text:
rør af polyuretan
 —
 en aflang knap af poleret stål, der trænger ind i den energioptagende enhed, og
 —
 en stang og en anslagsplade.
 4.2.
 Dimensionerne af de forskellige dele af denne energiafledende anordning fremgår af diagrammerne i figur 2, 3 og 4.
 4.3.
 Det energiafledende materiales egenskaber fremgår af tabel 1 i dette bilag. Umiddelbart før hver prøvning konditioneres rørene ved en temperatur mellem 15 and 25 oC i mindst 12 timer, hvor de ikke må bruges. Under den dynamiske prøvning af sikkerhedsseler eller fastholdelsesanordninger skal stopanordningen have samme temperatur som under kalibreringsprøvningen med en tolerance på ± 2 oC. Kravene, som stopanordningen skal opfylde, findes i bilag 8 til dette regulativ. Enhver anordning, som giver lignende resultater, kan anvendes.
 Tabel 1
 Det energiafledende materiales egenskaber
 (metode ASTM D 735, medmindre andet angives)
 Shore A-hårdhed:
 95 ± 2 ved en temperatur på 20 ± 5 oC
 Brudbelastning:
 Ro > 343 daN/cm2
 Minimumsforlængelse:
 Ao > 400 %
 Modul ved 100 % forlængelse:
 > 108 daN/cm2
 Modul ved 300 % forlængelse:
 > 235 daN/cm2
 Koldskørhed (metode ASTM D 736):
 5 timer ved - 55 oC
 Kompression (metode B):
 22 timer ved 70 oC < 45 %
 Massefylde ved 25 oC:
 mellem 1,05 og 1,10
 Ældning i luft (metode ASTM D 573):
 70 timer ved 100 oC
 —
 Shore A-hårdhed: maks. variation ± 3
 —
 brudbelastning: reduktion < 10 % af Ro
 —
 forlængelse: reduktion < 10 % af Ao
 —
 massefylde: reduktion < 1 %
 Neddypning i olie (metode ASTM nr. 1 Oil):
 70 timer ved 100 oC
 —
 Shore A-hårdhed: maks. variation ± 4
 —
 -— brudbelastning: reduktion < 15 % af Ro
 —
 -— forlængelse: reduktion < 10 % af Ao
 —
 -— volumen: opsvulmen < 5 %
 Neddypning i olie (metode ASTM nr. 3 Oil):
 70 timer ved 100 oC
 —
 brudbelastning: reduktion < 15 % af Ro
 —
 forlængelse: reduktion < 15 % af Ao
 —
 volumen: opsvulmen < 20 %
 Neddypning i destilleret vand:
 1 uge ved 70 oC
 —
 brudbelastning: reduktion < 35 % af Ro
 —
 forlængelse: forøgelse < 20 % af Ao.
 Figur 1
 Vogn, sæde, forankring
 Figur 2
 Stopanordning
 Figur 3
 Stopanordning
 (rør af polyuretan) (samlet)
 Overfladebehandling mandrell
 Interferens, tolerance ±0,2
 Alle dimensioner i mm
 Figur 4
 Stopanordning
 (aflang knop)
 Overfladebehandling
 Interferens, tolerance ±0,1
 BILAG 7
 BESKRIVELSE AF ATTRAPPEN
 1. SPECIFIKATION AF ATTRAPPEN
 1.1. Generelt
 Denne attraps væsentligste kendetegn er angivet i følgende figurer og tabeller:
 Figur 1
 Set fra siden — hoved, hals og torso
 Figur 2
 Set forfra — hoved, hals og torso
 Figur 3
 Set fra siden — bækken, lår og underben
 Figur 4
 Set forfra — bækken, lår og underben
 Figur 5
 Vigtigste mål
 Figur 6
 Attrap i siddende stilling med angivelse af:
 tyngdepunkt
 målepunkter, hvor forskydningen skal måles, og
 skulderhøjde
 Tabel 1
 Nøgle til benævnelser og væsentligste mål for attrappens enkelte dele, og
 Tabel 2
 Massen af hoved, hals, torso, lår og underben.
 1.2. Beskrivelse af attrappen
 1.2.1. Underbenets konstruktion (se figur 3 og 4)
 Underbenet er


text:
sammensat af tre dele:
 —
 plade som fodsål (30)
 —
 skinnebensrør (29), og
 —
 knærør (26).
 Det rør, der udgør knæet, har to stopanordninger, som begrænser underbenets bevægelse i forhold til låret.
 Fra udstrakt stilling kan underbenet dreje ca. 120o bagud.
 1.2.2. Lårets konstruktion (se figur 3 og 4)
 Låret består af tre dele:
 —
 knærør (22)
 —
 lårbjælke (21), og
 —
 bækkenrør (20).
 For at hæmme knæets bevægelser er der i knærøret (22) to udskæringer, som griber ind i øjer i underbenet.
 1.2.3. Torsoens konstruktion (se figur 1 og 2)
 Torsoen består af:
 —
 bækkenrør (2)
 —
 rullekæde (4)
 —
 ribben (6) og (7)
 —
 brystben (8), og
 —
 kædens fæstnelse (3) samt delvis i (7) og (8).
 1.2.4. Hals (se figur 1 og 2)
 Halsen består af syv skiver af polyuretan (9). Halsen kan gøres mere eller mindre stiv ved hjælp af en reguleringsanordning til kæden.
 1.2.5. Hoved (se figur 1 og 2)
 Hovedet (15) er hult; polyurethanet er forstærket med stålplader (17). Kædens reguleringsanordning, der gør det muligt at regulere halsen, består af en blok af polyamid (10), et afstandsrør (11) og spændeanordninger (12) og (13). Hovedet kan dreje i atlas-axis-leddet, som omfatter spændeanordningen (14) og (18), afstandsrøret (16) og polyamidblokken (10).
 1.2.6. Knæled (se figur 4)
 Underben og lår er forbundet med et rør (27) og en spændeanordning (28).
 1.2.7. Hofteled (se figur 4)
 Lår og torso er forbundet af et rør (23), friktionsplader (24) og spændeanordningen (25).
 1.2.8. Polyuretan
 Type
 :
 PU 123 CH Compound
 Hårdhed
 :
 50-60 Shore A
 1.2.9. Beklædning
 Attrappen er dækket med en særlig beklædning (se tabel 1).
 2. KORRIGERINGSANORDNINGER
 2.1. Generelt
 For at kunne justere attrappen efter bestemte værdier og dens totale masse justeres massefordelingen ved hjælp af seks korrigerende stållodder på hver 1 kg, som kan monteres på hofteleddet. Seks andre vægte af polyuretan på 1 kg hver kan anbringes bag på torsoen.
 3. PUDE
 En pude anbringes mellem attrappens torso og beklædningen. Puden skal være fremstillet af polyethylenskum og opfylde følgende forskrifter:
 —
 Hårdhed:
 7-10 Shore A
 —
 Tykkelse:
 25 mm ± 5
 Den skal kunne udskiftes.
 4. JUSTERING AF LEDDENE
 4.1. Generelt
 For at resultaterne skal være reproducerbare, er det nødvendigt at specificere og kontrollere friktionen i de forskellige led.
 4.2. Knæled
 Spænd knæleddet.
 Lår og underben anbringes lodret.
 Underbenet drejes 30o.
 Skruen i spænddelen løsnes meget langsomt, indtil benet falder på grund af sin egen vægt.
 Møtrikken fastskrues i denne stilling.
 4.3. Hofteled
 Spænd hofteleddet.
 Låret anbringes vandret og torsoen i lodret stilling.
 Torsoen drejes fremad, indtil den danner en vinkel på 60o i forhold til låret.
 Spændeanordningen løsnes meget langsomt, indtil torsoen begynder at falde på grund af sin egen vægt.
 Møtrikken fastskrues i denne stilling.
 4.4. Atlas-axis-led
 Dette led skal reguleres således, at det lige netop modstår sin egen vægt i retningerne fremad og bagud.
 4.5. Hals
 Halsen kan gøres mere eller mindre stiv ved hjælp af en reguleringsanordning til kæden (13). Når halsen er indstillet korrekt, flytter den øverste del af spændeanordningen sig

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
mellem 4 og 6 cm, når den påføres en vandret påvirkning på 10 daN.
 Tabel 1
 Referencenummer
 Navn
 Materiale
 Dimensioner
 1
 Kropsmateriale
 Polyuretan
 —
 2
 Hofterør
 Stål
 76 × 70 × 100 mm
 3
 Kædens fastgørelsespunkter
 Stål
 25 × 10 × 70 mm
 4
 Rullekæde
 Stål
 3/4
 5
 Skulderplade
 Polyuretan
 —
 6
 Profil
 Stål
 30 × 30 × 3 × 250 mm
 7
 Ribben
 Perforeret stålplade
 400 × 85 × 1,5 mm
 8
 Brystben
 Perforeret stålplade
 250 × 90 × 1,5 mm
 9
 Skiver (seks)
 Polyuretan
 ø 90 × 20 mm
 ø 80 × 20 mm
 ø 75 × 20 mm
 ø 70 × 20 mm
 ø 65 × 20 mm
 ø 60 × 20 mm
 10
 Blok
 Polyamid
 60 × 60 × 25 mm
 11
 Afstandsrør
 Stål
 40 × 40 × 2 × 50 mm
 12
 Spændebolt
 Stål
 M16 × 90 mm
 13
 Spændemøtrik
 Stål
 M16
 14
 Spændeanordning til atlas-axis-leddet
 Stål
 ø 12 × 130 mm (M12)
 15
 Hoved
 Polyuretan
 —
 16
 Afstandsrør
 Stål
 ø 18 × 13 × 17 mm
 17
 Forstærkningsplade
 Stål
 30 × 3 × 500 mm
 18
 Spændemøtrik
 Stål
 M12 mm
 19
 Lår
 Polyuretan
 —
 20
 Hofterør
 Stål
 76 × 70 × 80 mm
 21
 Lårbjælke
 Stål
 30 × 30 × 440 mm
 22
 Knærør
 Stål
 52 × 46 × 40 mm
 23
 Forbindelsesrør til hofte
 Stål
 70 × 64 × 250 mm
 24
 Friktionsplader (fire)
 Stål
 160 × 75 × 1 mm
 25
 Spændeanordning
 Stål
 M12 × 320 mm +
 Plader og møtrikker
 26
 Knærør
 Stål
 52 × 46 × 160
 27
 Forbindelsesrør til knæ
 Stål
 44 × 39 × 190 mm
 28
 Spændeplade
 Stål
 ø 70 × 4 mm
 29
 Skinnebensrør
 Stål
 50 × 50 × 2 × 460 mm
 30
 Plade til fodsål
 Stål
 100 × 170 × 3 mm
 31
 Korrektionsvægte til torso (seks)
 Polyuretan
 1 kg hver
 32
 Pude
 Polystyrenskum
 350 × 250 × 25 mm
 33
 Beklædning
 Bomuld og polyamidbånd
 —
 34
 Korrektionsvægte til hofte (seks)
 Stål
 1 kg hver
 Tabel 2
 Attrappens bestanddele
 Vægt i kg
 Hoved og hals
 4,6±0,3
 Torso og arme
 40,3±1,0
 Lår
 16,2±0,5
 Underben og fod
 9,0±0,5
 Samlet vægt inklusive korrektionsvægte
 75,5±1,0
 Figur 1
 Figur 2
 Figur 3
 Figur 4
 Figur 5
 Figur 6
 Alle mål i mm
 G
 =
 tyngdepunkt
 T
 =
 torsoens referencepunkt (bag på attrappens centerlinje)
 P
 =
 hofteskålens referencepunkt (bag på attrappens centerlinje)
 Målingen af forskydningen i punkt P omfatter ikke komponenter, der drejer omkring hofteaksen og omkring en lodret akse.
 BILAG 8
 BESKRIVELSE AF PRØVEVOGNENS DECELERATIONSKURVE SOM FUNKTION AF TIDEN
 (Kurve for prøvning af stopanordninger)
 Decelerationskurven for prøvevognen lastet med en ballastmasse med henblik på at opnå en samlet masse på 455 kg ± 20 kg til prøvning af sikkerhedsseler og 910 ± 40 kg til prøvning af fastholdelsesanordninger, hvor den nominelle masse af prøvevognen og køretøjets stel er 800 kg, skal ligge inden for det skraverede område som angivet ovenfor. Den nominelle masse af prøvevognen og det påmonterede stel til køretøjet kan om nødvendigt hæves med multipla af 200


