserne i punkt 5.18, 5.19 og 5.20 er opfyldt.
 5.18. Baglygter, bageste retningsviserblinklygter og bagudvendende refleksanordninger, trekantede eller ikke, må kun monteres på bevægelige komponenter:
 5.18.1.
 hvis lygterne i alle de bevægelige komponenters indstillinger opfylder alle forskrifterne for disse lygter med hensyn til position, geometrisk synlighed fotometri
 5.18.2.
 hvis de funktioner, der omhandlet i punkt 5.18, opnås ved hjælp af en enhed af to »D«-mærkede lygter (jf. punkt 2.16.1), behøver kun den ene lygte opfylde kravene til


text:
placering, geometrisk synlighed og fotometri for disse lygter i alle den bevægelige komponents faste stillinger, eller
 5.18.3.
 hvis supplerende lygter er monteret for ovennævnte funktioner og er aktiveret, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent.
 5.18.4.
 Hvis de funktioner, der er omhandlet i punkt 5.18, opnås ved hjælp af et samvirkende lygtesystem, finder en af de to følgende betingelser anvendelse:
 a)
 Hvis hele det samvirkende lygtesystem er monteret på de(n) bevægelige komponent(er), er forskrifterne i punkt 5.18.1 opfyldt. Supplerende lygter for ovennævnte funktioner kan dog aktiveres, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetriske og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent, eller
 b)
 Hvis det samvirkende lygtesystem er delvis monteret på den faste komponent og delvis på en bevægelig komponent, med undtagelse af retningsviserblinklygter, skal de(n) samvirkende lygte(r), der er angivet af ansøgeren ved ansøgning om godkendelse af anordningen, opfylde alle forskrifter for disse lygter for så vidt angår placering, geometrisk synlighed udadtil, kolorimetri og fotometri i alle den/de bevægelige komponenters faste stillinger.
 Forskrifterne for geometrisk synlighed indadtil anses for at være opfyldt, hvis denne/disse samvirkende lygter stadig er i overensstemmelse med de foreskrevne fotometriske værdier i lysfordelingsfeltet for godkendelsen i alle den/de) bevægelige komponenters faste stillinger.
 For retningsviserblinklygter skal de samvirkende lygter, som er angivet af ansøgeren ved ansøgning om godkendelse af anordningen, opfylde alle forskrifter for disse lygter for så vidt angår placering, geometrisk synlighed udadtil, kolorimetri og fotometri i alle den/de bevægelige komponenters faste stillinger. Dette gælder ikke, hvis supplerende lygter aktiveres for at opfylde eller udfylde den geometriske synlighedsvinkel, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, kolorimetri og fotometri, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent.
 5.19. Når de bevægelige komponenter befinder sig i andre stillinger end den »normale brugsstilling«, må påmonterede anordninger ikke være til unødig gene for andre trafikanter.
 5.20. En lygte, som er påmonteret en bevægelig komponent, skal altid vende tilbage til den (de) af fabrikanten i overensstemmelse med dette regulativ angivne stilling(er), når den bevægelige komponent befinder sig i sin(e) normal(e) brugsstilling(er). For nærlyslygters og tågeforlygters vedkommende anses dette krav for opfyldt, hvis disse lygters hældningsvinkel i forhold til støttepunktet, når de bevægelige komponenter bevæges og bringes tilbage til normal stilling 10 gange, ved måling efter hver bevægelse ikke afviger mere end 0,15 % fra de 10 målte værdiers gennemsnit. Overskrides denne værdi, nedsættes hver enkelt af grænserne i punkt 6.2.6.1.1 med overskridelsen, således at det tilladte interval for hældningsvinklen ved kontrol ifølge bilag 6 bliver mindre.
 5.21. Den synlige overflade i retning af referenceaksen for positionslygterne fortil, baglygterne,


text:
forreste og bageste retningsviserblinklygter og de bagudvendende refleksanordninger må ikke være skjult mere end 50 % af nogen bevægelig komponent, med eller uden påmonteret lyssignalanordning, i nogen fast stilling bortset fra den »normale brugsstilling«.
 Fast stilling for en bevægelig komponent betyder den bevægelige komponents stabile eller naturlige hvileposition(er) som angivet af køretøjsfabrikanten, uanset om positionen er låst eller ej.
