text:
af nogen sektion af karosserikonstruktionen,
 efter at den pågældende sektion har optaget sin angivne andel af
 anslagsenergien;
 i =n
 ∑ (E l )
 iF if
 LF = i =1
 i =n
 = vægtet middelafstand af de stolper som angives at ligge
 ∑E
 i =1
 iF
 foran køretøjets tyngdepunkt.
 i= p
 ∑ (E l )
 iR ir
 LR = i =1
 i= p
 = vægtet middelafstand af de stolper som angives at ligge
 ∑E
 i =1
 iR
 bag køretøjets tyngdepunkt.
 hvor
 lif er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til den i'te søjle foran
 tyngdepunktet;
 lir er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til den i'te søjle bag tyngdepunktet;
 lf er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til køretøjets forende;
 lf er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til køretøjets bagende.
 _____________
 ---pagebreak--- L 373/224 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Bilag 5 - Tillæg 4
 EFTERPRØVNING AF OVERBYGNINGENS STYRKE VED BEREGNING
 1. En overbygning eller sektioner deraf kan godtgøres at opfylde det i punkt 3.1
 i dette bilag angivne krav ved en beregningsmetode, der er godkendt af den
 tekniske tjeneste, som forestår prøvernes udførelse.
 2. Kan konstruktionen forventes udsat for deformation ud over
 elasticitetsgrænsen af de anvendte materialer, skal beregningerne simulere
 konstruktionens opførsel svarende til, at den underkastes store plastiske
 deformationer.
 3. Den tekniske tjeneste, som forestår prøverne, kan kræve, at der udføres prøver
 på samlinger eller på dele af konstruktionen for at efterprøve de
 forudsætninger, der ligger til grund for beregningerne.
 4. Forberedelser til beregning
 4.1. Beregningerne kan ikke foretages, før konstruktionen er analyseret og en
 matematisk model af den opstillet. Derved defineres de særskilte elementer,
 der skal tages i betragtning, såvel som de punkter, hvor der kan opstå
 plastiske hængsler. De anvendte dimensioner på elementerne samt
 materialernes egenskaber skal angives. Hængselpunkterne skal afprøves
 fysisk til bestemmelse af kraft-(drejningsmoment)-
 deformationskarakteristikker ved plastisk deformation, idet disse er afgørende
 for beregningerne. Den hertil svarende deformationshastighed og dynamiske
 flydespænding bestemmes. Kan beregningsmetoden ikke vise, hvornår der vil
 indtræde et betydningsfuldt brud, er det uomgængelig nødvendigt at foretage
 denne bestemmelse eksperimentelt ved separate analyser eller fastlægge en
 passende dynamisk fordeling af belastningen i køretøjets længderetning.
 Belastningens fordeling i køretøjets længderetning skal angives.
 4.2. Beregningsmetoden skal omfatte deformationer indtil elasticitetsgrænsen af
 materialerne, efterfulgt af udpegelse af de steder, hvor der vil dannes plastiske
 hængsler med efterfølgende dannelse af andre plastiske hængsler, medmindre
 position og rækkefølge for dannelsen af plastiske hængsler kendes fra
 tidligere erfaring. I metoden skal indgå de geometriske ændringer af
 konstruktionen, som finder sted, i det mindste indtil det stadium, hvor
 deformationerne har overskredet grænsen for det acceptable. Beregningerne
 skal simulere den energiafgivelse og anslagskraft, der vil være gældende, hvis
 den pågældende opbygning underkastes de i tillæg 1 foreskrevne
 omrulningsprøver. Beregningsmetodens gyldighed skal være godtgjort ved
 sammenholdelse med resultater af fysiske prøver, som ikke nødvendigvis skal
 have været udført i forbindelse med det aktuelle køretøj.
 5. Prøver på en sektion af overbygningen
 Når en beregningsmetode anvendes på en sektion af den samlede
 overbygning, gælder samme vilkår som angivet ovenfor for det komplette
 køretøj.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende


text:
L 373/225
 BILAG 6
 RETNINGSLINJER FOR MÅLING AF MASKINELT BETJENTE DØRES
 LUKKEKRAFT
 (jf. bilag 3, punkt 7.6.5.6.1.1.)
 1. Generelt
 Lukning af en maskinelt betjent dør er en dynamisk proces. Når en dør i
 bevægelse rammer en forhindring, udløser det en dynamisk reaktionskraft,
 hvis (tidsmæssige) forløb afhænger af forskellige faktorer (således dørens
 masse, acceleration og dimensioner).
 2. Definitioner
 2.1. Lukkekraften F(t) er en funktion af tiden, som måles ved dørens lukkekanter
 (jf. punkt 3.2 i det følgende).
 2.2. Spidskraft FS er den maksimale størrelse af lukkekraften.
 2.3. Effektiv kraft FE er gennemsnitsstørrelsen af lukkekraften i impulsperioden:
 t2
 1
 T ∫t1
 FE = F(t)dt
 2.4. Impulsperioden T er tiden mellem t1 og t2:
 T = t2 - t1
 hvor:
 t1 = følsomhedstærsklen, hvor lukkekraften når op over 50 N.
 t2 = udklingningstærsklen, hvor lukkekraften når ned under 50 N.
 2.5. Forholdet mellem ovennævnte parametre er illustreret i fig. 1 nedenfor (som
 eksempel):
 ---pagebreak--- L 373/226 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Figur 1
 2.6. Klemkraften Fc er det aritmetiske gennemsnit af de effektive kræfter, målt
 gentagne gange i samme punkt:
 i=n
 ∑ (F )i
 i =1
 E
 F=
 n
 3. Målinger
 3.1. Måleforskrifter:
 3.1.1. Temperaturområde 10o - 30oC
 3.1.2. Køretøjet skal holde på vandret grund.
 3.2. Målepunkterne er følgende:
 3.2.1. Ved dørens hovedlukkekanter:
 ét midt på døren
 ét 150 mm over dørens underkant.
 3.2.2. For døre med anordning til forhindring af sammenklemning i
 oplukkeprocessen:
 Ved dørens sekundære lukkekanter i det punkt, som anses for at frembyde
 størst risiko for at komme i klemme.
 3.3. Der tages mindst tre målinger i hvert af målepunkterne til bestemmelse af
 klemkraften som foreskrevet i punkt 2.6.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/227
 3.4. Lukkekraftsignalet registreres gennem et lavpasfilter med en frekvensgrænse
 på 100 Hz. Både følsomhedstærsklen og udklingningstærsklen til
 begrænsning af impulsvarigheden sættes til 50 N.
 3.5. Aflæsningen må højst afvige ± 3 % fra den nominelle værdi.
 4. Måleudstyr
 4.1. Måleudstyret består af to dele: et håndtag og en belastningscelle (jf. fig. 2).
 4.2. Belastningscellen skal have følgende specifikationer:
 4.2.1. Den består af to forskydelige huse med ydermål Ø 100 mm og bredde 115
 mm. Cellen er forsynet med en trykfjeder mellem de to huse, således at
 belastningscellen kan trykkes sammen, når den påføres en passende kraft.
 4.2.2. Belastningscellens stivhed skal være 10 ± 0,2 N/mm. Det maksimale
 fjederudslag skal være begrænset til 30 mm, således at den maksimale
 spidskraft er 300 N.
 Figur 2
 Håndtag
 ___________
 ---pagebreak--- L 373/228 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 BILAG 7
 SÆRLIGE KRAV TIL KØRETØJER MED EN KAPACITET
 PÅ HØJST 22 PASSAGERER
 1.1. Udgangenes mindstemål
 De forskellige typer udgange skal have følgende mindstemål:
 Åbning Mål Bemærkninger:
 Udstigningsd Indgangshøjde: Højden af en udstigningsdør måles som den lodrette afstand i
 ør Kategori et lodret plan dannet af de lodrette projektioner af
 A = 1 650 mm midtpunktet af døråbningen og overfladen af det nederste trin.
 B 1 500 mm
 Åbningshøjde Den lodrette højde af udstigningsdørens døråbning skal være
 således, at den giver fri passage for dobbeltpladen omhandlet

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
i bilag 3, punkt 7.7.1.1. De øverste hjørner kan være mindsket
 ved afrunding med en radius på højst 150 mm.
 Bredde: For køretøjer i kategori B, hvor højden af udstigningsdøren er
 Enkeltdør: 650 mellem 1 400 og 1 500 mm, gælder en mindste bredde af
 mm døråbningen på 750 mm. På alle køretøjerne kan bredden af
 Dobbeltdør: enhver udstigningsdør mindskes med 100 mm, når der måles
 1 200 mm i højde med håndstøtterne, og med 250 mm, når dette er
 nødvendigt som følge af hjulkasser, mekanismen til
 automatiske eller fjernbetjente døre, eller forrudens hældning.
 Nødudgangs Højde: 1 250 Bredden kan nedsættes til 300 mm i tilfælde, hvor dette
 dør mm nødvendiggøres af indragende hjulkasser, forudsat at bredden
 Bredde: 550 på 550 mm er overholdt i en højde af mindst 400 mm over
 mm den nederste del af døråbningen. De øverste hjørner kan være
 mindsket ved afrunding med en radius på højst 150 mm.
 Nødudgangs Åbningens Dog tillades en tolerance på 5 % på arealet for
 vindue areal: 4 000 typegodkendelser meddelt inden et år efter ikrafttræden af
 2
 cm dette regulativ. Arealet skal kunne indskrives i et rektangel på
 500 × 700 mm.
 1.1.1. Køretøjer, for hvilke punkt 7.7.1.9 i bilag 3 gælder, skal opfylde kravene i
 punkt 7.6.3.1 i bilag 3 eller punkt 1.1 i nærværende bilag hvad angår
 nødudgangsvinduer og nødudgangslemme, samt følgende mindstekrav hvad
 angår udstigningsdøre og nødudgangsdøre:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/229
 Åbning Mål Bemærkninger
 Udstigningsdø Åbningshøjde: 1 100 Dette mål kan nedsættes ved afrunding af åbningens
 r mm hjørner med en radius på højst 150 mm.
 Bredde: Dette mål kan nedsættes ved afrunding af åbningens
 Enkeltdør: 650 mm hjørner med en radius på højst 150 mm. Bredden kan
 Dobbeltdør: 1 200 nedsættes med 100 mm, når der måles i højde med
 mm håndstøtterne, og med 250 mm, når dette er nødvendigt
 som følge af hjulkasser, mekanismen til automatiske
 eller fjernbetjente døre, eller forrudens hældning.
 Nødudgangsdø Højde: 1 100 mm Bredden kan nedsættes til 300 mm i tilfælde, hvor
 r Bredde: 550 mm dette nødvendiggøres af indragende hjulkasser,
 forudsat at bredden på 550 mm er overholdt i en højde
 af mindst 400 mm over den nederste del af
 døråbningen. De øverste hjørner kan være mindsket
 ved afrunding med en radius på højst 150 mm.
 1.2. Udganges placering
 1.2.1. Udstigningsdøren(-erne) skal være placeret på den side af køretøjet, der
 vender mod vejens nærmeste side, (afhængigt af færdselsretningen i den stat,
 hvor køretøjet skal indregistreres) eller på køretøjets bagside.
 1.2.2. Udgangene skal være placeret således, at der er mindst én udgang på hver
 side af køretøjet.
 1.2.3. Der skal være mindst én udgang i forreste og én i bageste halvdel af
 passagerrummet.
 1.2.4. Der skal være mindst én udgang enten på forsiden eller på bagsiden af
 køretøjet, medmindre køretøjet er forsynet med lem.
 ---pagebreak--- L 373/230 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 BILAG 8
 KRAV TIL TEKNISKE HJÆLPEMIDLER, DER LETTER
 ADGANGSFORHOLDENE FOR BEVÆGELSESHÆMMEDE PASSAGERER
 1. GENERELT
 Dette bilag indeholder de bestemmelser, som skal gælde