text:
kg, og i så tilfælde tilføjes der yderligere en ballastmasse på 28 kg pr. multiplum. Den samlede masse af prøvevognen og køretøjets stel samt ballastmassen må under ingen omstændigheder adskille sig mere end ± 40 kg fra den nominelle værdi til kalibreringsprøvningen. Under kalibreringen af stopanordningen skal prøvevognens hastighed være 50 km/h ± 1 km/h, og standselængden skal være 40 cm ± 2 cm. I begge de ovennævnte tilfælde skal kalibrerings- og måleprocedurerne svare til det i den internationale standard ISO 6487:1980 definerede; måleudstyret skal svare til specifikationen for en datakanal med kanalfrekvensklasse (CFC) 60.
 BILAG 9
 VEJLEDNING
 Hver sikkerhedssele skal ledsages af vejledning vedrørende de efterfølgende punkter udformet på det eller de sprog, som anvendes i den medlemsstat, i hvilket den påregnes udbudt til salg:
 1.
 Monteringsvejledning (unødvendig, dersom fabrikanten leverer køretøjet med sikkerhedsseler), som angiver, hvilke køretøjstyper sættet passer til, og den korrekte metode for fastgørelse af sættet i køretøjet såvel som anvisninger til, hvordan slid på gjordene undgås.
 2.
 Brugsanvisning (denne kan fremgå af instruktionsbogen for køretøjet, dersom fabrikanten leverer køretøjet med sikkerhedsseler), som giver nærmere vejledning til sikring af, at brugeren får størst udbytte af sikkerhedsselen. I disse instruktioner bør følgende angives:
 a)
 betydningen af altid at tage selen på
 b)
 den rigtige måde at tage sikkerhedsselen på og navnlig:
 —
 den foreskrevne placering af lukkebeslaget
 —
 nødvendigheden af, at selerne er strammet
 —
 den korrekte placering af gjordene og vigtigheden af, at de ikke snos
 —
 at hver sele skal benyttes af en enkelt person, og især at selen ikke må spændes om et barn, som sidder på skødet af en passager
 c)
 hvorledes lukkebeslaget åbnes og lukkes
 d)
 hvorledes selen indstilles
 e)
 brugen af retraktorerne, som kan være indbygget i sættet, og hvorledes det er muligt at kontrollere, at de er låst
 f)
 anbefalede metoder for rengøring af selen og for samling af denne efter rengøring, dersom dette er påkrævet
 g)
 nødvendigheden af at udskifte selen, når den har været i brug ved en alvorlig ulykke, eller hvis den bærer spor af flosning eller har skår, eller hvis selens indikator for overbelastning viser, at selen er uegnet til fortsat brug, eller hvis selestrammeren for en sele har været aktiveret
 h)
 at selen absolut ikke må omdannes eller ændres, idet sådanne ændringer kan gøre selen virkningsløs, og specielt, dersom konstruktionen gør det muligt at adskille selen i dens bestanddele, vejledning til sikring af korrekt samling igen
 i)
 at selen er konstrueret til at bruges af voksne
 j)
 oprulning af selen, når den ikke er i brug.
 3.
 For sikkerhedsseler med en retraktor af type 4N skal det angives i monteringsvejledningen og på emballagen, at selen ikke er beregnet til montering i motorkøretøjer til transport af passagerer med under ni sæder, føreren inklusive.
 4.
 Fabrikanten/ansøgeren skal udlevere monteringsvejledning til forbrugeren for alle køretøjer, hvor sættet med skridtgjord kan anvendes. Fabrikanten af en H-sele skal foreskrive montering af supplerende forstærkninger til skridtgjordenes forankringer og disses montering i alle køretøjer, hvor en sådan montering er mulig.
 BILAG 10


text:
PRØVNING AF DOBBELTE LUKKEBESLAG
 BILAG 11
 PRØVNING AF SLID OG GLIDNING
 Figur 1
 Type I-procedure
 Eksempler på prøveopstillinger for forskellige typer justeringsanordninger
 Eksempel a
 Eksempel b
 Figur 2
 Type 2-procedure
 Figur 3
 Type 3-procedure og glidningsprøve
 Samlet vandring: 300 ± 20 mm
 Prøvningsstandens belastning på 5 daN skal påføres i lodret retning for at undgå, at belastningen svinger, og at gjorden snos.
 Befæstigelsesanordningen skal fæstnes til belastningen på 5 daN på samme måde som i køretøjet.
 BILAG 12
 KORROSIONSPRØVNING
 1. PRØVEAPPARATUR
 1.1.
 Apparatet består af et salttågekammer, en beholder til saltopløsningen, en tilførsel af komprimeret luft tilpasset formålet, en eller flere forstøverdyser, holdere til prøveeksemplarerne, en anordning til opvarmning af kammeret og de nødvendige kontrolmidler. Dimensioner og konstruktionsdetaljer for apparatet er valgfri, når blot prøvningsforskrifterne overholdes.
 1.2.
 Det er vigtigt at sikre, at dråber af opløsningen, som samler sig på kammerets dæksel, ikke falder ned på prøveeksemplaret.
 1.3.
 Dråber af opløsningen, som falder fra det prøveeksemplar, der prøves, må ikke føres tilbage til beholderen og derefter forstøves på ny.
 1.4.
 Apparatet må ikke være bygget af materialer, der kan påvirke opløsningens korroderende egenskaber.
 2. DE PRØVEDE EKSEMPLARERS PLACERING I TÅGEKAMMERET
 2.1.
 Prøveeksemplarerne med undtagelse af retraktorerne skal fastholdes eller være udspændt mellem 15o og 30o i forhold til lodret og så vidt muligt parallelt med den vandrette salttågestrøms hovedretning i kammeret bestemt i forhold til den overflade, der fortrinsvis skal prøves.
 2.2.
 Retraktorerne skal være understøttet eller udspændt på en sådan måde, at aksler i ruller til genoprulning af gjorden er vinkelrette på den vandrette salttågestrøms hovedretning i kammeret. Den åbning, som er bestemt til selens indgang i retraktoren, skal vende mod denne hovedretning.
 2.3.
 Alle prøveeksemplarer skal være placeret på en sådan måde, at tågen frit kan lægge sig på dem.
 2.4.
 Prøverne skal være anbragt således, at det forhindres, at saltopløsning drypper fra den ene prøve på den anden.
 3. SALTOPLØSNING
 3.1.
 Saltopløsningen tilberedes ved, at 5 ± 1 massedel af natriumklorid opløses i 95 dele destilleret vand. Dette salt skal være natriumklorid næsten frit for nikkel og kobber og må i tør tilstand ikke indeholde mere end 0,1 % natriumjodsalt og ikke mere end 0,3 % urenheder i alt.
 3.2.
 Opløsningen skal være således, at den opsamlede opløsning har en pH-værdi mellem 6,5 og 7,2, når den forstøves ved 35 oC.
 4. LUFTTILFØRSEL
 Den komprimerede luft til dyse eller dyser, som muliggør forstøvning af saltopløsninger, skal være fri for olie og urenheder og holdes under et tryk mellem 70 kN/m2 og 170 kN/m2.
 5. FORHOLD I TÅGEKAMMERET
 5.1.
 Anbringelseszonen i tågekammeret skal holdes på en temperatur på 35 ± 5 oC. Mindst to egentlige tågeopsamlere skal være anbragt i anbringelseszonen for at undgå opsamling af dråber fra opløsningen, der stammer fra prøveeksemplarerne eller fra andre kilder. Opsamlerne anbringes nær prøveeksemplarerne, en nærmest en dyse og en fjernest fra alle dyser. Tågen skal være således, at der på hver del på 80 cm2 af den vandrette opsamlingszone i hver opsamler opsamles mellem 1,0 og 2,0 ml opløsning pr.