 Er det ikke praktisk muligt at opfylde ovenstående forskrifter:
 5.21.1.
 skal supplerende lygter, der opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetriske og fotometriske egenskaber, der gælder for de ovenfor anførte lygter, aktiveres, når disse lygters synlige overflade i referenceaksens retning er mere end 50 % skjult af den bevægelige komponent, eller
 5.21.2.
 andre myndigheder skal ved en bemærkning i meddelelsesformularen i bilag 1, punkt 10.1, underrettes om, at mere end 50 % af den synlige overflade i referenceaksens retning kan blive skjult af bevægelige komponenter, og
 en meddelelse i køretøjet skal fortælle brugeren, at andre trafikanter ved en bestemt stilling/bestemte stillinger af de bevægelige komponenter skal advares om køretøjets tilstedeværelse på vejen; f.eks. ved hjælp af en advarselstrekant eller anden anordning i henhold til nationale forskrifter for brug på vej.
 5.21.3.
 Punkt 5.21.2 finder ikke anvendelse på refleksanordninger.
 5.22. Med undtagelse af refleksanordninger anses selv lygter med godkendelsesmærke for at mangle, hvis de ikke kan bringes til at fungere blot ved montering af en lyskilde og/eller en sikring.
 5.23. Lygter, som er godkendt med lyskilder efter regulativ nr. 37, bortset fra når sådanne lyskilder anvendes som ikke-udskiftelige lyskilder som defineret i 2.7.1.1.2 i dette regulativ, skal monteres på et køretøj på en sådan måde, at lyskilden kan udskiftes korrekt i henhold til køretøjsfabrikantens anvisninger uden anvendelse ekspertbistand og uden brug af specialværktøj, bortset fra værktøj leveret af fabrikanten sammen med køretøjet. Køretøjsfabrikanten skal sammen med køretøjet levere en detaljeret beskrivelse af udskiftningsproceduren.
 5.23.1. Såfremt et lyskildemodul omfatter en holder til en godkendt udskiftelig lyskilde, jf. regulativ nr. 37, skal denne lyskilde være udskiftelig som foreskrevet i punkt 5.23 ovenfor.
 5.24. Enhver midlertidig fejlsikker erstatning af en baglygtes lyssignalfunktion er tilladt, hvis den funktion der træder til som erstatning ved en fejl med hensyn til farve, vigtigste lysintensitet og placering omtrent svarer til den funktion, der er ophørt med at fungere, og hvis den anordning, der træder til som erstatning, fortsat virker med hensyn til dens oprindelige sikkerhedsfunktion. Under udskiftningen skal en kontrolanordning på instrumentbrættet (jf. punkt 2.18 i dette regulativ) vise, at en midlertidig erstatning er i funktion, og at reparation er påkrævet.
 5.25. Hvis der er monteret et AFS-system, skal det anses for ækvivalent med et par nærlyslygter, og hvis det frembringer fjernlysfunktion(er), skal det anses for ækvivalent med et par fjernlyslygter.
 5.26. Bageste retningsviserblinklygter, baglygter, stoplygter (bortset fra kategori S4-stoplygter) og tågebaglygter med variabel lysintensitet er tilladt, hvis de samtidig reagerer på mindst én af følgende eksterne påvirkninger: omgivende belysning, tåge, sne, regn, støvregn, støvskyer, forurening af den lysemitterende flade, forudsat at deres foreskrevne intensitetsforhold opretholdes i overgangene mellem de forskellige indstillinger. Der må ikke være en


text:
pludselig ændring af intensiteten i overgangene. Kategori S4-stoplygter kan frembringe variabel lysintensitet uafhængigt af andre lygter. Det kan være muligt for føreren at indstille ovennævnte funktioner til lysintensiteter, der svarer til deres normale kategori og senere indstille dem til deres automatiske variable kategori.
 5.27. For køretøjer i klasse M og N skal ansøgeren over for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for typegodkendelsesprøvningen, påvise, at strømtilførselsbetingelserne for anordningerne anført i punkt 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 og 2.7.15 er i overensstemmelse, når køretøjets elektriske system fungerer ved en konstant spænding, der er repræsentativ for den relevante klasse af motorkøretøjer som specificeret af ansøgeren, idet følgende betingelser er gældende:
 5.27.1.
 Den spænding, der tilføres terminalerne på anordninger, som ifølge deres typegodkendelsesdokumentation er blevet prøvet ved anvendelse af specielt kontroludstyr for strømforsyning/elektronisk lyskilde, eller i en sekundær driftsmodus eller ved en spænding, som ansøgeren har anmodet om, må ikke overskride den spænding, der er specificeret for de relevante anordninger eller funktioner, sådan som disse er blevet godkendt.
 5.27.2.
 I alle tilfælde, hvor strømtilførselsbetingelserne ikke er omfattet af punkt 5.27.1, må spændingen ved anordningen/anordningernes eller funktionen/funktionernes terminaler ikke overstige 6,75 V (6 volt-systemer), 13,5 V (12 volt-systemer) eller 28 V (24 volt-systemer) med mere end 3 procent. Midlerne til at styre den maksimale spænding ved anordningens terminaler kan for nemheds skyld placeres inde i anordningens hus.