text:
for køretøjer, der er
 konstrueret således, at bevægelseshæmmede passagerer og kørestolsbrugere
 har let adgang til dem.
 2. ANVENDELSESOMRÅDE
 Disse krav gælder for køretøjer, der letter indstigning for
 bevægelseshæmmede passagerer.
 3. FORSKRIFTER
 3.1. Trin
 Højden af første trin fra jorden ved mindst én indgang må højst være 250
 mm for køretøjer i gruppe I og kategori A og 320 mm for køretøjer i gruppe
 II og III samt kategori B.
 Alternativt må første trin over jorden højst være 270 mm i to døre (én
 indgang og én udstigningsdør) for køretøjer i gruppe I og kategori A.
 Et knælesystem og/eller et optrækkeligt trin kan anvendes.
 Højden af alle andre trin end første trin fra jorden ved ovennævnte døre, i en
 passage og en gang må højst være 200 mm for køretøjer i gruppe I og
 kategori A og 250 mm for køretøjer i gruppe II og III samt kategori B.
 Overgang fra en forsænket gang til et siddepladsområde anses ikke for trin.
 3.2. Sæder og plads, der er forbeholdt bevægelseshæmmede passagerer
 3.2.1. Et mindste antal af bagudvendende og fremadvendende sæder, der er
 forbeholdt bevægelseshæmmede passagerer, skal være placeret nær en
 udstigningsdør (udstigningsdøre), der er egnet til ind- og udstigning. Der
 skal være mindst fire forbeholdte sæder i køretøjer af gruppe I, to i gruppe II
 og III og et i kategori A og B. Et sæde, der kan slås op, når det ikke er i
 brug, kan ikke være en forbeholdt siddeplads. Punkt 7.7.8.5.2 i bilag 3
 finder ikke anvendelse på køretøjer, som opfylder dette krav.
 3.2.2. Der skal under eller i nærheden af en forbeholdt siddeplads være plads nok
 til en førerhund.
 3.2.3. Der skal forefindes armlæn mellem siddepladsen og gangen, og dette skal
 kunne fjernes hurtigt, så der bliver fri adgang til sædet.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/231
 Der skal i nærheden af den forbeholdte siddeplads være anbragt et gelænder
 eller en håndstøtte, som passagererne nemt kan gribe fast i.
 3.2.4. Sædehyndens mindste bredde, målt fra et lodret plan gennem siddepladsens
 midtpunkt, skal være 220 mm på hver side eller, for sammenhængende sæder,
 220 mm for hver siddeplads på begge sider.
 3.2.5. Den usammenpressede sædehyndes højde over gulvet skal være således, at
 afstanden fra gulvet til et vandret plan, der rører sædehyndens
 opadvendende overflade fortil, er mellem 400 og 500 mm.
 3.2.6. Fodrummet ved forbeholdte siddepladser skal strække sig frem foran sædet
 fra et lodret plan gennem sædehyndens forreste kant. Fodrummet må ikke
 skråne mere end 8 % i nogen retning.
 3.2.7. Over hver forbeholdt siddeplads skal der i køretøjer af gruppe I og kategori A
 være en fri højde på mindst 1 300 mm og 900 i køretøjer af gruppe II målt fra
 det højeste punkt på den ikke sammenpressede sædehynde. Den frie højde
 skal være inden for den lodrette projektion af hele sædets areal og det
 tilhørende fodrum. Indsættelse af et ryglæn eller anden genstand i dette rum
 kan tillades, såfremt der fortsat er et frit lodret rum på 230 mm foran
 sædehynden. Hvis


text:
den forbeholdte siddeplads er placeret over for en forplade,
 der er mere end 1 200 mm høj, skal dette rum være på 300 mm.
 3.3. Kommunikationsanordninger
 3.3.1. Kommunikationsanordninger skal forefindes i nærheden af alle forbeholdte
 siddepladser og kørestolsområder og være anbragt i en højde på mellem 700
 og 1 200 mm over gulvet.
 3.3.2. Kommunikationsanordninger i lavgulvarealet skal være anbragt i en højde
 på mellem 800 og 1 500 mm, hvor der ikke er sæder.
 3.3.3. Betjeningsknappen til alle kommunikationsanordninger skal kunne aktiveres
 med håndfladen og skal have kontrastfarve(r) eller kontrasterende
 farvetone(r).
 3.3.4. Hvis et køretøj er forsynet med en rampe eller lift, skal der forefindes en
 udendørs kommunikationsanordning til chaufføren i nærheden af
 døråbningen og højst 1 300 mm over jorden.
 3.4. Piktogrammer
 3.4.1. Køretøjer med kørestolsområde og/eller sæder med fortrinsret skal være
 forsynet med piktogrammer, jf. bilag III, fig. 23 a, som er placeret uden på
 køretøjet på den side, der vender ind mod vejkanten i nærheden af den/de
 relevante udstigningsdør(e). Der skal også anbringes relevante piktogrammer
 inde i køretøjet i nærheden af kørestolsområdet og/eller sæderne med
 fortrinsret.
 3.5. Gulvets hældning
 ---pagebreak--- L 373/232 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Hældningen af gange, passager og gulvarealer mellem et forbeholdt sæde
 eller kørestolsområde og mindst en indgang og en udstigningsdør eller en
 kombineret ind- og udgang må ikke overstige 8 %. Sådanne områder, hvor
 gulvet hælder, skal være forsynet med en skridsikker overflade.
 3.6. Bestemmelser vedrørende anbringelse af kørestole
 3.6.1. For hver kørestolsbruger, passagerrummet er beregnet til, skal der være
 afsat en særlig kørestolsplads, som er mindst 750 mm bred og 1 300 mm
 lang. Kørestolspladsens længdeakse skal være parallel med køretøjets
 længdeakse, og gulvet på kørestolspladsen skal have skridsikker belægning.
 Når et kørestolsområde er beregnet til en fremadvendende kørestol, må
 øverste del af de foranværende ryglæn rage ind i kørestolsområdet, hvis der
 er et frit rum som vist i bilag 4, figur 23.
 3.6.2. Der skal være mindst en døråbning, som kørestolsbrugere kan komme
 igennem. For køretøjer i gruppe I skal mindst en af dørene til kørestole være
 en udstigningsdør. Dørene til kørestole skal være forsynet med et
 indstigningshjælpemiddel, som opfylder bestemmelserne i punkt 3.11.2
 (knælesystem) i dette bilag, kombineret med bestemmelserne i punkt 3.11.3
 (en løfteanordning) eller 3.11.4 (en rampe).
 3.6.3. En dør til kørestole, som ikke er en udstigningsdør, skal være mindst 1 400
 mm høj. Alle døre til kørestole skal have en bredde på mindst 900 mm, der
 kan nedsættes med 100 mm, hvis målingen foretages i niveau med
 håndstøtterne.
 3.6.4. Det skal være muligt at komme ind i køretøjet gennem mindst en af dørene
 til kørestole til det særlige område/de særlige områder med en
 referencekørestol, der har de dimensioner, der er vist i bilag 4, fig. 21.
 3.7. Sæder i kørestolsområdet
 3.7.1. Der må gerne være monteret klapsæder i et kørestolsområde, men sådanne
 sæder må, når de klappes og ikke anvendes, ikke berøre kørestolspladsen.
 3.7.2. Et køretøj kan være forsynet med aftagelige sæder monteret i
 kørestolsområdet, såfremt de let kan fjernes af føreren eller


text:
andet personale.
 3.7.3. Hvis et sædes fodrum eller en del af et klapsæde i brug berører et
 kørestolsområde, skal der på sådanne sæder eller i nærheden af dem være et
 skilt med følgende tekst:
 "Overlad venligst denne plads til en kørestolsbruger".
 3.8. Kørestoles stabilitet
 3.8.1. Fastholdelsessystem til kørestol. Som alternativ til kravene i punkt 3.8.1.1
 til 3.8.1.2.3 kan fastholdelsessystemerne opfylde kravene i punkt 3.8.2 til
 3.8.2.11.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/233
 3.8.1.1. I et køretøj, hvor passagersæderne ikke er udstyret med nogen form for
 fastholdelsessystem til passagerer, skal der i kørestolsområdet forefindes et
 fastholdelsessystem, som sikrer stabiliteten af kørestolen.
 Der udføres en statisk prøvning i overensstemmelse med følgende krav:
 a) en belastning på 250 daN ± 20 daN pr. kørestol påføres selve
 fastholdelsessystemet
 b) belastningen påføres køretøjet horisontalt i retning af dets forende,
 hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til køretøjets gulv. Hvis
 fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet, påføres belastningen i en
 vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning
 af køretøjets forende
 c) belastningen opretholdes i en periode på mindst 1,5 sekund
 d) fastholdelsessystemet skal kunne modstå belastningen under
 prøvningen. Permanent deformation, herunder delvis brud på eller
 beskadigelse af fastholdelsessystemet, anses ikke for manglende
 opfyldelse af prøvningens krav, hvis den krævede belastning
 opretholdes i det angivne tidsrum. Låseanordningen, der gør det
 muligt at flytte kørestolen, skal kunne betjenes manuelt, efter at
 trækkraften er fjernet.
 3.8.1.2. Når passagersæderne er udstyret med et fastholdelsessystem til passagerer,
 skal der i hvert kørestolsområde forefindes et fastholdelsessystem, der er i
 stand til at fastholde kørestolen og brugeren af denne.
 Fastholdelsessystemet og dets forankringspunkter skal være konstrueret på
 en sådan måde, at de kan modstå belastninger svarende til de belastninger,
 der kræves for så vidt angår passagersæder og fastholdelsessystemer til
 passagerer.
 Der udføres en statisk prøvning i overensstemmelse med følgende krav:
 a) de i denne sammenhæng anførte belastninger påføres henholdsvis
 fremadrettet og bagudrettet på selve fastholdelsessystemet
 b) belastningen opretholdes i en periode på mindst 0,2 sekund
 c) fastholdelsessystemet skal kunne modstå belastningen under
 prøvningen. Permanent deformation, herunder delvis brud på eller
 beskadigelse af fastholdelsessystemet, anses ikke for manglende
 opfyldelse af prøvningens krav, hvis den krævede belastning
 opretholdes i det angivne tidsrum. Låseanordningen, der gør det
 muligt at flytte kørestolen, skal kunne betjenes manuelt, efter at
 trækkraften er fjernet.
 3.8.1.2.1. Belastningen skal være fremadrettet for særskilte fastholdelsessystemer til
 kørestole og kørestolsbrugere
 3.8.1.2.1.1. For klasse M2:
 ---pagebreak--- L 373/234 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 a) 1 110 daN ± 20 daN, hvis der benyttes hoftesele. Belastningen påføres
 systemet til fastholdelse af kørestolsbrugere horisontalt i retning af
 køretøjets forende, hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til
 køretøjets gulv. Hvis fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet,
 påføres belastningen i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende
 b) 675 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på
 hoftedelen af selen og 675 daN ± 20 daN horisontalt i retning af
 køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler


text:
c) 1 715 daN ± 20 daN i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til
 fastholdelse af kørestole
 d) belastningerne påføres samtidigt.
 3.8.1.2.1.2. For klasse M3:
 a) 740 daN ± 20 daN, hvis der benyttes hoftesele. Belastningen påføres
 systemet til fastholdelse af kørestolsbrugere horisontalt i retning af
 køretøjets forende, hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til
 køretøjets gulv. Hvis fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet,
 påføres belastningen i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende
 b) 450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på
 hoftedelen af selen og 450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af
 køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler
 c) 1 130 daN ± 20 daN i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til
 fastholdelse af kørestole
 d) belastningerne påføres samtidigt.
 3.8.1.2.2. Belastningen skal være fremadrettet for særskilte fastholdelsessystemer til
 kørestole og kørestolsbrugere
 3.8.1.2.2.1. For klasse M2
 a) 1 110 daN ± 20 daN i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til
 fastholdelse af kørestole, hvis der benyttes hoftesele
 b) 675 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets
 horisontale plan på hoftedelen af selen og 675 daN ± 20 daN
 horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-
 punkts-seler
 c) 1 715 daN ± 20 daN i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til
 fastholdelse af kørestole
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/235
 d) belastningerne påføres samtidigt.
 3.8.1.2.2.2. For klasse M3:
 a) 740 daN ± 20 daN i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til
 fastholdelse af kørestole, hvis der benyttes hoftesele
 b) 450 daN ± 20 daN i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende på hoftedelen af
 selen og 450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende
 på brystdelen af selen for 3-punkts-seler
 c) 1130 daN ± 20 daN i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til
 fastholdelse af kørestole
 d) belastningerne påføres samtidigt.
 3.8.1.2.3. Bagudrettet belastning:
 a) 810 daN ± 20 daN i en vinkel på 45° ± 10° i forhold til køretøjets
 horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til
 fastholdelse af kørestole
 3.8.2. Alternativt system til fastholdelse af kørestole:
 3.8.2.1. Der skal i kørestolsområdet forefindes et kørestolsfastholdelsessystem til
 almindelig brug i forbindelse med kørestole, som gør det muligt at
 transportere en kørestol og en kørestolsbruger, som vender fremad.
 3.8.2.2. Der