text:
time, når målingerne gennemføres over gennemsnitligt mindst 16 timer.
 5.2.
 Dysen (eller dyserne) skal være rettet eller forskudt på en sådan måde, at forstøvningen ikke direkte slår imod prøveeksemplarerne.
 BILAG 13
 PRØVNINGSRÆKKEFØLGE
 Punkt
 Prøvning
 Prøveeksemplarer
 Sele eller fastholdelsesanordning nr.
 Gjord nr.
 1
 2
 3
 4
 5
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 11
 4/6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1
 Inspektion af sele eller fastholdelsesanordning
 X
 2.21/2.22/6.2.2.2
 Inspektion af lukkeanordning
 X
 X
 X
 X
 X
 6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5
 Prøvning af lukkebeslagets brudstyrke
 X
 6.2.3.3/7.5.1
 Justeringsanordningens brudstyrke (og i givet fald retraktorer)
 X
 6.2.4/7.5.2
 Prøvning af forankringers brudstyrke (og i givet fald retraktorer)
 X
 6.2.2.3/7.5.3
 Prøvning af lukkeanordning ved lav temperatur
 X
 X
 6.2.1.4/7.5.4
 Slagprøvning af stive dele ved lav temperatur
 X
 X
 6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6
 Indstillingsmuligheder
 X
 Konditionering/
 prøvning af sele eller fastholdelsesanordning før dynamisk prøvning:
 6.2.2.4
 Lukkeanordningens holdbarhed
 X
 X
 6.2.1.2/7.2
 Stive deles korrosionsbestandighed
 X
 X
 Konditionering af retraktorer:
 6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2
 Låsetærskel
 X
 X
 6.2.5.2.2/6.2.5.3.2/7.6.4
 Tilbagetrækningskraft
 X
 X
 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1
 Holdbarhed
 X
 X
 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2
 Korrosion
 X
 X
 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3
 Støv
 X
 X
 6.3.1.2/7.4.2.3
 Prøvning af gjordens bredde
 X
 X
 Prøvning af gjordens holdbarhed efter:
 6.3.2/7.4.1.1/7.4.2
 Konditionering ved stuetemperatur
 X
 X
 6.3.3/7.4.1.2/7.4.2
 Konditionering med lys
 X
 X
 6.3.3/7.4.1.3/7.4.2
 Konditionering med lav temperatur
 X
 X
 6.3.3/7.4.1.4/7.4.2
 Konditionering med varme
 X
 X
 6.3.3/7.4.1.5/7.4.2
 Konditionering med vand
 X
 X
 6.2.3.2/7.3
 Prøvning af glidning
 X
 X
 6.4.2/7.4.1.6
 Konditionering med slid
 X
 X
 6.4.1/7.7
 Dynamisk prøvning
 X
 X
 6.2.2.5/6.2.2.7/7.8
 Prøvning af lukkebeslagets åbningsmekanisme
 X
 X
 7.1.4
 Opbevaring af gjordprøve
 X
 BILAG 14
 KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. PRØVNINGER
 Det skal påvises, at sikkerhedsselerne overholder de krav, som følgende prøvninger er baseret på:
 1.1. Kontrol af inerti-retraktorers låsetærskel og holdbarhed
 I henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.2 i den mest uhensigtsmæssige stilling efter udførelsen af holdbarhedsprøvning i henhold til punkt 7.6.1, 7.2 og 7.6.3 som krævet i punkt 6.2.5.3.5 i dette regulativ.
 1.2. Kontrol af automatiske retraktorers holdbarhed
 I henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.1 suppleret med prøvningen i henhold til punkt 7.2 og 7.6.3 som krævet i punkt 6.2.5.2.3 i dette regulativ.
 1.3. Prøvning af gjordenes styrke efter konditionering
 I henhold til proceduren i punkt 7.4.2 efter konditionering i henhold til kravene i punkt 7.4.1.1 til 7.4.1.5 i dette regulativ.
 1.3.1. Prøvning af gjordenes styrke efter konditionering med slid
 I henhold til proceduren i punkt 7.4.2 efter konditionering i henhold til kravene i punkt 7.4.1.6 i dette regulativ.
 1.4. Prøvning af glidning
 I henhold til proceduren i punkt 7.3 i dette regulativ.
 1.5. Prøvning af stive dele
 I henhold til proceduren i punkt 7.5 i dette regulativ.
 1.6. Kontrol af sikkerhedsselens eller fastholdelsesanordningens specifikationer ved dynamisk prøvning
 1.6.1. Prøvning med konditionering
 1.6.1.1.
 Seler eller fastholdelsesanordninger udstyret med inerti-retraktor i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ med en sele, der forud har gennemgået 45 000 cyklusser i holdbarhedsprøvning af retraktoren som beskrevet i punkt 7.6.1 i dette regulativ samt prøvning som defineret i punkt 6.2.2.4, 7.2 og 7.6.3 i dette regulativ.
 1.6.1.2.
 Seler eller fastholdelsesanordninger med automatisk retraktor: i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ


text:
med en sele, der forud har gennemgået 10 000 cyklusser i holdbarhedsprøvningen af retraktoren som beskrevet i punkt 7.6.1 samt prøvning som defineret i punkt 6.2.2.4, 7.2 og 7.6.3 i dette regulativ.
 1.6.1.3.
 Statiske seler: i henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ på en sikkerhedssele, der har gennemgået prøvning som beskrevet i punkt 6.2.2.4 og 7.2 i dette regulativ.
 1.6.2. Prøvning uden konditionering
 I henhold til bestemmelserne i punkt 7.7 og 7.8 i dette regulativ.
 2. PRØVNINGSHYPPIGHED OG RESULTATER
 2.1.
 Hyppigheden af prøvningerne af kravene i punkt 1.1 til 1.5 i dette bilag skal ske i henhold til et statistisk kontrolleret og tilfældigt grundlag i overensstemmelse med en af de normale kvalitetssikringsprocedurer.
 2.1.1.
 For inerti-retraktorer skal alle sæt kontrolleres:
 2.1.1.1.
 enten i henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.2.1 og 7.6.2.2 i dette regulativ i den mest uhensigtsmæssige retning som beskrevet i punkt 7.6.2.1.2. Prøvningsresultaterne skal opfylde kravene i punkt 6.2.5.3.1.1 og 6.2.5.3.3 i dette regulativ
 2.1.1.2.
 eller i henhold til bestemmelserne i punkt 7.6.2.3 i dette regulativ i den mest uhensigtsmæssige retning. Hældningshastigheden kan dog være højere end den foreskrevne, når dette ikke påvirker prøveresultaterne. Prøveresultaterne skal opfylde kravene i punkt 6.2.5.3.1.4 i dette regulativ.
 2.2.
 Dynamisk prøvning i henhold til punkt 1.6 i dette bilag skal udføres med en mindste hyppighed på:
 2.2.1. Prøvning med konditionering
 2.2.1.1.
 seler eller fastholdelsesanordninger med inerti-retraktor
 —
 ved en daglig produktion på mere end 1 000 seler: en pr. 100 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en hver anden uge
 —
 ved en daglig produktion på mindre end eller lig med 1 000 seler: en pr. 10 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. type låsemekanisme (1)
 skal underkastes prøvningen i punkt 1.6.1.1 i dette bilag.
 2.2.1.2.
 Seler med automatisk retraktor og statiske seler
 —
 ved en daglig produktion på mere end 1 000 seler: en pr. 100 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en hver anden uge
 —
 ved en daglig produktion på mindre end eller lig med 1 000 seler: en pr. 10 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en om året
 skal underkastes prøvningen i henholdsvis punkt 1.6.1.2 eller 1.6.1.3 i dette bilag.
 2.2.2. Prøvning uden konditionering
 2.2.2.1.
 For seler med inerti-retraktor skal følgende antal eksemplarer underkastes prøvning i henhold til punkt 1.6.2 ovenfor:
 2.2.2.1.1.
 ved en produktion på ikke under 5 000 seler pr. dag, to seler pr. 25 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. dag og pr. type låsemekanisme
 2.2.2.1.2.
 ved en produktion på under 5 000 seler pr. dag, en sele pr. 5 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. type låsemekanisme
 2.2.2.2.
 For seler med automatisk retraktor og statiske seler skal følgende antal eksemplarer underkastes prøvning i henhold til punkt 1.6.2 ovenfor:
 2.2.2.2.1.
 ved en produktion på ikke under 5 000 seler pr. dag, to seler pr. 25 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. dag


text:
og pr. godkendt type
 2.2.2.2.2.
 ved en produktion på under 5 000 seler pr. dag, en sele pr. 5 000 fremstillede seler med en mindste hyppighed på en pr. år og pr. godkendt type.
 2.2.3. Resultater
 Prøveresultaterne skal opfylde kravene i punkt 6.4.1.3.1 i dette regulativ.
 Attrappens forskydning i fremadgående retning kan kontrolleres for så vidt angår punkt 6.4.1.3.2 i dette regulativ (eller i givet fald punkt 6.4.1.4) under en prøvning, der udføres med konditionering i henhold til punkt 1.6.1 i dette bilag ved hjælp af en forenklet, tilpasset metode.
 2.2.3.1.
 I forbindelse med godkendelse i henhold til punkt 6.4.1.3.3 i dette regulativ og punkt 1.6.1 i dette bilag angives det kun, at ingen del af selen må være ødelagt eller have revet sig løs, og at hastigheden for brystets referencepunkt ved en forskydning på 300 mm ikke må overstige 24 km/h.
 2.3.
 Når et prøveeksemplar ikke består en bestemt prøvning, som det underkastes, skal en yderligere prøvning i henhold til de samme krav udføres på mindst tre andre prøveeksemplarer. I tilfælde af dynamiske prøvninger skal indehaveren af godkendelsen eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant, hvis et af sidstnævnte prøveeksemplarer ikke klarer prøvningen, underrette den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelsen, med en angivelse af, hvilke skridt der er taget for at genoprette produktionens overensstemmelse.
 (1) I dette bilag forstås ved »type af låsemekanisme« alle inerti-retraktorer, hvis mekanismer kun afviger med hensyn til følerens vinkel i forhold til køretøjets referenceaksesystem.
 BILAG 15
 PROCEDURE FOR BESTEMMELSE AF »H«-PUNKTET OG DEN FAKTISKE TORSOVINKEL FOR SIDDEPLADSER I MOTORKØRETØJER
 1. FORMÅL
 Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (1).
 2. DEFINITIONER
 I dette bilag forstås ved:
 2.1.
 »Referencedata«: et eller flere af følgende kendetegn ved en siddeposition:
 2.1.1.
 »H«-punktet og »R«-punktet og forholdet mellem disse
 2.1.2.
 torsoens faktiske vinkel og den konstruktivt bestemte torsovinkel og forholdet mellem disse.
 2.2.
 »Tredimensional »H«-punktmaskine (3-D H-maskine)«: anordning til bestemmelse af »H«-punkter og torsoens faktiske vinkler. Denne anordning beskrives i tillæg 1 til dette bilag.
 2.3.
 »»H«-punkt«: omdrejningspunktet for torsoen og låret i den 3-D H-maskine, der er monteret i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. »H«-punktet er placeret i centrum af anordningens centerlinje, som ligger mellem sigtelinjerne for »H«-punktet på begge sider af 3-D H-maskinen. »H«-punktet svarer teoretisk til »R«-punktet (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når »H«-punktet er bestemt i henhold til proceduren i punkt 4, betragtes det som fast i forhold til sædepuderammen og bevæger sig med denne, når sædet justeres.
 2.4.
 »»R-punkt« eller »sædets referencepunkt««: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 2.5.
 »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.
 2.6.
 »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske


text:
torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor).
 2.7.
 »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen som målt mellem en lodret linje gennem »R«-punktet og torsolinjen i en stilling, der svarer til den position for ryglænet, som fabrikanten har beregnet.
 2.8.
 »Midterplan af passager/fører (C/LO)«: midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; den repræsenteres af »H«-punktets koordinat på »Y«-aksen. For de enkelte sæder er sædets midterplan sammenfaldende med den siddendes midterplan. For andre sæder angives den siddendes midterplan af fabrikanten.
 2.9.
 »Tredimensionalt referencesystem«: system som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.
 2.10.
 »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) i køretøjets karosseri som angivet af fabrikanten.
 2.11.
 »Målestilling for køretøj«: køretøjets position som defineret ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.
 3. FORSKRIFTER
 3.1. Præsentation af data
 For hver siddeposition, hvor der kræves referencedata for at kunne påvise overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende regulativ, skal alle nedenstående data eller et hensigtsmæssigt udvalg heraf præsenteres i den form, der angives i tillæg 3 til dette bilag:
 3.1.1.
 koordinaterne for »R«-punktet i forhold til det tredimensionale referencesystem
 3.1.2.
 den konstruktivt bestemte torsovinkel
 3.1.3.
 alle nødvendige angivelser for justering af sædet (hvis dette kan indstilles) til den måleposition, der angives i punkt 4.3 nedenfor.
 3.2. Forhold mellem målte data og beregnede specifikationer
 3.2.1.
 Koordinaterne for »H«-punktet og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel i henhold til proceduren, som beskrives i punkt 4 nedenfor, skal sammenlignes med henholdsvis koordinaterne for »R«-punktet og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel som angivet af køretøjsfabrikanten.
 3.2.2.
 De relative positioner for »R«-punktet og »H«-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel anses for tilfredsstillende for den pågældende siddeposition, hvis »H«-punktet som defineret ved dets koordinater ligger inden for et kvadrat med en sidelængde på 50 mm med vandrette og lodrette sider, hvis diagonaler skærer »R«-punktet, og hvis den faktiske torsovinkel højst afviger 5o i forhold til den konstruktivt bestemte torsovinkel.
 3.2.3.
 Hvis disse betingelser er opfyldt, anvendes »R«-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til at påvise overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.
 3.2.4.
 Hvis »H«-punktet eller den faktiske torsovinkel ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, skal »H«-punktet og den faktiske torsovinkel bestemmes to gange mere (tre gange i alt). Hvis resultaterne af to af disse tre operationer opfylder kravene, finder bestemmelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.
 3.2.5.
 Hvis resultaterne af mindst to af de tre operationer, der beskrives i punkt 3.2.4 ovenfor, ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller hvis kontrollen ikke kan gennemføres, fordi køretøjsfabrikanten ikke har leveret oplysninger vedrørende »R«-punktets placering eller vedrørende den konstruktivt bestemte torsovinkel, anvendes det geometriske tyngdepunkt for de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler og anses for gældende i alle tilfælde, hvor der henvises til »R«-punktet eller den konstruktivt bestemte torsovinkel i dette regulativ.
 4. PROCEDURE FOR BESTEMMELSE AF »H«-PUNKTET OG DEN FAKTISKE TORSOVINKEL
 4.1.
 Køretøjet konditioneres forud efter fabrikantens ønske til en temperatur på 20 ± 10


text:
oC for at sikre, at sædets materiale har nået stuetemperatur. Hvis sædet, der skal kontrolleres, aldrig har været siddet i, skal en person eller en anordning på mellem 70 og 80 kg sidde i sædet i to gange et minut for at presse mod sædet og ryglænet. Fabrikanten kan anmode om, at alle sædesæt skal være uden belastning i en mindsteperiode på 30 minutter forud for montering af 3-D H-maskinen.
 4.2.
 Køretøjet anbringes i den målestilling, der defineres i punkt 2.11 ovenfor.
 4.3.
 Hvis sædet kan forskydes, indstilles det først til den bagerste normale kørselsposition efter køretøjsfabrikantens angivelse udelukkende under hensyntagen til sædets indstillingsmuligheder i længderetningen, undtagen sædeindstillinger, der anvendes til andre formål end normal kørsel som fører eller passager. Hvis der forefindes andre muligheder for sædeindstilling (lodret, vinkling, ryglæn osv.), indstilles disse til den position, der angives af køretøjsfabrikanten. Ophængte sæder fastgøres i den lodrette stilling, der svarer til en normal kørselsposition i henhold til fabrikantens anvisninger.
 4.4.
 Det område af sædet, som 3-D H-maskinen kommer i kontakt med, dækkes med et stykke svært bomuld af tilstrækkelig størrelse og en passende struktur beskrevet som en almindelig bomuldsstruktur med 18,9 tråde pr. cm2 og en vægt på 0,228 kg/m2 eller strikket eller ikke-vævet stof med tilsvarende egenskaber. Hvis prøvningen foretages på et sæde uden for køretøjet, skal underlaget, som sædet anbringes på, have de samme væsentlige egenskaber (2) som gulvet i det køretøj, hvor sædet er beregnet til at blive brugt.
 4.5.
 3-D H-maskinens sæde- og rygdel anbringes, så den siddendes midterplan (C/LO) er sammenfaldende med 3-D H-maskinens midterplan. Efter fabrikantens ønske kan 3-D H-maskinen flyttes indad i forhold til C/LO, hvis 3-D H-maskinen er anbragt så langt ude, at sædets kant ikke giver mulighed for at få 3-D H-maskinen i vater.
 4.6.
 Fod- og underbenssættene fastgøres til sædeskålsættet, enten enkeltvis eller ved brug af T-stykket og underbensstykket. En linje gennem »H«-punktssigtelinjerne skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets midterplan i længderetningen.
 4.7.
 3-D H-maskinens fod- og benpositioner indstilles som følger:
 4.7.1. beregnet siddeposition: fører og yderste forsædepassager
 4.7.1.1.
 Både fod- og bensættene flyttes fremad på en sådan måde, at fødderne indtager en naturlig stilling på gulvet, om nødvendigt mellem pedalerne. Når det er muligt, skal venstre fod anbringes tilnærmelsesvis i samme afstand til venstre for 3-D H-maskinens midterplan, som højre fod er til højre for maskinen. Væskestandsrøret til kontrol af 3-D H-maskinens position i tværgående retning indstilles om nødvendigt til vandret stilling ved at justere sædeskålen eller ved at justere ben- og fodsættene bagud. Linjen gennem »H«-punktssigtelinjerne skal fortsat være vinkelret på sædets midterplan i længderetningen.
 4.7.1.2.
 Hvis venstre ben ikke kan være parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af stellet, flyttes venstre fod, indtil den understøttes. Justeringen af sigtelinjerne opretholdes.
 4.7.2. Beregnet siddeposition: bagerste ydersæder
 Ved bagsæder eller hjælpesæder anbringes benene som angivet af fabrikanten. Hvis fødderne hviler på dele af gulvet, som befinder sig på forskellige niveauer, skal den fod, der først kommer i kontakt med forsædet, fungere som reference, og


text:
den anden fod indstilles sådan, at væskestandsrøret, der angiver sædets tværgående stilling, er vandret.
 4.7.3. Andre beregnede siddepositioner
 Den generelle procedure, som angives i punkt 4.7.1 ovenfor, skal følges, bortset fra at fødderne skal anbringes som angivet af køretøjsfabrikanten.
 4.8.
 Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.
 4.9.
 Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen genindstilles i sædet ved hjælp af en af følgende metoder:
 4.9.1.
 Hvis 3-D H-maskinen har tendens til at glide bagud, anvendes følgende procedure: Giv 3-D H-maskinen mulighed for at glide bagud, indtil der ikke længere er behov for en vandret vægt på T-stykket, dvs. når sædestykket rører ryglænet. Om nødvendigt anbringes underbenet igen i den rette position.
 4.9.2.
 Hvis 3-D H-maskinen ikke har tendens til at glide bagud, anvendes følgende procedure. 3-D H-maskinen skubbes bagud ved at anvende en bagudrettet vandret belastning på T-stykket, indtil sædestykket kommer i berøring med ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).
 4.10.
 Anvend en belastning på 100 + 10 N på 3-D H-maskinens bagstykke og sædestykke i skæringspunktet mellem hoftevinklens kvadrant og indkapslingen af T-stykket. Belastningen påføres i en retning, der går langs en linje, der passerer gennem ovennævnte skæringspunkt til et punkt lige over indkapslingen af lårbjælken (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter bevæges bagstykket forsigtigt tilbage mod ryglænet. Under den resterende del af proceduren skal man passe på, at 3-D H-maskinen ikke glider fremad.
 4.11.
 Højre og venstre ballevægte monteres og dernæst skiftevis de otte torsovægte. 3-D H-maskinen skal holdes i vater.
 4.12.
 Bagstykket vippes fremad for at mindske presset mod ryglænet. 3-D H-maskinen vippes fra side til side gennem en bue på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) i tre fuldstændige cyklusser for at frigive eventuel akkumuleret friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.
 Ved denne vippebevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke have tendens til at flytte sig fra den angivne vandrette og lodrette stilling. T-stykket skal derfor fastholdes ved at anvende en passende sideværts belastning under vippebevægelserne. Når T-stykket fastholdes, og 3-D H-maskinen vippes, skal man være omhyggelig med at undgå, at man uforvarende påfører eksterne belastninger i lodret eller fremadgående og bagudgående retning.
 3-D H-maskinens fødder skal ikke fastgøres eller fastholdes i denne fase. Hvis fødderne flytter sig, skal man lade dem forblive der indtil videre.
 Bagstykket føres forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at de to væskestandsniveauer står i nul. Hvis fødderne har flyttet sig, da 3-D H-maskinen blev vippet, skal de anbringes som følger:
 Man kan løfte hver af fødderne præcis så meget fra gulvet, at der ikke længere forekommer yderligere bevægelser af fødderne. Ved denne løftebevægelse skal fødderne kunne rotere frit, og der må ikke anvendes nogen belastning fremad eller sideværts. Når begge fødder igen er anbragt i den nedadrettede position, skal hælen være i kontakt med den dertil beregnede struktur.
 Kontrollér, at væskestandsniveauet for sidebevægelser står i nul. Anvend eventuelt en sideværts