 5.27.3.
 Bestemmelserne i punkt 5.27.1 og 5.27.2 gælder ikke anordninger, hvor en styringsanordning for en elektronisk lyskilde eller en variabel intensitetsregulering indgår som en del af anordningen.
 5.27.4.
 Godkendelsesdokumentationen skal vedlægges en rapport, der beskriver de metoder, der er anvendt til at påvise overensstemmelse, og de opnåede resultater.
 5.28. Generelle bestemmelser vedrørende geometrisk synlighed
 5.28.1. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Der tages dog ikke hensyn til hindringer, hvis de allerede blev forelagt, da lygten blev typegodkendt.
 5.28.2. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
 5.28.3. Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det godtgøres, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes.
 5.28.4. Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden, jf. bestemmelserne i punkt 5.8.1 ovenfor), kan de fotometriske målinger af den monterede optiske enhed reduceres til 5° under vandret.
 5.28.5. Hvis der er tale om et samvirkende lygtesystem, skal forskrifterne for geometrisk synlighed være opfyldt, når alle de samvirkende lygter i systemet fungerer sammen.
 5.29. Et LED-modul behøver ikke være udskifteligt, hvis dette er angivet på oplysningsarket for komponenttypegodkendelsen.
 5.30. Alle lygter (anordninger) skal i givet fald være typegodkendt i henhold til de tilsvarende FN-regulativer, som specificeret i de relevante punkter i punkt 6 i dette regulativ, når de er monteret på et køretøj.
 5.31. Lygter monteret


text:
på et køretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ og godkendt til en eller flere kategorier af udskiftelige lyskilder i henhold til regulativ FN-regulativ nr. 37, 99 eller 128, må kun monteres med lyskilder, der er godkendt til disse lyskildekategorier.
 Dette krav gælder ikke for lyskildemoduler, LED-moduler og ikke-udskiftelige lyskilder, bortset fra når de kræves godkendt efter det relevante FN-regulativ.
 6. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 6.1. Fjernlyslygter (regulativ nr. 98 og 112)
 6.1.1. Montering
 Obligatorisk på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.
 6.1.2. Antal
 To eller fire, typegodkendt i henhold til regulativ 98 eller 112, med undtagelse af klasse A-forlygter.
 For motorkøretøjer i klasse N3: Der må monteres to ekstra fjernlyslygter.
 Er køretøjet forsynet med fire forlygter, som kan skjules, er montering af yderligere to forlygter kun tilladt, hvis de skal benyttes til lyssignalering i form af korte blink (se punkt 5.12 ovenfor) i dagslys.
 6.1.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.1.4. Placering
 6.1.4.1. I bredden: Ingen særlige forskrifter.
 6.1.4.2. I højden: Ingen særlige forskrifter.
 6.1.4.3. I længden: Foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem anordninger til indirekte udsyn og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.1.5. Geometrisk synlighed
 Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse. Udgangspunktet for de geometriske synlighedsvinkler er omkredsen af lysfladens projektion på et tværplan, der tangerer forlygteglassets forreste del.
 6.1.6. Retning
 Fremadrettet.
 Højst én fjernlyslygte i hver side af køretøjet må dreje for at frembringe kurvelys.
 6.1.7. Elektriske forbindelser
 6.1.7.1. Undtagen når de anvendes til at give korte advarselsblink, må fjernlyslygterne kun tændes, når lygternes hovedbetjeningsenhed er tændt eller er i positionen »AUTO« (automatisk), og betingelserne for automatisk aktivering af nærlyset er til stede. I sidstnævnte tilfælde skal fjernlyslygterne slukkes automatisk, når betingelserne for automatisk aktivering af nærlyset ikke længere er til stede.
 6.1.7.2. Styring af fjernlyslygterne kan være automatisk med hensyn til aktivering og deaktivering, idet styresignalerne frembringes af et sensorsystem, som kan detektere og reagere på hvert af følgende input:
 a)
 omgivende lysforhold
 b)
 det lys, der udsendes af forlygteanordninger og forreste lyssignalanordninger på modkørende køretøjer
 c)
 det lys, der udsendes af de bageste lyssignalanordninger på forankørende køretøjer.
 Det er tilladt at anvende supplerende sensorfunktioner, der forbedrer et sådant system.
 I dette punkt skal »køretøjer« forstås som køretøjer i klasse L, M, N, O og T samt cykler, såfremt sådanne køretøjer er udstyret med refleksanordninger og tændte lys- og lyskildeanordninger.
 6.1.7.3. Det skal altid være muligt at tænde/slukke fjernlyslygterne manuelt og at afbryde den automatiske styring af fjernlyslygterne.