text:
skal i kørestolsområdet forefindes et system til fastholdelse af
 kørestolsbrugere, som omfatter mindst to forankringspunkter og en
 bækkenfastholdelsesanordning (hoftesele), som er konstrueret og fremstillet
 af komponenter med tilsvarende egenskaber som komponenterne i
 sikkerhedsseler, som er overensstemmelse med regulativ nr. 16.
 3.8.2.3. Et fastholdelsessystem, som er monteret i kørestolsområdet, skal let kunne
 udløses i en nødsituation.
 3.8.2.4. Et system til fastholdelse af kørestole skal enten
 3.8.2.4.1. opfylde de dynamiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.8, og
 være sikkert fastgjort til forankringer på køretøjet, som opfylder de statiske
 prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6, eller
 3.8.2.4.2. være sikkert fastgjort til køretøjets forankringer, således at kombinationen af
 fastholdelsessystemet og forankringerne opfylder kravene i punkt 3.8.2.8.
 3.8.2.5. Et system til fastholdelse af kørestolsbrugere skal enten
 ---pagebreak--- L 373/236 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 3.8.2.5.1. opfylde de dynamiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.9, og
 være sikkert fastgjort til forankringer på køretøjet, som opfylder de statiske
 prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6, eller
 3.8.2.5.2. være sikkert fastgjort til køretøjets forankringer, således at kombinationen af
 fastholdelsessystemet og forankringerne opfylder de dynamiske
 prøvningskrav i punkt 3.8.2.9, når de er fastgjort til forankringer, der er
 monteret som omhandlet i punkt 3.8.2.6.7.
 3.8.2.6. Der udføres en statisk prøvning på forankringspunkterne for både systemet
 til fastholdelse af kørestolen og systemet til fastholdelse af
 kørestolsbrugeren i overensstemmelse med følgende krav:
 3.8.2.6.1. De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.7, påføres ved hjælp af en
 anordning med samme geometri som kørestolsfastholdelsessystemet.
 3.8.2.6.2. De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.7.3, påføres ved hjælp af en
 anordning med samme geometri som fastholdelsessystemet for
 kørestolsbrugere, og ved hjælp af en trækanordning som omhandlet i punkt
 6.3.4 i regulativ nr. 14.
 3.8.2.6.3. De belastninger, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6.1 og 3.8.2.6.2, påføres
 samtidigt fremadrettet og i en vinkel på 10° ± 5° i forhold til det horisontale
 plan.
 3.8.2.6.4. De belastninger, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6.1, påføres samtidigt
 bagudrettet og i en vinkel på 10° ± 5° i forhold til det horisontale plan.
 3.8.2.6.5. Belastningerne påføres så hurtigt som muligt gennem kørestolspladsens
 lodrette akse, og
 3.8.2.6.6. belastningen opretholdes i en periode på mindst 0,2 sekund.
 3.8.2.6.7. Prøvningen skal udføres på en repræsentativ del af køretøjets struktur
 sammen med eventuelt tilbehør i køretøjet, som kan bidrage til at øge
 strukturens styrke eller stivhed.
 3.8.2.7. De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.6, er:
 3.8.2.7.1. I tilfælde af forankringer til systemer til fastholdelse af kørestole, som er
 monteret på et køretøj i klasse M2:
 3.8.2.7.1.1. 1 110 daN, som påføres fremadrettet i køretøjets længderetning i en højde på
 mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets
 gulv, og
 3.8.2.7.1.2. 550 daN, som påføres bagudrettet i køretøjets længderetning i en højde på
 mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets
 gulv.
 3.8.2.7.2. I tilfælde af forankringer til systemer til fastholdelse af kørestole, som er
 monteret på et køretøj i klasse M3:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/237
 3.8.2.7.2.1. 740 daN,


text:
som påføres fremadrettet i køretøjets længderetning i en højde på
 mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets
 gulv, og
 3.8.2.7.2.2. 370 daN, som påføres bagudrettet i køretøjets længderetning i en højde på
 mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets
 gulv.
 3.8.2.7.3. I tilfælde af forankringer til et system til fastholdelses af en kørestolsbruger
 skal belastningerne være i overensstemmelse med kravene i punkt 6.4 i
 regulativ nr. 14.
 3.8.2.8. Et system til fastgørelse af kørestole underkastes en dynamisk prøvning i
 overensstemmelse med følgende krav:
 3.8.2.8.1. en prøvevogn, som repræsenterer en kørestol, med en masse på 85 kg skal
 fra en hastighed på mellem 48 km/h og 50 km/h udsættes for en
 decelerationstidspuls
 3.8.2.8.1.1. på over 20 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,015 sekunder
 3.8.2.8.1.2. på over 15 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,04 sekunder
 3.8.2.8.1.3. af en varighed af 0,075 sekunder
 3.8.2.8.1.4. på ikke over 28 g og ikke i mere end 0,08 sekunder
 3.8.2.8.1.5. af en varighed på ikke over 0,12 sekunder og
 3.8.2.8.2. en prøvevogn, som repræsenterer en kørestol, med en masse på 85 kg skal
 fra en hastighed på mellem 48 km/h og 50 km/h udsættes for en
 decelerationstidspuls
 3.8.2.8.2.1. på over 5 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,015 sekunder
 3.8.2.8.2.2. på højst 8 g bagudrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,02 sekunder.
 3.8.2.8.3. Prøvningen i punkt 3.8.2.8.2 foretages ikke, hvis de samme
 fastholdelsessystemer anvendes både fremad- og bagudrettet, eller hvis der
 er gennemført en tilsvarende prøvning.
 3.8.2.8.4. Med henblik på ovennævnte prøvning skal systemet til fastholdelse af
 kørestolen være fastgjort til enten
 3.8.2.8.4.1. forankringer, der er fastgjort til prøvestanden med samme geometri som
 forankringerne i et køretøj, som fastholdelsessystemet er tiltænkt, eller
 3.8.2.8.4.2. forankringer, som indgår i en repræsentativ del af det køretøj, som
 fastholdelsessystemet er tiltænkt, jf. punkt 3.8.2.6.7.
 3.8.2.9. Et system til fastgørelse af kørestolsbrugere skal opfylde prøvningskravene i
 punkt 7.7.4 i regulativ nr. 16 eller en tilsvarende prøvning af
 decelerationstidspulsen som omhandlet i punkt 3.8.2.8.1. En sikkerhedssele,
 ---pagebreak--- L 373/238 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 der godkendt efter regulativ nr. 16 og mærket i overensstemmelse hermed,
 anses for at opfylde kravene.
 3.8.2.10. Resultatet af en prøvning som omhandlet i punkt 3.8.2.6, 3.8.2.8 eller
 3.8.2.9 anses for at være negativt, medmindre følgende krav er opfyldt:
 3.8.2.10.1. ingen del af systemet må have svigtet eller have løsrevet sig fra
 forankringen eller køretøjet under prøvningen;
 3.8.2.10.2. mekanismerne til frigørelse af kørestolen og kørestolsbrugeren skal kunne
 udløses efter fuldendt prøvning;
 3.8.2.10.3. ved den i punkt 3.8.2.8 omhandlede prøvning må kørestolen ikke have
 flyttet sig mere end 200 mm i køretøjets længderetning under prøvningen;
 3.8.2.10.4. ingen del af systemet må efter endt prøvning være deformeret i en sådan
 grad, at den kan forårsage skade som følge af skarpe kanter eller andre
 fremspring.
 3.8.2.11. Brugsanvisningen til systemet skal vises tydeligt i dets umiddelbare nærhed.
 3.8.3. Som alternativ til bestemmelserne i punkt 3.8.1.1 skal kørestolen være
 således indrettet, at kørestolsbrugeren


text:
kan befordres uden at være fastgjort
 med kørestolen vendende bagud mod en støtte eller et ryglæn, i henhold til
 følgende bestemmelser:
 a) en af kørestolspladsens sider i længderetningen skal støde op til en
 inder- eller ydervæg i køretøjet
 b) der skal være en støtte eller et ryglæn vinkelret på køretøjets
 længdeakse i den forreste ende af kørestolsområdet
 c) støtten eller ryglænet skal være således udformet, at kørestolens hjul
 eller ryglæn hviler mod støtten eller ryglænet for at forhindre
 kørestolen i at vælte
 d) støtten eller ryglænet på den forreste sæderække kunne modstå en
 belastning på 250 daN ± 20 daN pr. kørestol. Belastningen påføres på
 køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende i midten
 af støtten eller ryglænet. Belastningen opretholdes i et tidsrum af
 mindst 1,5 sekunder
 e) der skal være monteret et gelænder eller en håndstøtte på køretøjets
 inder- eller ydervæg på en sådan måde, at kørestolsbrugere let kan
 gribe fat i det
 f) på den modsatte side af kørestolsområdet skal være monteret et
 gelænder eller en tilsvarende anordning, der kan klappes væk, som
 begrænser kørestolens sideværts bevægelse, og som kørestolsbrugeren
 let kan gribe fat i
 g) gulvet på kørestolsområdet skal have skridsikker belægning
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/239
 h) ved kørestolsområdet skal være anbragt et skilt med følgende tekst:
 "Denne plads er forbeholdt en kørestol. Kørestolen anbringes
 bagudvendt op mod støtten eller ryglænet og skal være bremset".
 3.9. Betjeningsanordninger for døre
 3.9.1. Anordninger til åbning af en af de i punkt 3.6 omhandlede døre skal være
 placeret højst 1 300 mm over jorden eller gulvet, hvad enten de findes i eller
 uden for køretøjet.
 3.10. Belysning
 3.10.1. Der skal være en passende belysning inde i og umiddelbart uden for
 køretøjet, så bevægelseshæmmede kan komme sikkert ind og ud. Belysning,
 der kan berøre førerens synsfelt, må kun tændes, når køretøjet holder stille.
 3.11. Bestemmelser om indstigningshjælpemidler
 3.11.1. Generelle krav:
 3.11.1.1. Betjeningsanordninger til indstigningshjælpemidler skal være tydeligt
 afmærket som sådanne. Indstigningshjælpemidlets udslåede eller sænkede
 position skal over for føreren angives af en indikator.
 3.11.1.2. I tilfælde af svigt af en sikkerhedsanordning må løfteanordninger, ramper og
 knælesystemer ikke kunne betjenes, medmindre det er muligt at betjene dem
 sikkert med håndkraft. Nødbetjeningsanordningens art og placering skal være
 tydeligt markeret. I tilfælde af svigt af energitilførslen, skal løfteanordninger,
 ramper og knælesystemer kunne betjenes med håndkraft.
 3.11.1.3. Adgangen til en af udstigningsdørene eller nødudgangsdørene kan være
 spærret af et indstigningshjælpemiddel, forudsat at begge nedenstående
 betingelser er opfyldt både inde i og uden for køretøjet:
 3.11.1.3.1. indstigningshjælpemidlet må ikke spærre for håndtaget eller andre
 anordninger til åbning af døren
 3.11.1.3.2. indstigningshjælpemidlet skal let kunne flyttes, så der bliver fri adgang til
 døren i nødsituationer.
 3.11.2. Knælesystem
 3.11.2.1. Der skal forefindes en kontakt til betjening af knælesystemet.
 3.11.2.2. Alle betjeningsanordninger, som aktiverer sænkning eller hævning af en del
 af eller hele karosseriet i forhold til vejbanen, skal være tydeligt afmærket
 og være under førerens direkte kontrol.
 3.11.2.3. Sænkningen eller hævningen skal kunne standses og bevægelsen
 øjeblikkelig vendes om ved hjælp