text:
belastning på toppen af bagstykket, der er tilstrækkelig til, at 3-D H-maskinens sædestykke flugter med sædet.
 4.13.
 Hold T-stykket fast for at hindre 3-D H-maskinen i at glide fremad på sædepuden og gør følgende:
 a)
 rygskålen føres tilbage til ryglænet
 b)
 ellers påføres en bagudrettet, vandret belastning på ikke over 25 N på vinkelstykket i ryggen i en højde, der omtrent er midt på torsovægtene, indtil hoftevinklens kvadrant viser, at stillingen er stabil, efter at belastningen er fjernet igen. Man skal være omhyggelig med at sikre, at 3-D H-maskinen ikke udsættes for nedadrettede eller sideværts belastninger. Hvis det er nødvendigt at justere 3-D H-maskinens placering igen, drejes bagstykket fremad, maskinen bringes i vater og proceduren gentages fra punkt 4.12.
 4.14.
 Foretag alle målinger:
 4.14.1.
 Koordinaterne for »H«-punktet måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 4.14.2.
 Den faktiske torsovinkel aflæses ved 3-D H-maskinens bagerste vinkelkvadrant med føleren i den stilling, der er længst bagud.
 4.15.
 Hvis man ønsker at anbringe 3-D H-maskinen igen, skal sædesættet være uden belastning i mindst 30 minutter forud for den fornyede prøvning. 3-D H-maskinen bør ikke hvile på sædesættet længere end nødvendigt for gennemførelsen af prøvningen.
 4.16.
 Hvis sæder i samme række kan betragtes som ensartede (bænkesæder, identiske sæder osv.), bestemmes kun et »H«-punkt og en »faktisk torsovinkel« for hver sæderække, idet 3-D H-maskinen, som beskrives i tillæg 1 til dette bilag, anbringes på en plads, der anses for repræsentativ for rækken. Denne plads skal:
 4.16.1.
 ved forreste række være førersædet
 4.16.2.
 ved bagerste række eller rækker være et ydersæde.
 (1) Hvis »H-punktet« for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punktmaskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne »R-punkt« efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.
 (2) Vippevinkel, højdeforskel med sædebeslag, overflade.
 Tillæg 1
 BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKTMASKINE
 (1)
 (3-D H-maskine)
 1. BAGSTYKKE OG SÆDESTYKKE
 Bagstykket og sædestykket er lavet af forstærket plastik og metal. De simulerer den menneskelige torso og lår og er mekanisk hængslet i »H«-punktet. En kvadrant fastgøres til føleren, der er hængslet i »H«-punktet, for at måle den faktiske torsovinkel. En indstillelig lårbjælke, som er fastgjort til sædestykket, udgør lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.
 2. KROPS- OG BENDELE
 Delene af underbenet er forbundet til sædestykket ved T-stykket til samling af knæene, som er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Delene i underbenet har indbyggede kvadranter med henblik på måling af knævinklerne. Sko- og fodsættene kalibreres til måling af fodvinklen. To væskestandsmålere bruges til den rumlige justering af anordningen. Der anbringes vægte på kropsdelene i de tilhørende tyngdepunkter for at skabe en sædepenetration svarende til en mand på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led kan bevæge sig frit uden at støde på bemærkelsesværdig friktion.
 Figur 1
 Betegnelser for 3-D H-maskinens elementer
 Figur 2
 Dimensioner og vægtfordeling for 3-D H-maskinen
 (1) Nærmere oplysninger om opbygningen af 3-D H-maskinen fås hos Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.
 Maskinen


text:
svarer til beskrivelsen i ISO-standard 6549:1980.
 Tillæg 2
 TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM
 1.
 Det tredimensionale referencesystem defineres ved tre retvinklede planer, som angives af køretøjsfabrikanten (se figur) (1).
 2.
 Køretøjets målestilling bestemmes ved at anbringe køretøjet på underlaget på en sådan måde, at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, fabrikanten har opgivet.
 3.
 Koordinaterne for »R«-punktet og »H«-punktet bestemmes i forhold til referencemærkerne, som defineres af køretøjsfabrikanten.
 Figur
 Tredimensionalt referencesystem
 (1) Referencesystemet svarer til beskrivelsen i ISO-standard 4130:1978.
 Tillæg 3
 REFERENCEDATA VEDRØRENDE SIDDEPOSITIONER
 1. KODER FOR REFERENCEDATA
 Referencedata opføres fortløbende for hver siddeposition. Siddepositionerne identificeres med en tocifret kode. Det første tegn er et arabertal og angiver sæderække regnet fra køretøjets front og bagud. Det andet tegn er en stort bogstav, som angiver sædets placering i en række set i køretøjets fremadgående retning. Følgende bogstaver anvendes:
 L
 =
 venstre
 C
 =
 midt
 R
 =
 højre
 2. BESKRIVELSE AF KØRETØJETS STILLING VED MÅLINGEN
 2.1.
 Referencemærkernes koordinater
 X ..............................
 Y ..............................
 Z ..............................
 3. LISTE OVER REFERENCEDATA
 3.1.
 Siddeposition: ..............................
 3.1.1.
 Koordinater for »R«-punktet
 X ..............................
 Y ..............................
 Z ..............................
 3.1.2.
 Konstruktivt bestemt torsovinkel: ..............................
 3.1.3.
 Specifikationer for sædeindstilling (1)
 vandret: ..............................
 lodret: ..............................
 vinkel: ..............................
 torsovinkel: ..............................
 Bemærk: Referencedata for yderligere siddepositioner anføres under punkt 3.2, 3.3 osv.
 (1) Det ikke relevante overstreges.
 BILAG 16
 MINIMUMSKRAV FOR SIKKERHEDSSELER OG RETRAKTORER
 Køretøjets klasse
 Fremadvendende siddepladser
 Bagudvendende siddepladser
 Yderpladser
 Midterpladser
 Foran
 Andre end forsæder
 Foran
 Andre end forsæder
 M1
 Ar4m
 Ar4m
 Ar4m
 Ar4m
 B, Br3, Br4m
 M2 < 3,5 t
 Ar4m, Ar4Nm
 Ar4m, Ar4Nm
 Ar4m, Ar4Nm
 Ar4m, Ar4Nm
 Br3, Br4m, Br4Nm
 M2 > 3,5 t
 M3
 Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •
 Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •
 Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •
 Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm •
 Br3, Br4m, Br4Nm
 Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt
 Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt
 Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt
 Se punkt 8.1.7 for situationer, hvor hofteseler er tilladt
 N1
 Ar4m, Ar4Nm
 Ar4m, Ar4Nm, Br4m,
 Br4Nm Ø
 B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm * (1)
 B, Br3, Br4m, Br4Nm
 B, Br3, Br4m, Br4Nm
 Punkt 8.1.2.1 hoftesele tilladt, hvis der er passage mellem sædet og køretøjets sidevæg
 Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet.
 N2
 N3
 B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm *
 B, Br3, Br4m, Br4Nm
 B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm *
 B, Br3, Br4m, Br4Nm
 B, Br3, Br4m, Br4Nm
 Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet samt ved førersædet.
 Punkt 8.1.6 hoftesele tilladt, hvis forruden er uden for referenceområdet.
 A: trepunktssele (hofte og skråsele)
 3: automatisk retraktor
 *: Henviser til punkt 8.1.6 i dette regulativ (2)
 B: topunktssele (hofte)
 4: inerti-retraktor
 Ø: Henviser til punkt 8.1.2.1 i dette regulativ
 r: retraktor
 N: højere aktiveringstærskel
 •: Henviser til punkt 8.1.7 i dette regulativ (2)
 m: dobbeltvirkende inerti-retraktor
 (se regulativ nr. 16, punkt 2.14.3 og 2.14.5)
 Bemærk: I alle tilfælde kan seler af S-typen monteres


text:
i stedet for alle mulige seler af A- eller B-typen, hvis forankringerne er i overensstemmelse med regulativ nr. 14.
 Når en H-sele er godkendt som en sele af S-typen i henhold til dette regulativ med brug af gjorden til hofteselen, kan fabrikanten/ansøgeren levere gjorden til skulderselen og evt. en eller flere retraktorer samt en eller to supplerende skridtgjorde sammen med deres fastgørelsesanordninger til forankringspunkterne. Disse supplerende forankringer behøver ikke opfylde kravene i regulativ nr. 14 (Erratum til supplement 14 til ændringsserie 04, gældende »ab initio«.
 (1) Erratum til supplement 12 til ændringsserie 04, gældende »ab initio«.
 (2) Erratum til revision 4, gældende »ab initio«.
 Bemærk: I alle tilfælde kan seler af S-typen monteres i stedet for alle mulige seler af A- eller B-typen, hvis forankringerne er i overensstemmelse med regulativ nr. 14.
 Når en H-sele er godkendt som en sele af S-typen i henhold til dette regulativ med brug af gjorden til hofteselen, kan fabrikanten/ansøgeren levere gjorden til skulderselen og evt. en eller flere retraktorer samt en eller to supplerende skridtgjorde sammen med deres fastgørelsesanordninger til forankringspunkterne. Disse supplerende forankringer behøver ikke opfylde kravene i regulativ nr. 14 (Erratum til supplement 14 til ændringsserie 04, gældende »ab initio«.
 BILAG 17
 FORSKRIFTER FOR MONTERING AF SIKKERHEDSSELER OG FASTHOLDELSESANORDNINGER TIL VOKSNE PERSONER PÅ FREMADVENDENDE SÆDER OG FOR MONTERING AF ISOFIX-BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER I MOTORDREVNE KØRETØJER
 1. FORENELIGHED MED BARNEFASTHOLDELSESORDNINGER
 1.1.
 Køretøjsfabrikanten skal sikre, at køretøjets instruktionsbog indeholder angivelser for, hvorvidt de enkelte passagersæder er beregnet til børn op til 12 år (eller op til en højde på 1,50 m) eller til montering af barnefastholdelsesanordninger. Oplysningerne skal forefindes på det nationale sprog eller mindst et af de nationale sprog i det land, hvor køretøjet udbydes til salg.
 For alle fremadvendende passagersæder og for hver Isofix-position skal køretøjsfabrikanten enten:
 a)
 angive, at sædet er egnet til fastholdelsesanordninger for børn i kategorien »universal« (se punkt 1.2 nedenfor)
 b)
 angive, om Isofix-positionen er egnet til Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal« (se punkt 1.2 nedenfor)
 c)
 levere en liste over barnefastholdelsesanordninger i kategorien »semi-universal«, »restricted« eller »vehicle-specific«, der er beregnet til det pågældende sæde, med angivelse af de vægtkategorier, som fastholdelsesanordningen er beregnet til
 d)
 levere en liste over Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »semi-universal«, »restricted« eller »vehicle-specific«, der er beregnet til det køretøjs Isofix-position, med angivelse af de vægtkategorier og den Isofix-størrelsesklasse, som Isofix-fastholdelsesanordningen er beregnet til
 e)
 medlevere en indbygget barnefastholdelsesanordning med angivelse af de vægtkategorier, som fastholdelsesanordningen er beregnet til og de tilhørende konfigurationer
 f)
 levere en given kombination af a), b), c), d), e)
 g)
 angive de vægtkategorier for børn, der ikke må transporteres i det pågældende sæde.
 Hvis et sæde kun er beregnet til fremadvendende barnefastholdelsesanordninger, skal dette angives.
 Tabeller i et passende format til disse oplysninger findes i tillæg 3 til dette bilag.
 1.2.
 En barnefastholdelsesanordning eller Isofix-barnefastholdelsesanordning i kategorien »universal« angiver, at barnefastholdelsesanordningen er godkendt i kategorien »universal« i regulativ nr. 44, supplement 5 til ændringsserie 03. Siddepladser eller Isofix-positioner, som køretøjsfabrikanten angiver som egnede til montering af barnefastholdelsesanordninger eller Isofix-barnefastholdelsesanordninger, skal opfylde forskrifterne i