 Desuden skal slukning af fjernlyslygterne og deres automatiske styring kunne foretages ved hjælp af et simpelt og umiddelbart manuelt indgreb; det er ikke tilladt at anvende undermenuer.
 6.1.7.4. Fjernlyslygterne kan tændes enten samtidig eller parvis. Hvis der er monteret to ekstra fjernlyslygter, som der for køretøjer i klasse N3 gives tilladelse til i punkt 6.1.2, må højst to


text:
par være tændt samtidig. Ved skifte fra nærlys til fjernlys skal mindst ét par fjernlyslygter tændes. Ved skifte fra fjernlys til nærlys skal alle fjernlyslygter slukke samtidig.
 6.1.7.5. Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
 6.1.7.6. Er køretøjet forsynet med fire forlygter, som kan skjules, skal disse lygters brugsstilling forhindre samtidig anvendelse af eventuelle supplerende forlygter, som er påmonteret af hensyn til lyssignalering i form af korte blink (se punkt 5.12) i dagslys.
 6.1.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk.
 6.1.8.1. Hvis styringen af fjernlyslygterne er automatisk som beskrevet i punkt 6.1.7.1 ovenfor, skal føreren kunne se, at den automatiske styring af fjernlyslygtefunktionen er aktiveret. Denne oplysning skal vises, så længe den automatiske funktion er aktiveret.
 6.1.9. Andre forskrifter
 6.1.9.1. Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidig, må ikke være over 430 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 100.
 6.1.9.2. Denne maksimale lysstyrke er summen af de enkelte lygters referencemærker. Til de forlygter, der er mærket »R« eller »CR«, gives referencemærket »10«.
 6.1.9.3. Automatisk aktivering og deaktivering af fjernlyslygterne:
 6.1.9.3.1.
 Det sensorsystem, der anvendes til at styre den automatiske aktivering og deaktivering af fjernlyslygterne som beskrevet i punkt 6.1.7.1, skal opfylde følgende forskrifter:
 6.1.9.3.1.1.
 Grænserne for de minimumsfelter, hvori sensoren skal kunne detektere lys udsendt fra andre køretøjer, jf. punkt 6.1.7.1 ovenfor, defineres af de nedenfor angivne vinkler.
 6.1.9.3.1.1.1.
 Vandrette vinkler: 15° til venstre og 15° til højre.
 Lodrette vinkler:
 Opadgående vinkel
 5°
 Sensorens monteringshøjde (målt fra midten af sensoråbningen over jorden)
 Under 2 m
 Mellem 1,5 m og 2,5 m
 Over 2,0 m
 Nedadgående vinkel
 2°
 2°-5°
 5°
 Disse vinkler måles fra midten af sensoråbningen i forhold til en lige vandret linje gennem midtpunktet og parallelt på køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.9.3.1.2.
 Sensorsystemet skal på en lige og plan vej kunne detektere:
 a)
 et modkørende motorkøretøj på en afstand af mindst 400 m
 b)
 et forankørende motorkøretøj eller et vogntog på en afstand af mindst 100 m
 c)
 en modkørende cykel på en afstand af mindst 75 m, idet dennes belysning udgøres af en hvid lygte med en lysintensitet på 150 cd med et lysemitterende område på 10 cm2 ± 3 cm2 og en højde over jorden på 0,8 m.
 Til kontrol af overholdelse af a) og b) ovenfor skal det modkørende og forankørende køretøj (eller vogntog) have (eventuelle) positionslygter og nærlyslygterne tændt.
 6.1.9.3.2.
 Overgangen fra fjernlys til nærlys og omvendt, jf. betingelserne i punkt 6.1.7.1 ovenfor, kan foretages automatisk og må ikke genere, distrahere eller blænde.
 6.1.9.3.3.
 Den automatiske styrings samlede ydelse kontrolleres:
 6.1.9.3.3.1.
 ved hjælp af simulation eller andre af ansøgeren angivne kontrolmetoder, der kan accepteres af den typegodkendende myndighed
 6.1.9.3.3.2.
 ved hjælp af en prøvekørsel som angivet i punkt 1 i bilag 12. Den automatiske styrings funktionsdygtighed skal dokumenteres og holdes op imod ansøgerens beskrivelse. Der gøres indsigelse mod eventuelle åbenbare tilfælde af fejlfunktion (f.eks. overvinkling eller flimmer).
 6.1.9.3.4.
 Styringen af nærlyslygterne kan være således, at nærlyslygterne kun tændes automatisk, når:
 a)
 der som nævnt i punkt 6.1.7.1 ovenfor ikke detekteres nogen køretøjer inden for