text:
af en betjeningsanordning, som er
 placeret både inden for førerens rækkevidde, når han sidder i førerrummet,
 ---pagebreak--- L 373/240 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 og i nærheden af eventuelle andre anordninger til betjening af
 knælesystemet.
 3.11.2.4. Når der er monteret et knælesystem på et køretøj, må køretøjet
 ikke kunne køre mere end 5 km/h, når køretøjet befinder sig i en position, der
 er lavere end den normale kørehøjde
 ikke kunne hæves eller sænkes, når udstigningsdøren af en eller anden grund
 ikke kan aktiveres.
 3.11.3. Løfteanordning
 3.11.3.1. Almindelige bestemmelser
 3.11.3.1.1. Løfteanordninger skal kun kunne fungere, når køretøjet holder stille. Ved
 løftning og sænkning af platformen skal en anordning, der forhindrer
 kørestolen i at rulle af, automatisk træde i funktion.
 3.11.3.1.2. Løfteplatformen skal være mindst 800 mm bred og mindst 1 200 mm lang og
 skal kunne fungere, når den er belastet med mindst 300 kg.
 3.11.3.2. Supplerende tekniske forskrifter for maskinelt betjente løfteanordninger
 3.11.3.2.1. Betjeningsanordningen skal være udformet således, at den, hvis den slippes,
 automatisk returnerer til afbrudt stilling. Idet dette finder sted, skal
 løfteanordningens bevægelse øjeblikkelig standse, og det skal være muligt
 at indlede en bevægelse i begge retninger.
 3.11.3.2.2. Områder, der ikke er synlige for den person, der betjener løfteanordningen,
 og hvor løfteanordningen kan gribe fat i eller klemme om genstande, skal
 være beskyttet af en sikkerhedsanordning (f.eks. en vendemekanisme).
 3.11.3.2.3. Hvis en af disse sikkerhedsanordninger træder i funktion, skal
 løfteanordningens bevægelse øjeblikkelig standse, og en bevægelse i modsat
 retning indledes.
 3.11.3.3. Betjening af maskinelt betjente løfteanordninger
 3.11.3.3.1. Når løfteanordningen er placeret ved en udstigningsdør, der befinder sig
 inden for førerens direkte synsfelt, kan det godkendes, at løfteanordningen
 betjenes af føreren fra førersædet.
 3.11.3.3.2. I alle andre tilfælde skal betjeningsanordningerne være placeret i nærheden af
 løfteanordningen. De må kun kunne aktiveres og deaktiveres af føreren fra
 førersædet.
 3.11.3.4. Manuelt betjente løfteanordninger
 3.11.3.4.1. Løfteanordningen skal være konstrueret således, at den kan betjenes med
 anordninger, der er placeret i nærheden af løfteanordningen.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/241
 3.11.3.4.2. Løfteanordningen skal være konstrueret således, at der ikke kræves urimelig
 stor kraft til betjeningen.
 3.11.4. Rampe
 3.11.4.1. Almindelige bestemmelser
 3.11.4.1.1. En rampe må kun kunne fungere, når køretøjet holder stille.
 3.11.4.1.2. Udvendige kanter skal være afrundet til en radius af mindst 2,5 mm.
 Udvendige hjørner skal være afrundet til en radius af mindst 5 mm.
 3.11.4.1.3. Rampen skal være mindst 800 mm bred. Rampens hældning, når den er lagt
 ud eller manuelt foldet ud til en kantsten med en højde på 150 mm, må ikke
 overstige 12 %. Der kan anvendes et knælesystem til at udføre denne
 prøvning.
 3.11.4.1.4. Ramper, som har en længde på over 1 200 mm, når de er klar til brug, skal
 forsynes med en anordning, som forhindrer kørestolen i at køre ud over siden.
 3.11.4.1.5. Rampen skal kunne benyttes sikkert ved en belastning på 300 kg.
 3.11.4.2. Funktionsmåder
 3.11.4.2.1. Udlægning og tilbagetrækning af rampen kan finde sted manuelt eller
 maskinelt.
 3.11.4.3. Supplerende tekniske forskrifter for maskinelt betjente løfteanordninger
 3.11.4.3.1. Når rampen lægges ud


text:
og trækkes ind, skal dette angives af gule blinklys og
 et akustisk signal; rampen skal være mærket med let synlige røde og hvide
 retroreflekterende advarselsstriber på de udvendige kanter.
 3.11.4.3.2. Vandret udlægning af rampen skal være beskyttet af en sikkerhedsanordning.
 3.11.4.3.3. Hvis en af disse sikkerhedsanordninger træder i funktion, skal rampens
 bevægelse øjeblikkelig standse.
 3.11.4.3.4. Rampens vandrette bevægelse skal standse, hvis den belastes med en masse
 på 15 kg.
 3.11.4.4. Betjening af maskinelt betjente ramper
 3.11.4.4.1. Når rampen er placeret ved en udstigningsdør, der befinder sig inden for
 førerens direkte synsfelt, kan det godkendes, at rampen betjenes af føreren fra
 førersædet.
 3.11.4.4.2. I alle andre tilfælde skal betjeningsanordningerne være placeret i nærheden af
 løfteanordningen. De må kun kunne aktiveres og deaktiveres af føreren fra
 førersædet.
 3.11.4.5. Betjening af manuelt betjente ramper
 ---pagebreak--- L 373/242 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 3.11.4.5.1. Rampen skal være konstrueret således, at der ikke kræves urimelig stor kraft
 til betjeningen.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/243
 BILAG 9
 SÆRLIGE KRAV TIL DOBBELTDÆKKERBUSSER
 Dette bilag indeholder krav til dobbeltdækkerbusser, i det omfang disse afviger fra
 grundkravene i bilag 3. Nedenstående punkter træder i stedet for punkterne med tilsvarende
 numre i bilag 3. Medmindre andet er angivet nedenfor, gælder alle andre krav i bilag 3 også
 for dobbeltdækkerbusser. Punkternes nummerering nedenfor følger bilag 3.
 7.4.2.1. Der anbringes en vægt lig med Q (som angivet i punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11) på
 hvert passagersæde. Er køretøjet beregnet til ikke siddende personale, skal
 tyngdepunktet af den masse på 75 kg, der repræsenterer medlemmet af
 personalet, være anbragt i gangen på det øverste dæk i en højde af 875 mm.
 Bagagerummet må ikke indeholde nogen bagage.
 7.5.4. Ildslukkere og førstehjælpsudstyr
 7.5.4.1. Der skal være plads til to ildslukkere, hvoraf én skal være anbragt ved
 førerpladsen og én på øverste dæk. Pladsen må ikke være mindre end 15 dm3.
 7.6. Udgange
 7.6.1. Antal udgange
 7.6.1.1. Hver dobbeltdækkerbus skal have to døre på det nederste dæk (se også punkt
 7.6.2.2). Der kræves mindst følgende antal døre:
 Antal passagerer Antal udstigningsdøre i dobbeltdækkerbusser
 Gruppe I og Gruppe II Gruppe III og kategori
 kategori A B
 9 - 45 1 1 1
 46 - 70 2 1 1
 71 - 100 2 2 1
 > 100 4 3 1
 7.6.1.4. Antallet af nødudgangsdøre skal mindst være sådan, at det samlede antal
 udgange er som anført nedenfor, idet antal udgange for hvert separat dæk og
 hvert separat rum bestemmes særskilt. Toilet- og køkkenrum anses ikke for
 separate rum med henblik på fastlæggelse af antal nødudgange.
 Nødudgangslemme kan kun tælle som én af ovennævnte antal nødudgange:
 ---pagebreak--- L 373/244 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Antal passagerer og personale, som medføres i Samlet minimumsantal
 hvert rum eller hvert dæk udgange
 1-8 2
 9 - 16 3
 17 - 30 4
 31 - 45 5
 46 - 60 6
 61 - 75 7
 76 - 90 8
 91 - 110 9
 111 - 130 10
 > 130 11
 7.6.1.11. Nødudgangslemme ud over nødudgangsdøre og


text:
-vinduer skal monteres i taget
 på øverste dæk i køretøjer i gruppe II og III. De kan desuden monteres i
 køretøjer i gruppe I. I så tilfælde er det mindste antal taglemme følgende:
 Samlet antal passagerer på øverste Antal taglemme
 dæk (Aa)
 ikke over 50 l
 over 50 2
 7.6.1.12. Hver forbindelsestrappe skal regnes som en udgang fra øverste dæk.
 7.6.1.13. Alle personer på nederste dæk skal i nødsituationer kunne komme ud af
 køretøjet uden at skulle op på øverste dæk.
 7.6.1.14. Gangen på øverste dæk skal med en eller flere forbindelsestrapper være
 forbundet med adgangspassagen til en udstigningsdør eller til gangen på
 nederste dæk i en afstand af højst 3 m fra en udstigningsdør.
 a) Hvis der i køretøjer i gruppe I og II medføres flere end 50 passagerer på
 øverste dæk, skal der være to eller mindst halvanden trapper.
 b) Hvis der i køretøjer i gruppe III medføres flere end 30 passagerer på
 øverste dæk, skal der være to eller mindst halvanden trapper.
 7.6.2. Udganges placering
 7.6.2.2. To af de døre, hvortil der er henvist i punkt 7.6.1.1, skal være således adskilt,
 at afstanden mellem de lodrette tværplaner gennem deres flademidtpunkt ikke
 er mindre end enten 25 % af køretøjets udvendige længde eller 40 % af den
 samlede længde af passagerrummet på nederste dæk; dette gælder ikke, hvis
 de to døre befinder sig på hver sin side af køretøjet. Er ingen af disse to døre
 del af en dobbeltdør, måles afstanden mellem de to døre, der er længst fra
 hinanden.
 7.6.2.3. Udgangene på hvert dæk skal være således placeret, at der i det væsentlige er
 samme antal på køretøjets to sider.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/245
 7.6.2.4. På øverste dæk skal mindst én nødudgang være placeret enten på køretøjets
 forside eller bagside.
 7.6.4. Tekniske krav til alle udstigningsdøre
 7.6.4.6. Er den direkte overvågning ikke tilstrækkelig, skal der være anordninger af
 optisk eller anden art, hvormed føreren fra førersædet kan opdage passagerer,
 som befinder sig uden for køretøjet i umiddelbar nærhed af udstigningsdøre,
 der ikke betjenes automatisk. For køretøjer i gruppe I gælder dette krav også
 området inden for alle udstigningsdøre og de umiddelbare omgivelser af hver
 forbindelsestrappe på øverste dæk.
 7.6.7. Tekniske krav til nødudgangsdøre
 7.6.7.3. Betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør på det
 nederste dæk udefra skal være placeret mellem 1 000 og 1 500 mm over
 jorden og må højst være 500 mm fra døren. I køretøjer i gruppe I, II og III
 skal betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør
 indefra være placeret mellem 1 000 og 1 500 mm fra overfladen af gulvet
 eller det trin, der er nærmest betjeningsanordningen, og må højst være
 placeret 500 mm fra døren. Dette gælder ikke for betjeningsanordninger, som
 er placeret på førerens område.
 7.7.5. Gange (jf. fig. 1)
 7.7.5.1. Gangen i køretøjet skal være således konstrueret og udført, at den giver fri
 passage for et kontrolmål bestående af to koaksiale cylindre forbundet med en
 omvendt keglestub, idet kontrolmålet har følgende


text:
mål (i mm):
 Gruppe I */ Gruppe II*/ Gruppe III*/
 Øverste/nederste øv. ned. øv. ned. øv. ned.
 dæk:
 Diameter af nederste 450 450 350 350 300 300
 cylinder
 Højde af nederste 900 1 020 900 1 020 900 1 020
 cylinder (900/ (900/ (900/
 990) 990) 990)
 Diameter af øverste 550 550 550 550 450 450
 cylinder
 Højde af øverste 500 500 500 500 500 500
 cylinder
 Samlet højde 1 680 1 800 1 680 1 800 180 1800
 (1 680/ (1 680/ (1 680/
 1 770) 1 770) 1 770)
 */ Dimensionerne i parentes gælder for den bageste del af det nederste
 dæk og kun i nærheden af forakslen (jf. punkt 7.7.5.10).
 Det kan godkendes, at kontrolmålet kommer i berøring med eventuelle
 hængestropper til stående passagerer og bevæger disse. Diameteren af øverste
 ---pagebreak--- L 373/246 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 cylinder kan være nedsat til 300 mm foroven, når der indgår en afskrået kant i
 en vinkel på højst 30 grader med vandret (fig. 1).
 7.7.5.4. På ledbusser skal det i punkt 7.7.5.1 beskrevne kontrolmål uhindret kunne
 føres gennem ledsektionen på hvert dæk, hvor der er gennemgang for
 passagerer mellem de to sektioner. Ingen del af den bløde beklædning i denne
 sektion, herunder dele af bælgen, må rage ind i gangen.
 7.7.5.10. Den samlede højde på kontrolmålet i punkt 7.7.5.1 kan nedsættes:
 a) fra 1 800 mm til 1 680 mm i enhver del af gangen på det nederste dæk bag et
 lodret tværplan, som ligger foran centrum af bagakslen (den forreste bagaksel
 for køretøjer med mere end en bagaksel);
 b) fra 1 800 mm til 1 770 mm for udstigningsdøre, som er anbragt foran forakslen
 i enhver del af gangen, der ligger mellem to lodrette tværplaner, som ligger
 800 mm foran og bagved forakslens midtlinje.
 7.7.7. Trin
 7.7.7.1. Footnote 1/: Højst 850 mm for nødudgangsdøre på nederste dæk og 1 500
 mm for nødudgangsdøre på øverste dæk.
 7.7.8.6. Fri højde over siddepladser.
 7.7.8.6.1. Over hver siddeplads skal der være en frihøjde på mindst 900 mm, målt fra det
 højeste punkt af den ikke sammenpressede sædehynde. Denne frihøjde skal
 være til stede inden for den lodrette projektion af hele sædets areal og det
 tilhørende fodrum. For det øverste dæk kan denne frihøjde nedsættes til 850
 mm.
 7.7.12. Afstand mellem sæder (jf. bilag 4, fig. 1)
 7.7.12.1. Forbindelsestrappers mindste bredde skal give fri passage for kontrolmålet for
 enkeltdør som beskrevet i bilag 4, fig. 1. Kontrolmålet føres fra gangen på
 nederste dæk op til sidste trin i samme retning, som vil blive fulgt af en person,
 der benytter trappen.
 7.7.12.2. Forbindelsestrapper skal være konstrueret således, at der ikke er fare for, at
 passagerer kan falde ned, når køretøjet bremser hårdt op under kørsel fremad.
 Dette krav anses for opfyldt, hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt:
 7.7.12.2.1. ingen del af trappen skråner fremad;
 7.7.12.2.2. trappen er afskærmet med rækværk eller tilsvarende;
 7.7.12.2.3. en automatisk anordning i øverste del af trappen forhindrer benyttelse af
 trappen, når køretøjet er i