text:
tillæg 1 eller tillæg 2 til dette bilag. Eventuelle begrænsninger for samtidig anvendelse af tilstødende Isofix-positioner til barnefastholdelsesanordninger og/eller Isofix-positioner og voksensæder, skal angives i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag.
 Tillæg 1
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE MONTERING AF BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER I KATEGORIEN »UNIVERSAL« VED HJÆLP AF KØRETØJETS SIKKERHEDSSELER
 1. GENERELT
 1.1.
 Proceduren for og kravene til prøvningen i dette tillæg anvendes til at afgøre, hvorvidt sæder er beregnet til montering af barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal«.
 1.2.
 Prøvningen kan udføres i køretøjet eller i en repræsentativ del af køretøjet.
 2. PRØVNINGSPROCEDURE
 2.1.
 Sædet indstilles i den position, der er længst bagud og lavest.
 2.2.
 Ryglænets vinkel indstilles til den position, som fabrikanten har angivet. Hvis der ikke foreligger nogen specifikation, anvendes en vinkel på 25 grader i forhold til lodret stilling eller ryglænets nærmeste faste position.
 2.3.
 Skulderforankringen indstilles til den laveste position.
 2.4.
 Der anbringes et stykke bomuldsstof på ryglæn og sædepude.
 2.5.
 Fiksturet (som beskrevet i figur 1 til dette tillæg) anbringes i køretøjets sæde.
 2.6.
 Hvis sædet er beregnet til en fremadrettet eller bagudrettet universel fastholdelsesanordning, kan man gå videre til punkt 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 og 2.10. Hvis sædet kun er beregnet til en fremadrettet universal fastholdelsesanordning, kan man gå videre til punkt 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 og 2.10.
 2.6.1.
 Selegjorden anbringes omkring fiksturet i tilnærmelsesvis den korrekte position som vist i figur 2 og 3, og lukkebeslaget lukkes.
 2.6.2.
 Selegjorden anbringes omkring den nederste del af fiksturet i tilnærmelsesvis den korrekte position med en 150 mm radius som vist i figur 3, og lukkebeslaget lukkes.
 2.7.
 Det kontrolleres, at fiksturet er placeret med midterlinjen i sædets tilsyneladende midterlinje ± 25 mm med midterlinjen parallelt med køretøjets midterlinje.
 2.8.
 Det kontrolleres, at gjordene er strammet til. Brug tilstrækkelig kraft til, at selen ikke sidder løst, forsøg ikke at stramme gjordmaterialet.
 2.9.
 Skub fiksturet bagud ved at presse midt på den forreste del med en kraft på 100 N ± 10 N, der anvendes parallelt med den nederste flade, hvorefter presset ophæves.
 2.10.
 Skub lodret nedad midt på den forreste del af fiksturets overflade med en kraft på 100 N ± 10 N, hvorefter presset ophæves.
 3. KRAV
 3.1.
 Fiksturets sokkel skal være i kontakt med både den forreste og den bagerste del af sædepudens overflade. Hvis prøvefiksturet ikke er i berøring med disse flader på grund af åbningen til selen i fiksturet, kan denne åbning dækkes flugtende med prøvefiksturets underflade.
 3.2.
 Selens hoftedel skal berøre fiksturet på begge sider bag på sporet til hofteselen (se figur 3).
 3.3.
 Hvis ovenstående krav ikke opfyldes med de indstillinger, der angives i punkt 2.1, 2.2 og 2.3, kan sædet, ryglænet og seleforankringerne indstilles til en alternativ position, som angives af fabrikanten til normal brug, hvor ovenstående installationsprocedure gentages, idet kravene skal kontrolleres og opfyldes på ny. Denne alternative position medtages som information i tabel 1 i tillæg 3 til dette bilag.
 Figur 1
 Specifikation af fiksturet
 Figur 2
 Montering af fiksturet på sædet (jf. punkt 2.6.1)
 Figur 3
 Kontrol af


text:
kompatibilitet (jf. punkt 2.6.1 og 3.2)
 Kun hoftesele vist
 Tillæg 2
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE MONTERING AF FREMADVENDENDE OG BAGUDVENDENDE ISOFIX-BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER I KATEGORIEN UNIVERSAL OG SEMI-UNIVERSAL I ISOFIX-POSITIONER
 1. GENERELT
 1.1.
 Prøvningsproceduren og forskrifterne i dette tillæg anvendes til at afgøre, hvorvidt Isofix-positioner er egnede til montering af Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal« og »semiuniversal«.
 1.2.
 Prøvningen kan udføres i køretøjet eller i en repræsentativ del af køretøjet.
 2. PRØVNINGSPROCEDURE
 For alle de af køretøjsfabrikanten angivne Isofix-positioner i køretøjet, jf. tabel 2 i tillæg 3, efterprøves det, at det er muligt at placere det dertil hørende barnefastholdelsesfikstur:
 2.1.
 Ved efterprøvning af et barnefastholdelsesfikstur på et sæde, må sædet indstilles i længderetningen til bageste og laveste position.
 2.2.
 Ryglænets vinkel indstilles til den position, som fabrikanten har angivet, med nakkestøtten i laveste og bageste position. Hvis der ikke foreligger nogen specifikation, anvendes en ryglænsvinkel, der svarer til en torsovinkel på 25o i forhold til lodret stilling, eller ryglænets nærmeste faste position.
 Ved efterprøvning af et barnefastholdelsesfikstur på et bagsæde, må det sæde, som er placeret foran dette bagsæde, indstilles fremad i længderetningen, dog ikke længere end til midt imellem dets bageste og forreste position. Sædets ryglænsvinkel må også indstilles, dog kun til en maksimal opret vinkel svarende til en torsovinkel på 15o.
 2.3.
 Der anbringes et stykke bomuldsstof på ryglæn og sædepude.
 2.4.
 Placer barnefastholdelsesfiksturet på Isofix-positionen.
 2.5.
 Skub i retning mod Isofix-forankringssystemet ved at presse midt mellem Isofix-forankringerne med en kraft på 100 N ± 10 N parallelt med den nederste flade, hvorefter presset ophæves.
 2.6.
 Fastgør barnefastholdelsesfiksturet på Isofix-forankringssystemet.
 2.7.
 Skub lodret nedad midt på den forreste del af fiksturets overflade med en kraft på 100 N ± 10 N, hvorefter presset ophæves.
 3. FORSKRIFTER
 Følgende prøvebetingelser finder kun anvendelse på barnefastholdelsesfiksturet, når dette er fæstnet i Isofix-positionen. Der er ikke krav om, at barnefastholdelsesfiksturer skal kunne bevæges i og ud af Isofix-positionen under disse betingelser.
 3.1.
 Det skal være muligt at fæstne barnefastholdelsesfiksturer uden hindringer forårsaget af køretøjets interiør. Barnefastholdelsesfiksturbasen skal have en hældningsvinkel på 15o ± 10o over det vandrette plan, der går gennem Isofix-forankringssystemet.
 3.2.
 Isofix-topstropforankringen, hvis en sådan findes, skal forblive tilgængelig.
 3.3.
 Hvis ovenstående krav ikke opfyldes med de indstillinger, der angives i punkt 2 ovenfor, kan sædet, ryglænene og nakkestøtterne indstilles til en alternativ position, som angives af fabrikanten til normal brug, hvorefter ovenstående installationsprocedure gentages, idet kravene skal kontrolleres og opfyldes på ny. Disse alternative positioner medtages som information i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag.
 3.4.
 Såfremt ovenstående krav ikke er opfyldt, når nogle flytbare indre elementer er til stede, kan sådanne elementer fjernes, hvorefter kravene i punkt 3 kontrolleres og på ny skal være opfyldt. I sådanne tilfælde angives relevant information i tabel 2 i tillæg 3 til dette bilag.
 4. STØRRELSESKLASSER OG FIKSTURER FOR ISOFIX-BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGER
 A
 —
 ISO/F3: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, fuld højde
 B
 —
 ISO/F2: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret højde
 B1
 —
 ISO/F2X: Fremadvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret højde
 C
 —
 ISO/R3: Bagudvendende barnefastholdelsesfikstur, fuld størrelse
 D
 —
 ISO/R2: Bagudvendende barnefastholdelsesfikstur, reduceret størrelse


text:
E
 —
 ISO/R1: Bagudvendende småbørnsfastholdelsesfikstur
 F
 —
 ISO/L1: Venstrevendende barnefastholdelsesfikstur (babylift)
 G
 —
 ISO/L2: Højrevendende barnefastholdelsesfikstur (babylift)
 Vægtgruppe
 Isofix-størrelsesklasse
 Fikstur
 0 — indtil 10 kg
 F
 ISO/L1
 G
 ISO/L2
 E
 ISO/R1
 0+ — op til 13 kg
 C
 ISO/R3
 D
 ISO/R2
 E
 ISO/R1
 I — 9 til 18 kg
 A
 ISO/F3
 B
 ISO/
 B1
 ISO/F2X
 C
 ISO/R3
 D
 ISO/R2
 Nedenstående fiksturer skal konstrueres med en masse på mellem 5 og 15 kg og være af passende holdbarhed og stivhed til at opfylde de funktionelle krav.
 4.1. Afgrænsninger for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger, fuld højde
 Figur 1
 ISO/F3 maksimale dimensioner for fremadvendende barnefastholdelsesanordning, fuld højde (højde 720 mm) — Isofix-størrelsesklasse A
 Forklaring
 1
 Begrænsninger i frem- og opadgående retning
 2
 Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud
 3
 —
 4
 Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44
 4.2. Afgrænsninger for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde
 Figur 2
 ISO/F2 maksimale dimensioner for fremadvendende barnefastholdelsesanordning, reduceret højde (højde 650 mm) — Isofix-størrelsesklasse B
 Forklaring
 1
 Begrænsninger i frem- og opadgående retning
 2
 Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud
 3
 —
 4
 Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44
 5
 Fastgørelsespunkt for topstropgjorden
 4.3. Afgrænsninger for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger (anden ryglænsformet udførelse), reduceret højde
 Figur 3
 ISO/F2X maksimale dimensioner for fremadvendende barnefastholdelsesanordninger (anden ryglænsformet udførelse), reduceret højde (højde 650 mm) — Isofix-størrelsesklasse B1
 Forklaring
 1
 Begrænsninger i frem- og opadgående retning
 2
 Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud
 3
 —
 4
 Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44
 4.4. Afgrænsninger for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, fuld højde
 Figur 4
 ISO/R3 maksimale dimensioner for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, fuld højde — Isofix størrelsesklasse C
 Forklaring
 1
 Begrænsninger i bagud- og opadgående retning
 2
 Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud
 3
 Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2
 4
 Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44
 4.5. Afgrænsninger for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde
 Figur 5
 ISO/R2 maksimale dimensioner for bagudvendende barnefastholdelsesanordninger, reduceret højde — Isofix størrelsesklasse D
 Forklaring
 1
 Begrænsninger i bagud- og opadgående retning
 2
 Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud
 3
 Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2
 4
 Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44
 4.6. Afgrænsninger for bagudvendende småbørnsfastholdelsesanordninger
 Figur 6
 ISO/R1 maksimale dimensioner for bagudvendende småbørnsfastholdelsesanordninger — Isofix størrelsesklasse E
 Forklaring
 1
 Begrænsninger i bagud- og opadgående retning
 2
 Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud
 3
 Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2
 4
 Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i regulativ nr. 44
 4.7. Afgrænsninger for sidelænsvendende småbørnsfastholdelsesanordninger
 Figur 7
 Maksimale dimensioner for sidelænsvendende barnefastholdelsesanordninger — ISO/L1 — Isofix-størrelsesklasse F eller symmetrisk modsatte — ISO/L2 — Isofix-klasse G
 Forklaring
 1
 Begrænsninger i bagud- og opadgående retning
 2


text:
Den punkterede linje markerer, hvor et støtteben eller lign. må stikke ud
 3
 Begrænsninger for bagudgående retning (til højre for figuren) udgøres af de fremadvendende begrænsninger i figur 2
 4
 Yderligere specifikationer af konnektorområdet findes i ISO 13216-1, figur 2 og 3
 Tillæg 3
 Tabel 1
 Tabel over oplysninger i køretøjers instruktionsbog om barnefastholdelsesanordningers montering på forskellige siddepladser
 Vægtgruppe
 Siddeplads (eller anden plads)
 Foran, passager
 Bag, yderst
 Bag, midt
 Midter, yderst
 Midter, midt
 gruppe 0
 op til 10 kg
 gruppe 0+
 op til 13 kg
 gruppe I
 9 til 18 kg
 gruppe II
 15 til 25 kg
 gruppe III
 22 til 36 kg
 Nøgle til bogstaver, der skal indsættes i ovenstående tabel:
 U
 =
 Egnet til fastholdelsesanordninger i kategorien »universal« til brug i denne vægtkategori.
 UF
 =
 Egnet til fremadvendende fastholdelsesanordninger i kategorien »universal« til brug i denne vægtkategori.
 L
 =
 Egnet til bestemte barnefastholdelsesanordninger, som angives på en vedlagt liste. Disse fastholdelsesanordninger kan være i kategorierne »specific vehicle«, »restricted« eller »semi-universal«.
 B
 =
 Indbygget fastholdelsesanordning, der er godkendt til denne vægtkategori.
 X
 =
 Sæde, der ikke er egnet til børn i denne vægtkategori.
 Tabel 2
 Tabel over oplysninger i køretøjers instruktionsbog om barnefastholdelsesanordningers montering i forskellige Isofix-positioner
 Vægtgruppe
 Størrelsesklasse
 Fikstur
 Isofix-positioner i køretøjet
 Foran, passager
 Bag, yderst
 Bag, midt
 Midter, yderst
 Midter, midt
 Andre
 Babylift
 F
 ISO/L1
 G
 ISO/L2
 (1)
 0 — op til 10 kg
 E
 ISO/R1
 (1)
 0+ — op til 13 kg
 E
 ISO/R1
 D
 ISO/R2
 C
 ISO/R3
 (1)
 I — 9 til 18 kg
 D
 ISO/R2
 C
 ISO/R3
 B
 ISO/F2
 B1
 ISO/F2X
 A
 ISO/F3
 (1)
 II — 15 til 25 kg
 (1)
 III — 22 til 36 kg
 (1)
 Nøgle til bogstaver, der skal indsættes i ovenstående tabel:
 IUF
 =
 Egnet til fremadvendende Isofix-barnefastholdelsesanordninger i kategorien »universal«, der er godkendt til brug i denne vægtgruppe.
 IL
 =
 Egnet til særlige Isofix-barnefastholdelsesanordninger, som findes i den vedlagte liste. Disse Isofix-barnefastholdelsesanordninger kan være i kategori »specific vehicle«, »restricted« eller »semi-universal«.
 X
 =
 sofix-positionen ikke egnet til Isofix-barnefastholdelsesanordninger i denne vægtgruppe og/eller denne størrelsesklasse.
 (1) For barnefastholdelsesanordninger, som ikke bærer nogen ISO/XX-størrelsesklasseangivelse (A-G), skal køretøjsfabrikanten for den relevante vægtgruppe angive, hvilke(n) køretøjsspecifik(ke) Isofix-barnefastholdelsesanordning(er) der anbefales for hver enkelt plads.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0205(01)
 Protokol om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Syriske Arabiske Republik
 EF-Tidende nr. L 032 af 05/02/1994 s. 0045 - 0051 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 29 s. 0007 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 29 s. 0007
 PROTOKOL om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Syriske Arabiske RepublikRAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER paa den ene side, ogDEN SYRISKE ARABISKE REPUBLIKpaa den anden side,SOM PAA NY BEKRAEFTER deres vilje til inden for rammerne af Faellesskabets nye Middelhavspolitik at ivaerksaette et samarbejde, der vil bidrage til Syriens oekonomiske og sociale udvikling og fremme en styrkelse af forbindelserne mellem Faellesskabet og Syrien, ogSOM OENSKER i dette oejemed at viderefoere det finansielle og faglige samarbejde, der er omhandlet i samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Syriske Arabiske Republik,HAR VEDTAGET at indgaa denne protokol og har med henblik herpaa som befuldmaegtigede udpeget:RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER: P. C. NIEMAN,Overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoerFast repraesentant for NederlandeneFormand for De Faste Repraesentanters KomitéEberhard RHEIN,Fungerende Generaldirektoer med ansvar for Nord-Syd-relationerne i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser i Kommissionen for De Europaeiske FaellesskaberPRAESIDENTEN FOR DEN SYRISKE ARABISKE REPUBLIK:Siba NASSER,Overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer;SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form,ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE BESTEMMELSER:Artikel 1 Inden for rammerne af det finansielle og faglige samarbejde, der er fastsat i samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Syriske Arabiske Republik, deltager Faellesskabet paa de i denne protokol fastsatte betingelser i finansieringen af aktioner, der skal bidrage til Syriens oekonomiske og sociale udvikling.Artikel 2 1. Til det i artikel 1 naevnte formaal og for en periode, der udloeber den 31. oktober 1996, kan et samlet beloeb paa 158 mio. ECU stilles til raadighed, heraf indtil:a) 115 mio. ECU i form af laan fra Den Europaeiske Investeringsbank, i det foelgende benaevnt »Banken«, der ydes af dens egne midlerb) 41 mio. ECU fra Faellesskabets budgetmidler i form af gavebistandc) 2 mio. ECU fra Faellesskabets budgetmidler i form af bidrag til dannelsen af risikovillig kapital.2. De i stk. 1, litra a), naevnte laan, med undtagelse af laan til finansiering inden for oliesektoren, ydes med en rentegodtgoerelse paa 2 %, der finansieres ved hjaelp af de i stk. 1, litra b), omhandlede midler.3. Den i stk. 1, litra c), omhandlede risikovillige kapital skal bidrage til virkeliggoerelsen af de maal og til finansieringen af de samarbejdsaktioner, der er fastlagt i artikel 3, saerlig dem, der er omhandlet i stk. 2, andet led.Saadan kapital skal i foerste raekke benyttes til at stille egenkapital eller dermed ligestillet kapital til raadighed for syriske virksomheder, private saavel som offentlige eller med offentlig deltagelse, specielt saadanne, til hvilke der er knyttet fysiske eller juridiske personer, der er hjemmehoerende i en af Faellesskabets medlemsstater. Den risikovillige kapital kan paa samme betingelser anvendes til finansiering af naermere bestemte undersoegelser med henblik paa saadanne virksomheders forberedelse og udarbejdelse af projekter samt til bistand til disse virksomheder i deres indkoeringsperiode.Den