text:
bevægelse; denne anordning skal være let at betjene i
 nødsituationer.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/247
 7.7.12.3. Det skal ved hjælp af den i punkt 7.7.5.1 omhandlede cylinder kontrolleres, at
 adgangsforholdene fra gangene (øverste og nederste) til trappen er
 tilfredsstillende.
 7.11. Gelændere og håndstøtter
 7.11.5. Gelændere og håndstøtter til forbindelsestrapper
 7.11.5.1. Forbindelsestrapper skal på begge sider være forsynet med passende gelændere
 og håndstøtter. Disse skal være placeret mellem 800 mm og 1 100 mm over
 kanten af hvert trin.
 7.11.5.2. Gelændere og/eller håndstøtter skal være således udført, at en person, der står på
 øverste eller nederste dæk ved siden af forbindelsestrappen eller på et af
 trinnene, kan gribe om dem på et sted, som i lodret plan er mellem 800 mm og
 1 100 mm over gulvet eller den pågældende trinoverflade og
 7.11.5.2.1. passer til en person, der står på nederste dæk, og befinder sig højst 400 mm
 inden for yderkanten af det første trin, og
 7.11.5.2.2. for et givet trin ikke er uden for yderkanten af det pågældende trin og højst 600
 mm inden for yderkanten.
 7.12. Afskærmning af trinskakter og udsatte sæder
 7.12.2. På øverste dæk af dobbeltdækkerbusser skal forbindelsestrappen være forsynet
 med en lukket afskærmning med en højde af mindst 800 mm, målt fra gulvet.
 Afskærmningens underkant må ikke være højere end 100 mm over gulvet.
 7.12.3. Forruden i passagerrummet på øverste dæk skal være forsynet med polstret
 afskærmning. Afskærmningens overkant skal være mellem 800 mm og 900 mm
 lodret over den del af gulvet, hvor passagererne sætter deres fødder.
 7.12.4. Alle stødtrin i trapper skal være lukkede.
 ---pagebreak--- L 373/248 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 BILAG 9
 Tillæg
 Figur 1
 GANGE
 (se bilag 9, punkt 7.7.5)
 B C (mm) D (mm) E (mm) (1/) F (mm)
 (mm)
 Gruppe I 550 450 500 1 800 1 020
 (1 680/1 770) (900/990)
 Gruppe II 550 350 500 1 800 1 020
 (1 680/1 770) (900/990)
 Gruppe III 450 (220 for sideværts 500 1 800 1 020
 forskydelige sæder) (1 680/1 770) (900/990)
 (1/) Målene i parentes gælder kun for øverste dæk og/eller den bageste del af det nederste dæk
 og/eller det nederste dæk nær forakslen (jf. punkt 7.7.5.10).
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/249
 BILAG 10
 TYPEGODKENDELSE AF EN SEPARAT TEKNISK ENHED OG
 TYPEGODKENDELSE AF ET KØRETØJ MED ET KAROSSERI, SOM ALLEREDE
 ER GODKENDT SOM SEPARAT TEKNISK ENHED
 1. Typegodkendelse som separat teknisk enhed
 1.1. For at der i henhold til dette regulativ kan meddeles typegodkendelse som
 separat teknisk enhed af et karosseri, skal fabrikanten til
 godkendelsesmyndighedens tilfredshed godtgøre, at de betingelser, som
 fabrikanten har oplyst, er opfyldt. Det skal godtgøres, at de resterende
 betingelser i dette regulativ er opfyldt, jf. punkt 2.
 1.2. Godkendelsen kan meddeles under forudsætning af, at det færdige køretøj
 opfylder en række betingelser (som f.eks. karakteristika vedrørende et
 passende chassis, begrænsninger i brugen eller installation), idet disse
 betingelser skal fremgå af typegodkendelsesattesten.
 1.3. Sådanne betingelser skal meddeles køberen af karosseriet eller den, der
 bygger videre på


text:
køretøjet, i en passende form.
 2. Typegodkendelse af et køretøj med et karosseri, som allerede er godkendt
 som separat teknisk enhed
 2.1. For at der i henhold til dette regulativ kan meddeles typegodkendelse som
 separat teknisk enhed af et køretøj monteret med et allerede typegodkendt
 karosseri, skal fabrikanten til godkendelsesmyndighedens tilfredshed
 godtgøre, at kravene i dette regulativ, med hensyn til hvilke det ikke allerede
 er bevist, at de er blevet opfyldt, jf. punkt 1 i dette bilag, nu er blevet det, idet
 en eventuel tidligere typegodkendelse skal betragtes som en typegodkendelse
 af et ufuldendt køretøj.
 2.2. Eventuelle krav ifølge punkt 1.2 skal overholdes.
 ---pagebreak--- L 373/250 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 BILAG 11
 MASSE OG DIMENSIONER
 1. Dette bilag gælder for masse og dimensioner for motorkøretøjer i klasse M2
 og M3, såfremt de er nødvendige for godkendelse af et køretøj for så vidt
 angår den generelle konstruktion.
 2. DEFINITIONER
 I dette bilag anvendes følgende definitioner:
 2.1. (Reserveret)
 2.2. (Reserveret)
 2.3. "Akselgruppe": Aksler, der er en del af en bogie. En gruppe med to aksler
 kaldes en tandembogie, en gruppe med tre aksler kaldes en tripelbogie. En
 enkeltaksel anses for en gruppe med én aksel.
 2.4. "Køretøjets dimensioner": De dimensioner, som skyldes køretøjets
 konstruktion og angives af fabrikanten.
 2.4.1. "Køretøjets længde": Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-
 standard 612-1978, term nr. 6.1.
 Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets
 længde ikke hensyn til følgende:
 - forrudevisker/-vasker
 - mærkningsplader foran eller bagpå
 - toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse
 - anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse
 - lygter og reflekser
 - spejle og andre anordninger til indirekte udsyn
 - synshjælp
 - luftindtag
 - længdestop for aftagelige opbygninger
 - trinbræt og håndgreb
 - gummistødhorn og lignende udstyr
 - læssebagsmække, læsseramper og tilsvarende udstyr i køreklar stand,
 forudsat at udragningen ikke overstiger 300 mm, og køretøjets lasteevne
 ikke forøges
 - koblingsanordninger på motorkøretøjer.
 - trolley-bomme for elektrisk drevne køretøjer
 - udvendige solskærme.
 2.4.2. "Køretøjets bredde": Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-
 standard 612-1978, term nr. 6.2.
 Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets
 bredde ikke hensyn til følgende:
 - toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse
 - anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/251
 - indikator for dæksprængning
 - de udragende, bøjelige dele af en afskærmning,
 - lygter og reflekser
 - læsseramper, læssebagsmække og tilsvarende udstyr i køreklar stand,
 forudsat at de højst rager 10 mm ud fra køretøjets sider, samt at
 rampernes hjørner, der vender fremad eller bagud, er afrundede med en
 radius på mindst 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på
 mindst 2,5 mm
 - spejle og andre anordninger til indirekte udsyn
 - dæktrykmålere
 - trin, der kan foldes ind
 - den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket
 rører vejbanen
 - synshjælp
 - indfoldelige sidestyringsanordninger på busser, der er beregnet til brug
 på styrede systemer, hvis disse ikke er foldet ind.
 2.4.3.


text:
"Køretøjets højde": Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-
 standard 612-1978, term nr. 6.2.
 Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets
 bredde ikke hensyn til følgende:
 - antenner
 - strømaftagere eller trolley-bomme i hævet position.
 For køretøjer med en akselløfteanordninger skal der tages hensyn til
 anordningens effekt.
 2.5. (Reserveret)
 2.6. (Reserveret)
 2.7. "Største teknisk tilladte akseltryk (m)": Den masse, der svarer til den største
 tilladte statiske lodrette belastning, der overføres fra akslen til vejoverfladen
 baseret på køretøjets og akslens konstruktion, som angivet af fabrikanten.
 2.8. "Største teknisk tilladte bogietryk (μ)": Den masse, der svarer til den største
 tilladte statiske belastning, der overføres fra akselgruppen til vejoverfladen
 baseret på både køretøjets og akselgruppens konstruktion, som angivet af
 fabrikanten.
 2.9. "Tilkoblet masse": Den samlede belastning, akslen(erne) på det eller de
 tilkoblede køretøj(er) udøver på vejoverfladen
 2.10. "Største teknisk tilladte tilkoblede masse (TM)": Den af fabrikanten angivne
 største tilkoblede masse.
 2.11. "Største teknisk tilladte belastning på et motorkøretøjs koblingspunkt": Den
 masse, der svarer til den største tilladte statiske lodrette belastning på
 koblingspunktet, baseret på motorkøretøjets og/eller koblingsanordningens
 konstruktion, som angivet af fabrikanten. Pr. definition omfatter denne masse
 ikke motorkøretøjets koblingsanordningsmasse.
 ---pagebreak--- L 373/252 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 2.12. (Reserveret)
 2.13. "Største teknisk tilladte vogntogsmasse (MC)": Den samlede masse af en
 kombination af motorkøretøj og påhængskøretøj(er), som angivet af
 fabrikanten.
 2.14. "Akselløfteanordning": En permanent anordning på et køretøj, hvormed
 akseltrykket kan reduceres eller øges efter køretøjets lasteforhold:
 a) enten ved henholdsvis at løfte hjulene op fra jorden og sænke dem ned på
 jorden
 b) eller uden at løfte hjulene op fra jorden (f.eks. ved luftaffjedring eller
 andre systemer)
 for at reducere sliddet på dækkene, når køretøjet ikke er fuldt lastet, og/eller
 for at gøre det lettere for motorkøretøjer eller vogntog at starte på glat vejbane
 ved at øge belastningen på drivakslen.
 3. (Reserveret)
 4. (Reserveret)
 5. (Reserveret)
 6. (Reserveret)
 7. FORSKRIFTER
 7.1. Måling af massen af køretøj i køreklar stand og af denne masses fordeling på
 akslerne
 Massen af køretøj i køreklar stand og denne masses fordeling på akslerne
 måles for køretøjer, som er stillet til rådighed i overensstemmelse med punkt
 3.4 i dette regulativ, mens køretøjet holder stille med hjulene i fremadrettet
 position. Hvis forskellen mellem de målte og de af fabrikanten opgivne
 masser ikke overstiger 3 % for de tilsvarende tekniske konfigurationer inden
 for typen eller 5 % for køretøjer i klasse M2 på ikke over 3 500 kg, skal de af
 fabrikanten angivne masser i køreklar stand og deres fordeling på akslerne
 anvendes med henblik på følgende krav. Ellers anvendes de målte masser, og
 den tekniske tjeneste kan da om nødvendigt udføre supplerende målinger på
 andre køretøjer end dem, som er stillet til rådighed i medfør af punkt 3.4 i
 dette regulativ.
 7.2. (Reserveret)
 7.3. (Reserveret)
 7.4. Beregning af massefordelingen
 7.4.1. Beregningsmetode
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/253
 7.4.1.1. Med henblik på de beregninger af massefordelingen, der er fastsat i det
 følgende, skal fabrikanten i form af et skema eller på


text:
anden behørig vis give
 den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningerne, de oplysninger,
 som er nødvendige for - for hver teknisk køretøjstypekonfiguration inden for
 den pågældende køretøjstype - at bestemme køretøjets dertil svarende største
 teknisk tilladte totalvægt, det største teknisk tilladte akseltryk og bogietryk,
 den største teknisk tilladte tilkoblede masse og den største teknisk tilladte
 vogntogsvægt.
 7.4.1.2. Der skal foretages passende beregninger for at sikre, at nedenstående krav er
 opfyldt for hver teknisk køretøjskonfiguration inden for typen. Beregningerne
 med henblik herpå kan begrænses til de værst tænkelige tilfælde.
 7.4.1.3. I nedenstående krav står betegnelserne M, mi, μj, TM og MC for henholdsvis
 følgende parametre, for hvilke kravene i punkt 7.4 skal være opfyldt:
 M= køretøjets største teknisk tilladte totalvægt
 mi = det største teknisk tilladte akseltryk på aksel "i", hvor "i" varierer fra 1
 til køretøjets samlede antal aksler,
 μj = det største teknisk tilladte bogietryk på enkeltaksel eller akselgruppe
 "j", hvor "j" varierer fra 1 til det samlede antal enkeltaksler og
 akselgrupper,
 TM = den største teknisk tilladte tilkoblede masse
 MC = største teknisk tilladte tilkoblede masse og den største teknisk tilladte
 vogntogsvægt.
 7.4.1.4. For enkeltaksler, der er angivet ved "i" for en aksel og "j" for en akselgruppe,
 er mi pr. definition lig med μj.
 7.4.1.5. For køretøjer, der er udstyret med belastbare aksler, skal nedenstående
 beregninger foretages med akslernes affjedring belastet i normal køreklar
 konfiguration. For køretøjer, der er udstyret med løftbare aksler, skal
 nedenstående beregninger foretages med sænkede aksler.
 7.4.1.6. Ved akselgrupper skal fabrikanten angive fordelingen mellem akslerne af det
 samlede tryk på gruppen (f.eks. ved at angive fordelingsformlerne eller
 fremlægge fordelingskurver).
 7.4.1.7. (Reserveret)
 7.4.2. (Reserveret – se punkt 7.4.3.1 og 7.4.4 nedenfor)
 7.4.2.1. Summen af akseltrykkene mi må ikke være mindre end totalvægten M.
 7.4.2.2. For hver akselgruppe, der er angivet ved "j", må summen af akseltrykkene mi
 ikke være mindre end μj. Endvidere må hvert af akseltrykkene mi ikke være
 mindre end den del af μj, der hviler på aksel "i" som angivet i
 massefordelingen for denne akselgruppe.
 ---pagebreak--- L 373/254 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 7.4.2.3. Summen af bogietrykkene μj må ikke være mindre end totalvægten M.
 7.4.2.4. Massen i køreklar stand plus en masse svarende til 75 kg ganget med antallet
 af passagerer plus den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet
 må ikke overstige totalvægten M.
 7.4.2.5. (Reserveret)
 7.4.2.6. (Reserveret)
 7.4.2.7. MC må ikke overstige M + TM.
 7.4.3. Krav til busser
 7.4.3.1. Kravene i punkt 7.4.2.1-7.4.2.3 og 7.4.2.7 finder anvendelse.
 7.4.3.2. Massen af køretøjet i køreklar stand, plus massen Q, ganget med antallet af
 siddende og stående passagerer, plus masserne WP, B og BX som defineret i
 punkt 7.4.3.3.1, plus den største teknisk tilladte belastning på motorkøretøjets
 koblingspunkt, hvis en koblingsanordning monteres af fabrikanten, må ikke
 overstige totalmassen M.
 7.4.3.3. Når køretøjet i køreklar stand lastes som beskrevet i punkt 7.4.3.3.1, må den
 masse, der svarer til akseltrykket på hver aksel, ikke overstige akseltrykket mi
 for hver aksel, og den masse, der svarer til bogietrykket på hver enkeltaksel
 eller akselgruppe, må


text:
ikke overstige bogietrykket μj for denne akselgruppe.
 Endvidere skal den masse, der svarer til akseltrykket på drivakslen eller
 summen af de masser, der svarer til akseltrykkene på drivakslerne, være
 mindst 25 % af M.
 7.4.3.3.1. Køretøjet i køreklar stand lastes med: en masse svarende til antallet P af
 siddende passagerer, hver med en masse Q, en masse svarende til antallet SP
 af stående passagerer hver med en masse Q, jævnt fordelt over det areal S1,
 der er beregnet til stående passagerer; hvis det er relevant, en masse WP jævnt
 fordelt over det areal, der er beregnet til passagerer i kørestole; en masse
 svarende til B (kg) jævnt fordelt i bagagerummene; en masse svarende til BX
 (kg) jævnt fordelt over den del af taget, som er udstyret til at medføre bagage,
 idet:
 P er antallet af siddepladser.
 S1 er området beregnet til stående passagerer. I tilfælde af køretøjer i gruppe
 III eller kategori B, S1 = 0.
 SP, som fabrikanten angiver, ikke må overstige værdien S1/SSp, hvor SSp er
 det areal, der sædvanligvis er afsat til én stående passager, jf. tabellen i det
 følgende.
 WP (kg) er antallet af kørestolspladser ganget med 250 kg, der udgør massen
 af kørestol + bruger.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/255
 B (kg), som fabrikanten angiver, skal have en numerisk værdi på mindst 100
 x V. Dette omfatter også bagagerum eller bagagebærere, der er fastgjort til
 køretøjets yderside.
 V er bagagerummenes samlede volumen i m3. Ved godkendelse af køretøjer i
 gruppe I eller kategori A, ses der bort fra volumen af bagagerum, der kun er
 tilgængelige fra køretøjets yderside.
 BX, som fabrikanten angiver, skal have en numerisk værdi på mindst 75
 kg/m2.
 Dobbeltdækkerbusser må ikke medføre tagbagage, og BX for sådanne
 køretøjer er derfor 0.
 Q og SSp har de værdier, der fremgår af følgende tabel:
 Køretøjsgruppe/ Q (kg) masse af én SSp (m2/passager)
 -kategori passager sædvanligt areal for én
 stående passager
 Gruppe I og kategori A 68 0,125
 Gruppe II 71 */ 0,15
 Gruppe III og kategori 71 */ Intet
 B
 */ Inklusive 3 kg håndbagage.
 7.4.3.3.2. I tilfælde af køretøjer indrettet med et variabelt antal siddepladser, et variabelt
 område beregnet til stående passagerer (S1) og/eller udstyret til medføring af
 kørestole, bestemmes kravene i punkterne 7.4.3.2 og 7.4.3.3 for hver af de
 følgende situationer, hvis de er relevante for det pågældende køretøj:
 7.4.3.3.2.1. med alle mulige sæder besat, med det resterende område beregnet til stående
 passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumkapacitet for
 stående passagerer, hvis denne nås) og, hvis der er yderligere plads, med
 kørestole på eventuelle kørestolspladser
 7.4.3.3.2.2. med alle mulige ståpladsområder fyldt op (op til den af fabrikanten anførte
 maksimumkapacitet for stående passagerer), med de resterende til rådighed
 værende siddepladser besat og, hvis der er yderligere plads, med kørestole på
 eventuelle kørestolspladser
 7.4.3.3.2.3. med kørestole på alle mulige kørestolspladser, med det resterende område
 beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte
 maksimumkapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og med de


text:
resterende siddepladser besat.
 7.4.3.4. Når køretøjet er i køreklar stand eller lastet som fastsat i punkt 7.4.3.3.1, må
 den masse, der svarer til akseltrykket på forakslen eller den forreste
 akselgruppe, ikke være mindre end den procentdel af køretøjets masse i
 køreklar stand eller største teknisk tilladte totalvægt 'M', der er fastsat i
 følgende tabel:
 ---pagebreak--- L 373/256 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Gruppe I og kategori A Gruppe II Gruppe III og kategori
 B
 Stiv Leddelt Stiv Leddelt Stiv Leddelt
 20 20 25 (1) 20 25 (1) 20
 (1) Dette tal nedsættes til 20 % for 3-akslede køretøjer af kategori II og III
 med to styrende aksler.
 7.4.3.5. Hvis et køretøj godkendes i mere end én gruppe/kategori gælder
 bestemmelserne i punkt 7.4.3.2 og 7.4.3.3 i samtlige kategorier.
 7.4.4. (Reserveret)
 7.5. (Reserveret)
 7.6. Manøvredygtighed
 7.6.1. Motorkøretøjer og sættevogne skal ved fuldt styreudslag til begge sider kunne
 beskrive en hel cirkel på 360° inden for et område, der afgrænses af to
 koncentriske cirkler, af hvilke den ydre cirkel har en radius på 12,50 m og den
 indre cirkel en radius på 5,30 m, uden at nogen af køretøjets yderste punkter
 (med undtagelse af de udragende dele, der er nævnt i forbindelse med måling
 af køretøjets bredde) overskrider cirklerne. For køretøjer med
 akselløfteanordning gælder dette krav også med akslen (akslerne) i løftet
 position eller belastbare aksler i ubelastet stand.
 Ovennævnte krav kontrolleres på følgende måde:
 7.6.1.1. Motorkøretøjer
 Motorkøretøjets forreste yderste punkt skal følge den ydre cirkels kontur (se
 figur A).
 7.6.1.2. (Reserveret)
 7.6.2. (Reserveret)
 7.6.3. Supplerende krav til køretøjer i klasse M2 eller M3
 Der findes to alternative metoder til at dokumentere, at kravene i punkt
 7.6.3.1 (A) eller 7.6.3.1 (B) nedenfor er opfyldt.
 Det Forenede Kongerige og Portugal kan på deres område indtil den 9. marts
 2005 nægte at udstede national typegodkendelse for en køretøjstype eller
 nægte eller forbyde salg, registrering, ibrugtagning eller benyttelse af et
 køretøj, hvis det ikke opfylder kravene til manøvredygtighed som specificeret
 i punkt 7.6.3.1. (B) nedenfor.
 Kontraherende parter skal med forbehold af ovenstående undtagelser udstede
 godkendelser på grundlag af punkt 7.6.3.1. (A).
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/257
 7.6.3.1. (A). Når køretøjet holder stille, etableres der ved at markere en linje på jorden et
 lodret plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad
 fra cirklen. Drejer det sig om et leddelt køretøj, skal de to stive sektioner
 bringes på linje med planet. Når køretøjet bevæger sig fremad til en af siderne
 i en cirkel beskrevet i punkt 7.6.1, må ingen del af det bevæge sig uden for det
 vertikale plan med mere end 0,60 m (se figur B og C).
 ---pagebreak--- L 373/258 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Figur A
 Figur B
 R = 12,5 m
 r = 5,3 m
 U = maksimum 0,6 m
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/259
 Figur C
 R = 12,5 m
 r = 5,3 m
 U = maksimum 0,6 m
 7.6.3.1. (B) Når køretøjet holder stille, og de styrende


text:
hjul er rettet således ind, at køretøjets
 forreste yderste punkt ville beskrive en cirkel med en radius på 12,50 m, hvis
 køretøjet bevægede sig, etableres der ved at markere en linje på jorden et vertikalt
 plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad fra cirklen.
 Drejer det sig om et leddelt køretøj i klasse M2 eller M3, skal de to stive sektioner
 bringes på linje med planet.
 Når køretøjet bevæger sig fremad til en af siderne i en cirkel med en radius på
 12,50 m, må ingen del af det bevæge sig uden for det vertikale plan med mere end
 0,80 m (se figur B), for så vidt angår et stift køretøj af en længde på højst 12 m eller
 med mere end 1,20 m (se figur C), for så vidt angår et stift køretøj af en længde på
 over 12 m eller et leddelt køretøj i klasse M2 eller M3.
 For køretøjer med akselløfteanordning gælder dette krav også med akslen (akslerne)
 i løftet position (i henhold til fortolkningen i punkt 2.14).
 ---pagebreak--- L 373/260 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Figur A
 Figur B
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/261
 Figur C
 7.6.4. Opfyldelsen af kravene i punkt 7.6.1. til 7.6.3. kan, efter anmodning fra
 fabrikanten, også kontrolleres ved en passende tilsvarende udregning eller
 geometrisk demonstration.
 7.6.5. I tilfælde af delvis opbyggede køretøjer skal fabrikanten angive de tilladte
 maksimale dimensioner, som skal kontrolleres, når det undersøges, om
 køretøjet opfylder kravene i punkt 7.6.1 til 7.6.3.
 7.7. (Reserveret)
 7.8. (Reserveret)
 7.9. (Reserveret)
 7.10. (Reserveret)
 7.11. (Reserveret)
 _________


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22006A1216(05)
 Aftale om privilegier og immuniteter for Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-Projektet
 EU-Tidende nr. L 358 af 16/12/2006 s. 0082 - 0086
 Aftaleom privilegier og immuniteter for Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-ProjektetDet Europæiske Atomenergifællesskab (herefter: "Euratom"), Folkerepublikken Kinas regering, Republikken Indiens regering, Japans regering, Republikken Koreas regering og Den Russiske Føderations regering (herefter: "parterne"),SOM TAGER I BETRAGTNING, at artikel 12 i aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet, (herefter: "ITER-aftalen") fastsætter, at parterne i ITER-aftalen gør privilegier og immuniteter gældende,SOM TAGER I BETRAGTNING, at formålet med denne aftale er at definere for parterne, hvilket indhold og omfang sådanne privilegier og immuniteter i overensstemmelse med ITER-aftalens artikel 12 skal have,SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne har bekræftet deres hensigt om at indgå denne aftale i forbindelse med ITER-ministermødet i Bruxelles den 24. maj 2006,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 11. Efter ITER-aftalens artikel 5, har Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (herefter: "ITER-organisationen") status som international juridisk person og kan således indgå aftaler med stater og/eller internationale organisationer.2. ITER-organisationen har status som juridisk person og besidder på medlemmernes territorium den juridiske handleevne, den har brug for, og kan herundera) indgå kontrakterb) anskaffe, besidde og råde over ejendomc) erhverve licenser ogd) anlægge retssager.Artikel 2ITER-organisationens bygninger og lokaliteter er ukrænkelige.Artikel 3ITER-organisationens arkiver og dokumenter er ukrænkelige.Artikel 41. ITER-organisationen nyder immunitet imod retsforfølgelse undtagen:a) i særlige tilfælde, hvor organisationen udtrykkeligt har givet afkald på immunitetenb) i forbindelse med tredjemands civile søgsmål om erstatning for skade opstået ved en ulykke forvoldt med et motorkøretøj, der tilhører eller føres på vegne af ITER-organisationen, eller i forbindelse med en overtrædelse af færdselsloven, hvor et sådant transportmiddel er impliceretc) i forbindelse med eksekvering af en voldgiftskendelse i medfør af artikel 23 ogd) i tilfælde af beslaglæggelse af løn, der gennemtvinges over for et medlem af ITER-organisationens personale på grund af gæld, forudsat at beslaglæggelsen følger af en endelig og eksigibel retsafgørelse efter gældende regler på det territorium, hvor retsfuldbyrdelsen skal ske.2. ITER-organisationens ejendomme og aktiver er, uanset hvor de befinder sig, fritaget for enhver form for rekvisition, beslaglæggelse, ekspropriering og konfiskation undtagen:a) i særlige tilfælde, hvor organisationen udtrykkeligt har givet afkald på immunitetenb) i forbindelse med civile søgsmål som omhandlet i stk. 1, litra b), ogc) i forbindelse med eksekvering af en voldgiftskendelse i medfør af artikel 23.3. ITER-organisationen er endvidere fritaget for enhver form for konfiskation eller provisoriske tvangsforanstaltninger, undtagen i særlige tilfælde, hvor den udtrykkeligt har givet afkald på immuniteten, og i det omfang det måtte blive nødvendigt i forbindelse med:a) forebyggelse og undersøgelse af ulykker med motorkøretøjer, der tilhører eller føres på vegne af ITER-organisationen, ogb) eksekvering af en voldgiftskendelse i medfør af artikel 23.Artikel 51. Inden for rammerne af ITER-organisationens officielle virksomhed er organisationen, dens ejendomme og indtægter fritaget for direkte skatter.2. Når varer eller tjenesteydelser, der er strengt nødvendige for udførelsen af ITER-organisationens officielle


text: virksomhed, købes eller anvendes af eller på vegne af ITER-organisationen, og når prisen på disse varer og tjenesteydelser omfatter skatter eller afgifter, træffer parten så vidt muligt foranstaltninger til at yde fritagelse for disse skatter og afgifter eller til at sørge for, at de godtgøres.Artikel 61. Varer, som ITER-organisationen, eller andre på dennes vegne, ind- eller udfører til brug for organisationens officielle virksomhed, fritages for alle afgifter og skatter. Varer, som ITER-organisationen ind- eller udfører til brug for sin officielle virksomhed fritages for forbud og restriktioner på ind- og udførsel, undtagen hvis disse forbud eller restriktioner er i overensstemmelse med de love, forskrifter og politikker, der er omhandlet i ITER-aftalens artikel 14 og 20.2. Varer, der er omfattet af fritagelsen i artikel 5, eller som indføres som anført i stk. 1, må kun sælges eller gives væk på betingelser, der fastlægges af de parter, der har indrømmet fritagelserne.Artikel 71. ITER-organisationens officielle virksomhed, som den omhandles i artikel 5 og 6, omfatter organisationens administrative aktiviteter, herunder dens transaktioner i forbindelse med socialsikringsordninger, som den måtte oprette, og aktiviteter, den iværksætter til fremme af ITER-organisationens formål som defineret i ITER-aftalen.2. Bestemmelserne i artikel 5 og 6 gælder ikke for skatter og afgifter, der kun udgør betaling for en offentlig serviceydelse.Artikel 8Der ydes ikke fritagelse efter artikel 5 og 6 for varer eller tjenesteydelser, der købes, ind- eller udføres for ITER-organisationens personalemedlemmer personligt.Artikel 9Der må ikke på nogen måde sættes grænser for cirkulationen af publikationer og andet informationsmateriale, som sendes af eller til ITER-organisationen, jf. dog de love, forskrifter og politikker, der er omhandlet i ITER-aftalens artikel 14 og 20.Artikel 101. ITER-organisationen må modtage og besidde enhver form for midler, valuta, kontanter og værdipapirer; den disponerer frit over dem til ethvert formål, der har hjemmel i ITER-aftalen, og kan have konti i enhver valuta i det omfang, den har brug for, hvis den skal kunne opfylde sine forpligtelser.2. Når ITER-organisationen udøver sine rettigheder efter stk. 1, tager den behørigt hensyn til forestillinger der fremsættes af ethvert af dens medlemmer, i det omfang det findes, at forestillingerne kan imødekommes uden skade for ITER-organisationens interesser.Artikel 111. Hvad angår organisationens officielle kommunikationsaktivitet og overførslen af alle dens dokumenter, behandler parterne ikke ITER-organisationen mindre gunstigt, end den behandler andre internationale organisationer.2. Der finder ingen censur sted af ITER-organisationens officielle kommunikationsaktivitet uanset kommunikationsmiddel.Artikel 12Parterne træffer foranstaltninger for at gøre det lettere for ITER-organisationens personale at indrejse til, opholde sig i og udrejse fra deres territorium.Artikel 131. Mens parternes repræsentanter udfører deres hverv som repræsentanter, og på deres vej til og fra mødestedet for møder indkaldt af ITER-organisationen, besidder de følgende privilegier og immuniteter:a) immunitet mod arrestation og tilbageholdelse og mod beslaglæggelse af deres personlige bagageb) immunitet, også efter afslutningen af deres hverv, mod retsforfølgelse for deres handlinger i embeds medfør, herunder mundtlige og skriftlige ytringer; denne immunitet gælder dog ikke for overtrædelser af færdselsloven begået af en repræsentant for en part eller for skader forårsaget af et motorkøretøj, der tilhører ham eller føres af hamc) ukrænkelighed for alle


text: deres officielle papirer og dokumenterd) ret til at modtage dokumenter eller korrespondance pr. kurér eller i forseglet postsæke) fritagelse for dem selv og deres ægtefæller for alle indrejserestriktioner og registreringsformaliteter for udlændingef) de samme lempelser med hensyn til penge- og valutakontrol, som indrømmes repræsentanter for udenlandske regeringer med midlertidige officielle hvervg) de samme toldlempelser for deres personlige bagage som dem, der gælder for diplomater.2. Privilegier og immuniteter indrømmes ikke parternes repræsentanter for at give dem personlige fordele, men for at sikre dem fuld uafhængighed under udførelsen af deres hverv for ITER-organisationen. I overensstemmelse med ITER-aftalens artikel 12 giver parterne afkald på deres repræsentanters immunitet i alle tilfælde, hvor parten finder, at opretholdelse af immuniteten ville hindre rettens gang, og at den kan ophæves uden skade for de formål, den skal tjene.Artikel 14ITER-organisationens personale besidder følgende privilegier og immuniteter:a) immunitet, også når de ikke længere står i ITER-organisationens tjeneste, mod retsforfølgelse for deres handlinger i embeds medfør, herunder mundtlige og skriftlige ytringer; denne immunitet gælder dog ikke for overtrædelser af færdselsloven begået af et medlem af ITER-organisationens personale eller for skader forårsaget af et motorkøretøj, der tilhører ham eller føres af hamb) fritagelse for alle pligter i forbindelse med militærtjenestec) ukrænkelighed for alle deres officielle papirer og dokumenterd) de samme lempelser i form af fritagelse for indrejserestriktioner og registreringsformaliteter for udlændinge som dem, der normalt indrømmes internationale organisationers personale, og for familiemedlemmer, som tilhører deres husstand, gælder de samme lempelsere) privilegier med hensyn til valutabestemmelser, som er sammenlignelige med dem, der indrømmes internationale organisationers personalef) under internationale kriser de samme repatrieringsvilkår som diplomatiske repræsentanter, og disse vilkår gælder også for familiemedlemmer, som tilhører deres husstandg) ret til at indføre møbler og personlige genstande toldfrit ved tiltrædelsen af deres stilling i den pågældende stat og til at udføre deres møbler og personlige genstande toldfrit ved fratrædelsen; dette gælder med forbehold af de betingelser, som regeringen i den stat, i hvilken retten udøves, anser for påkrævede.Artikel 15Ud over de privilegier og immuniteter, der er omtalt i artikel 14, nyder ITER-organisationens generaldirektør — og når stillingen er ubesat, den person, der er udpeget til at varetage hans funktioner — de privilegier og immuniteter, som diplomater af tilsvarende rang er berettigede til.Artikel 16Eksperter nyder, mens de udfører opgaver i forbindelse med ITER-organisationen eller varetager hverv for ITER-organisationen, følgende privilegier og immuniteter, i det omfang det er nødvendigt for, at de kan løse deres opgaver, også under rejser, de foretager som led i deres opgaver og under udførelsen af sådanne hverv:a) immunitet, også efter at de er ophørt med at udføre deres eksperthverv for ITER-organisationen, for deres handlinger, herunder mundtlige og skriftlige ytringer, som led i udførelsen af deres opgaver, idet denne immunitet dog ikke gælder for overtrædelser af færdselsloven begået af eksperten eller for skade forvoldt af et motorkøretøj, der tilhører eller føres af ekspertenb) ukrænkelighed for alle deres officielle papirer og dokumenterc) de samme lempelser, hvad angår valuta- og omvekslingsbestemmelser, og hvad angår deres personlige bagage, som dem, der indrømmes embedsmænd fra udenlandske regeringer


text: med midlertidige officielle hverv.Artikel 171. Løn og honorarer, der udbetales af ITER-organisationen, fritages for indkomstskat, i det omfang de beskattes til fordel for ITER-organisationen. Parterne har ret til at tage hensyn til disse lønninger og honorarer ved vurderingen af, hvor meget skat der skal betales af indtægter fra andre kilder.2. Stk. 1 gælder ikke for livrenter og pensioner, som ITER-organisationen udbetaler til sine forhenværende generaldirektører og personalemedlemmer.Artikel 18Artikel 14 og 17 gælder for alle de personalekategorier, som ITER-organisationens personalevedtægt gælder for. ITER-organisationens råd (herefter: "ITER-rådet") træffer afgørelse om, hvilke kategorier af eksperter artikel 16 gælder for. Navne, titler og adresser på de personalemedlemmer og eksperter, der er omhandlet i denne artikel, fremsendes fra tid til anden til ITER-organisationens medlemmer.Artikel 19Hvis ITER-organisationen opretter sit eget socialsikringsorgan, fritages generaldirektøren og personalet for alle obligatoriske bidrag til nationale socialsikringsorganer i overensstemmelse med aftaler, som indgås med parterne og/eller værtsstaten.Artikel 20Parterne har ikke pligt til at lade de privilegier og immuniteter, der er omhandlet i artikel 13, artikel 14, litra b), d), e), f) og g), artikel 15, artikel 16, litra c), og artikel 19, gælde for sine egne statsborgere eller for personer, der på det tidspunkt, de tiltræder deres stillinger som ansatte ved ITER-organisationen i den pågældende part, har fast bopæl dér.Artikel 211. De i denne aftale omhandlede privilegier og immuniteter indrømmes ikke ITER-organisationens generaldirektør, personale og eksperter for at give dem personlige fordele. De indrømmes udelukkende for at sikre, at ITER-organisationen under enhver omstændighed kan fungere uhindret, og at de personer, der får dem tildelt, har uafhængighed.2. I overensstemmelse med ITER-aftalens artikel 12 ophæver ITER-rådet enhver relevant immunitet i ethvert tilfælde, hvor rådet finder, at opretholdelse af immuniteten ville hindre rettens gang, og at ophævelsen ikke strider mod ITER-organisationens og dens medlemmers interesser.Artikel 22ITER-organisationen samarbejder til enhver tid med parternes og værtsstatens (jf. definition i ITER-aftalens artikel 1, stk. 2) kompetente myndigheder for at lette retsplejen, sikre overholdelse af politivedtægter, sundheds- og sikkerhedsvedtægter, forskrifter om indhentning af tilladelser, om miljøbeskyttelse, arbejdstilsyn og anden lignende national lovgivning og for at forhindre ethvert misbrug af denne aftales bestemmelser om privilegier og immuniteter. Det i denne artikel omhandlede samarbejde kan reguleres i hovedkvarteraftalen og feltgruppeaftalerne eller i supplerende aftaler.Artikel 231. Når ITER-organisationen indgår andre skriftlige kontrakter end dem, den indgår i overensstemmelse med personalevedtægten, kan de indeholde regler om voldgift. Voldgiftsbestemmelsen eller den særlige voldgiftsaftale, der indgås med dette formål, fastsætter, hvilken stats lov der gælder, og i hvilken stat voldgiftsmændene mødes.2. Voldgiftskendelsen fuldbyrdes efter gældende ret i den stat, på hvis territorium kendelsen skal fuldbyrdes.Artikel 24I overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Euratom gælder denne aftale for det samme område, som Euratom-traktaten gælder for. I overensstemmelse med Euratom-traktaten og andre relevante aftaler gælder den desuden for Republikken Bulgarien, Rumænien og Det Schweiziske Forbund, der deltager i Euratoms fusionsprogram som fuldt associerede tredjestater.Artikel 251. Denne aftale ratificeres, accepteres eller godkendes efter hver signatarstats procedurer.2. Denne aftale træder i kraft, tredive dage efter at Euratom, Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Indien, Republikken Korea og Den Russiske Føderation


text: har deponeret deres instrumenter for ratifikation, accept eller godkendelse af aftalen.3. Hvis ikke aftalen er trådt i kraft senest et år efter undertegnelsen, indkalder depositaren et møde mellem signatarerne til at træffe afgørelse om, hvad der bør gøres for at lette aftalens ikrafttræden.Artikel 261. Når ITER-rådet har truffet afgørelse efter ITER-aftalens artikel 23, stk. 1, kan den pågældende stat eller internationale organisation tiltræde og blive part i denne aftale.2. Tiltrædelsen får virkning fra den dag, tiltrædelsesinstrumentet deponeres hos depositaren.Artikel 27Denne aftale har samme løbetid som ITER-aftalen. Denne aftales udløb berører ikke den immunitet, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra b), artikel 14, litra a) og artikel 16, litra a).Artikel 28Opstår der en tvist mellem parterne eller mellem en eller flere parter og ITER-organisationen på grundlag af eller i forbindelse med denne aftale, bilægges den ved konsultationer, mægling eller andre procedurer, som der opnås enighed om, f.eks. voldgift. De berørte parter mødes for at drøfte arten af en sådan tvist med henblik på hurtig bilæggelse.Artikel 291. IAEA's generaldirektør er depositar for denne aftale.2. Aftalens originaleksemplar deponeres hos depositaren, som sender bekræftede kopier af den til signatarerne og til De Forenede Nationers generalsekretær med henblik på registrering og offentliggørelse efter artikel 102 i De Forenede Nationers pagt.3. Depositaren underretter alle signatarer og tiltrædende stater og internationale organisationer om:a) deponeringsdatoen for hvert ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument ogb) denne aftales ikrafttrædelsestidspunkt.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.Udfærdiget i Paris den 21. november 2006 i ét originaleksemplar på engelsk.På Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegnePå vegne af Republikken Kinas regeringPå vegne af Republikken Indiens regeringPå vegne af Japans regeringPå vegne af Republikken Koreas regeringPå vegne af Den Russiske Føderations regering--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 22004A0225(03)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om det midlertidige pointsystem, som finder anvendelse på tunge lastvogne, der kører gennem Østrig
 EU-Tidende nr. L 057 af 25/02/2004 s. 0020 - 0021
 Aftale i form af brevvekslingmellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om det midlertidige pointsystem, som finder anvendelse på tunge lastvogne, der kører gennem ØstrigA. Brev fra Det Europæiske FællesskabHr.,Jeg har den ære at meddele Dem, at der som følge af forligsproceduren mellem Rådet og Europa-Parlamentet om forordning (EF) nr. 2327/2003(1) om indførelse, som led i en bæredygtig transportpolitik, af et midlertidigt pointsystem, som finder anvendelse i 2004 på tunge lastvogne, der kører gennem Østrig i 2004, er blevet ført forhandlinger mellem Republikken Kroatiens delegation og Det Europæiske Fællesskabs delegation i henhold til protokol 6 til den interimsaftale om handel og handelsanliggender, der er indgået mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien(2), og under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 11, stk. 5, i protokol 6 til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og Kroatien(3), og at der er opnået enighed om følgende:1. Det midlertidige pointsystem finder anvendelse på lastvogne registreret i Kroatien med en tilladt totalvægt på over 7,5 tons, der anvender 6, 7 eller 8 point, når disse køretøjer, med eller uden last, kører gennem Østrig.Køretøjer, der anvender mere end 8 point, er underlagt forbud mod at køre gennem Østrig.Køretøjer, der skulle have anvendt 5 point, er fritaget fra pointsystemet.2. Det antal point (transitrettigheder), der tildeles kroatiske lastvogne, som kører i transit gennem Østrig, udgør:172378 point i 2004163305 point i 2005, og154233 point i 2006.3. De nærmere regler og procedurerne for forvaltning af og kontrol med pointene er identiske med dem, der fandt anvendelse under det tidligere økopointsystem, og som er fastsat i aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om den økopointordning, der fra den 1. januar 2003 skal gælde for Kroatiens transittrafik gennem Østrig(4).Interimsudvalget - og senere Stabiliserings- og Associeringsrådet - vedtager om nødvendigt supplerende foranstaltninger vedrørende procedurerne for det midlertidige pointsystem, tildeling af point og de tekniske aspekter i forbindelse med anvendelsen af denne brevveksling.4. Denne aftale træder i kraft dagen efter, at hver part har meddelt, at deres interne procedure for indgåelsen er afsluttet.Den finder midlertidig anvendelse fra den 1. januar 2004.Den ophører på det tidspunkt, hvor Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2327/2003 af 22. december 2003 om som led i en bæredygtig transportpolitik at indføre et midlertidigt pointsystem, som finder anvendelse i 2004 på lastvogne, der kører gennem Østrig, udløber.Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De over for mig vil bekræfte, at Deres regering er indforstået med indholdet af dette brev.Modtag, hr. ... forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.B. Brev fra Republikken KroatienHr.,Jeg anerkender modtagelsen af Deres brev med følgende ordlyd:"Jeg har den ære at meddele Dem, at der som følge af forligsproceduren mellem Rådet og Europa-Parlamentet om forordning (EF) nr. 2327/2003(5) om indførelse, som led i en bæredygtig transportpolitik, af et midlertidigt pointsystem, som


text: finder anvendelse i 2004 på tunge lastvogne, der kører gennem Østrig i 2004, er blevet ført forhandlinger mellem Republikken Kroatiens delegation og Det Europæiske Fællesskabs delegation i henhold til protokol 6 til den interimsaftale om handel og handelsanliggender, der er indgået mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien,(6) og under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 11, stk. 5, i protokol 6 til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og Kroatien(7), og at der er opnået enighed om følgende:1. Det midlertidige pointsystem finder anvendelse på lastvogne registreret i Kroatien med en tilladt totalvægt på over 7,5 tons, der anvender 6, 7 eller 8 point, når disse køretøjer, med eller uden last, kører gennem Østrig.Køretøjer, der anvender mere end 8 point, er underlagt forbud mod at køre gennem Østrig.Køretøjer, der skulle have anvendt 5 point, er fritaget fra pointsystemet.2. Det antal point (transitrettigheder), der tildeles kroatiske lastvogne, som kører i transit gennem Østrig, udgør:172378 point i 2004163305 point i 2005, og154233 point i 2006.3. De nærmere regler og procedurerne for forvaltning af og kontrol med pointene er identiske med dem, der fandt anvendelse under det tidligere økopointsystem, og som er fastsat i aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om den økopointordning, der fra den 1. januar 2003 skal gælde for Kroatiens transittrafik gennem Østrig(8).Interimsudvalget - og senere Stabiliserings- og Associeringsrådet - vedtager om nødvendigt supplerende foranstaltninger vedrørende procedurerne for det midlertidige pointsystem, tildeling af point og de tekniske aspekter i forbindelse med anvendelsen af denne brevveksling.4. Denne aftale træder i kraft dagen efter, at hver part har meddelt, at deres interne procedure for indgåelsen er afsluttet.Den finder midlertidig anvendelse fra den 1. januar 2004.Den ophører på det tidspunkt, hvor Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2327/2003 af 22. december 2003 om som led i en bæredygtig transportpolitik at indføre et midlertidigt pointsystem, som finder anvendelse i 2004 på lastvogne, der kører gennem Østrig, udløber.Jeg ville være Dem taknemmelig for over for mig at bekræfte, at Deres regering er indforstået med det ovenfor anførte."Jeg skal herved bekræfte, at min regering er indforstået med dette brevs indhold.Modtag, hr. ... forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.(1) EUT L 345 af 31.12.2003, s. 30.(2) EFT L 330 af 14.12.2001, s. 3.(3) Hvis ratificering er under gennemførelse.(4) EUT L 150 af 18.6.2003, s. 33.(5) EUT L 345 af 31.12.2003, s. 30.(6) EFT L 330 af 14.12.2001, s. 3.(7) Hvis ratificering er under gennemførelse.(8) EUT L 150 af 18.6.2003, s. 33.


text:
 30.10.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 310/55
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 91/2014
 af 16. maj 2014
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1213/2010 af 16. december 2010 om fælles regler for sammenkobling af nationale elektroniske registre om vejtransportvirksomheder (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 19aa (Kommissionens afgørelse 2009/992/EU) i bilag XIII til EØS-aftalen:
 »19ab.
 32010 R 1213: Kommissionens forordning (EU) nr. 1213/2010 af 16. december 2010 om fælles regler for sammenkobling af nationale elektroniske registre om vejtransportvirksomheder (EUT L 335 af 18.12.2010, s. 21).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 1213/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 17. maj 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-Udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2), eller på dagen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 88/2014 af 16. maj 2014 (3), hvis denne dato falder senere.
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2014.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EFT L 335 af 18.12.2010, s. 21.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.
 (3) Se side 40 i denne EUT.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0525(01)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om indførsel af æbler og pærer i Fællesskabet
 EF-Tidende nr. L 130 af 25/05/1994 s. 0036 - 0042 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 32 s. 0021 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 32 s. 0021
 AFTALE i form af brevveksling mellem Det Europaeiske Faellesskab og Republikken Chile om indfoersel af aebler og paerer i FaellesskabetBrev fra Faellesskabet Bruxelles, denHr. . . .,Efter droeftelserne mellem Det Europaeiske Faellesskab, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, og Republikken Chile, i det foelgende benaevnt »Chile«, om chilenske paerers og aeblers adgang til Faellesskabets marked har de to parter aftalt foelgende:1. For saa vidt angaar import af aebler og paerer anvender Faellesskabet foelgende bestemmelser:a) Indgangsprisen for et bestemt udfoerselsland er lig med den laveste repraesentative notering eller det vejede gennemsnit af de laveste repraesentative noteringer for mindst 60 % af de maengder fra det paagaeldende udfoerselsland, som er afsat paa alle repraesentative markeder, for hvilke der foreligger noteringer.b) Udligningsafgiften ophaeves, hvis indgangspriserne for et bestemt udfoerselsland fire paa hinanden foelgende markedsdage ikke ligger under referenceprisen.c) I forbindelse med ophaevelse af udligningsafgiften skal en dag, hvor der kun er solgt ubetydelige maengder, betragtes som en dag uden transaktioner.2. Faellesskabet forpligter sig desuden til foelgende:a) Faellesskabet nedsaetter i perioden 1. april til 31. juli basisvaerditolden med 50 % for aebler og paerer, der overholder indgangsprisen, saaledes som det fremgaar af den endelige liste over indroemmelser i forbindelse med Uruguay-runden. Nedsaettelsen foretages med de rater, der er fastsat i listen.b) Faellesskabet nedsaetter i perioden 1. april til 30. juni autonomt vaerditolden med 50 % for import af aebler og paerer, der ikke overholder indgangsprisen.c) Ved gennemfoerelsen af resultaterne af Uruguay-runden indsaetter EF for perioden 1. april til 30. juni foelgende linjer under underposition 0808 10 99 i vedlagte bilag om aebler:. . . ikke under 56,4 ECU, men under 57,7 ECU: 6 % + 6,3 ECU. . . ikke under 55,2 ECU, men under 56,4 ECU: 6 % + 7,5 ECU. . . lig med eller under 55,2 ECU: 6 % + 29,7 ECUog for perioden 1. april til 30. juni foelgende linjer under underposition 0808 20 33 i vedlagte bilag om paerer:. . . ikke under 51,2 ECU, men under 52,3 ECU: 5 % + 5,7 ECU. . . ikke under 50,1 ECU, men under 51,2 ECU: 5 % + 6,8 ECU. . . lig med eller under 50,1 ECU: 5 % + 29,7 ECU.Disse tal justeres i takt med gennemfoerelsen af Faellesskabets forpligtelser ifoelge Uruguay-runden.3. Chile traekker sin GATT-klage over Faellesskabets importrestriktioner for aebler fra Chile tilbage, naar de faellesskabsbestemmelser, der er naevnt i nr. 1, er vedtaget, og EF har givet GATT meddelelse om de bestemmelser, der er naevnt i nr. 2, litra a).4. Chile afstaar fra tvistbilaeggelsesprocedurerne under GATT vedroerende Faellesskabets udligningsafgiftsordning, som blev behandlet af det GATT-panel om Faellesskabets importrestriktioner for aebler fra Chile, der blev nedsat af GATT-raadet den 22. september 1993.Jeg ville vaere