text: risikovillige kapital stilles til raadighed og forvaltes af Banken og kan tage form af:a) lavere prioriterede laan, der foerst skal tilbagebetales, og for hvilke eventuel rentebetaling foerst finder sted, efter at de oevrige bankfordringer er blevet opfyldtb) betingede laan, hvis tilbagebetaling eller loebetid afhaenger af opfyldelsen af betingelser, som fastsaettes, naar laanet ydesc) erhvervelse i Faellesskabets navn af midlertidige minoritetsandele i kapitalen i virksomheder, der er etableret i Syriend) finansiering af kapitalandele i form af betingede laan, der ydes til Syrien eller, med den syriske regerings samtykke, til syriske virksomheder, enten direkte eller ved syriske finansieringsinstitutters mellemkomst.Artikel 3 1. Det i artikel 2 fastsatte samlede beloeb anvendes fortrinsvis til finansiering af eller deltagelse i finansieringen af samarbejdsprojekter eller -aktioner, der har til formaal:- at udvikle og diversificere landbrugsproduktionen med henblik paa en formindskelse af Syriens foedevareafhaengighed samt at udfolde bestraebelser med sigte paa en diversificering af landbrugsproduktionen og -eksporten med henblik paa en stoerre indbyrdes tilpasning mellem de forskellige regioner i Middelhavsomraadet- i gensidig interesse at styrke de oekonomiske forbindelser mellem Faellesskabet og Syrien gennem udvikling af samarbejdet inden for industri, uddannelse og forskning, teknologi, handel og andre tjenesteydelser- at beskytte miljoeet.Finansieringen kan ligeledes omfatte oekonomiske infrastrukturer og industriinvesteringer, der kompletterer ovennaevnte samarbejdsprojekter eller -aktioner.2. Blandt de projekter og aktioner, der kan finansieres, gives der en fortrinsstilling til dem, der tager sigte paa:- inden for landbruget at udvikle produktionen af landbrugsprodukter, som der er mangel paa, saerlig levnedsmidler, bl.a. inden for rammerne af fleraarige programmer og som led i aktioner, der hoerer ind under den nationale foedevarestrategi. For at opnaa stoerst mulig effektivitet skal indsatsen soeges koncentreret paa specifikke sektorer- inden for industri og tjenesteydelser at tilskynde til faellesaktioner med deltagelse af virksomheder i Faellesskabets medlemsstater og syriske virksomheder, at etablere direkte kontakter, at udveksle informationer, at fremme investeringer og tilfoere privat kapital samt stoette smaa og mellemstore virksomheder, herunder haandvaerksvirksomheder, med henblik paa at fremme beskaeftigelsen- inden for videnskab og teknologi at udbygge Syriens uddannelses- og forskningskapacitet samt etablere eller udbygge forbindelser mellem offentlige og private syriske og europaeiske uddannelses- og forskningsinstitutioner- inden for handelen at diversificere og fremme eksporten samt etablere kontakt mellem virksomheder i Syrien og i Faellesskabets medlemsstater- inden for miljoe at yde stoette til fastlaeggelsen og gennemfoerelsen af den politik, som Syrien skal foelge, isaer i form af ekspertuddannelse, faglig bistand og investeringsstoette; under hensyn til betydningen af befolkningstilvaeksten kan der efter anmodning fra Syrien ydes stoette til befolkningspolitikken og familieplanlaegningsprogrammerne- inden for de naevnte prioriterede omraader at give praktisk uddannelse i tilknytning til projekter eller aktioner, i virksomheder og i forskningsinstitutioner.3. De finansielle bidrag fra Faellesskabet er bestemt til daekning af saadanne udgifter i ind- og udlandet, der er noedvendige for gennemfoerelsen af godkendte projekter (herunder udgifter til undersoegelser, ingenioerraadgivning og faglig bistand) og aktioner. De kan i saerlige, behoerigt begrundede tilfaelde anvendes til gradvis aftagende daekning af loebende administrations-, vedligeholdelses- og driftsudgifter i projekternes indkoeringsfase.Artikel 4 1. Der afsaettes et faellesskabsbidrag paa 300 mio. ECU i form af gavebistand til Middelhavslandene for en


text: periode, der udloeber den 31. oktober 1996, med henblik paa at finansiere aktioner, der har til formaal at understoette oekonomiske reformer, der ivaerksaettes som led i et strukturtilpasningsprogram.Fastlaeggelsen af, hvilke af de paagaeldende Middelhavslande der kan komme i betragtning ved ydelsen af denne bistand, sker efter foelgende kriterier:- landene skal enten ivaerksaette reformprogrammer, der er godkendt af Bretton Woods-organisationerne, eller programmer, der i samraad med disse organisationer betragtes som tilsvarende under hensyn til reformernes omfang og effektivitet i makrooekonomisk henseende, men uden at disse organisationer noedvendigvis yder finansiel stoette hertil- foelgende faktorer tages i betragtning: landets oekonomiske situation og isaer gaeldsbyrdens stoerrelse samt ydelsernes omfang, betalingsbalancesituationen og valutareserverne, budgetsituationen, den monetaere situation, BNP pr. indbygger, situationen paa det sociale omraade og navnlig arbejdsloeshedsniveauet.2. De aktioner, der vil kunne finansieres efter stk. 1, falder i to kategorier:- strukturtilpasningsstoette i form af sektoropdelte eller generelle importprogrammer, der har til formaal at bidrage til udnyttelse og forbedring af produktionssystemet.De counterpart-midler, som importprogrammerne indbringer, vil blive anvendt til finansiering af foranstaltninger, der er fastsat som led i statens prioriterede program for afholdelse af offentlige udgifter, og som har til formaal, isaer gennem oprettelse af nye arbejdspladser, at mindske de negative sociale foelger af strukturtilpasningen, isaer for de daarligst stillede befolkningsgrupper- faglig bistand i tilknytning til strukturtilpasningsstoetteprogrammerne paa det makrooekonomiske omraade samt inden for de sektorer, der er omfattet af strukturtilpasningen.3. En begraenset del af den gavebistand, der er fastsat i denne protokol, vil kunne anvendes til strukturtilpasningsstoette paa samme betingelser som de i stk. 1 fastsatte.4. I tilfaelde af anvendelse af de relevante bestemmelser i denne artikel fastlaegges de for deres ivaerksaettelse noedvendige procedurer ved en brevveksling mellem de to parter.Artikel 5 1. Investeringsprojekterne kan finansieres enten via laan fra Banken med rentegodtgoerelse paa de i artikel 2, stk. 2, fastsatte betingelser, ved risikovillig kapital, ved gavebistand eller ved en kombination af disse muligheder.2. Aktionerne vedroerende faglig og oekonomisk samarbejde finansieres almindeligvis ved gavebistand.Artikel 6 1. De beloeb, der hvert aar stilles til raadighed, skal fordeles saa ligeligt som muligt over hele denne protokols gyldighedsperiode.2. Et eventuelt restbeloeb af midler, der ikke er disponeret over ved udgangen af den i artikel 2, stk. 1, omhandlede periode, anvendes, indtil det er opbrugt. Anvendelsen af et restbeloeb sker paa samme betingelser som de i denne protokol fastsatte.Artikel 7 1. Laan, som Banken yder af egne midler, ydes i henhold til de bestemmelser, betingelser og procedurer, der er fastsat i dens vedtaegter. Til laanene knyttes betingelser vedroerende loebetiden, som opstilles paa grundlag af de saerlige oekonomiske og finansielle forhold, der goer sig gaeldende for de projekter, hvortil laanene er bestemt, og ligeledes under hensyn til de vilkaar, der gaelder paa de kapitalmarkeder, hvor Banken skaffer sig sine midler. Rentesatsen fastsaettes efter Bankens praksis i saa henseende paa tidspunktet for underskrivelsen af hver enkelt laanekontrakt, dog med forbehold af den i artikel 2, stk. 2, omhandlede rentegodtgoerelse.2. Betingelserne og de naermere bestemmelser for bidrag til dannelse af risikovillig kapital fastsaettes fra sag til sag.3. Bistand, der ydes af


text: Faellesskabets budgetmidler ud over dem, der er bestemt til rentegodtgoerelse i forbindelse med Bankens laangivning og til transaktioner med risikovillig kapital, bevilges og forvaltes af Kommissionen.4. De i artikel 2 omhandlede midler kan bevilges gennem den syriske stat eller egnede syriske organer, som det derefter paahviler at videreformidle midlerne til de paagaeldende paa betingelser, der i forstaaelse med Faellesskabet fastsaettes paa grundlag af de saerlige oekonomiske og finansielle forhold, der goer sig gaeldende for de projekter og aktioner, hvortil de er bestemt.Artikel 8 Faellesskabets medvirken ved gennemfoerelsen af visse projekter kan med Syriens samtykke antage form af en samfinansiering med deltagelse af bl.a. kredit- og udviklingsorganer eller -institutter i Syrien, i medlemsstaterne, i tredjelande eller internationale finansieringsorganer.Artikel 9 Foelgende kan drage fordel af det finansielle og faglige samarbejde:a) generelt:- den syriske statb) med den syriske regerings samtykke for saa vidt angaar projekter eller aktioner, der er godkendt af denne:- offentlige udviklingsorganer i Syrien- private organisationer, der i Syrien arbejder for oekonomisk og social udvikling- virksomheder, som udoever deres aktiviteter efter industrielle og forretningsmaessige forvaltningsmetoder, og som er oprettet som juridiske personer i overensstemmelse med artikel 13- sammenslutninger af producenter med statsborgerskab i Syrien eller undtagelsesvis, saafremt der ikke findes saadanne sammenslutninger, producenterne selv- stipendiater og praktikanter, der er udsendt af Syrien som led i de i artikel 3 omhandlede aktioner paa uddannelsesomraadet.Artikel 10 1. Med henblik paa den bedst mulige udnyttelse af de i denne protokol omhandlede instrumenter og midler samt for at virkeliggoere de i artikel 3 fastsatte maal foretager Faellesskabet og Syrien paa grundlag af de oplysninger, som Syrien stiller til raadighed, en undersoegelse af:- de udviklingsmaal, som landet selv giver prioritet- den eller de sektorer, inden for hvilke Faellesskabets bidrag skal koncentreres, bl.a. under hensyn til interventioner fra andre bilaterale eller multilaterale laangivere og til andre faellesskabsinstrumenter, herunder foedevarehjaelpen- de foranstaltninger og aktioner, som er mest hensigtsmaessige for virkeliggoerelsen af de i andet led omhandlede sektorbestemte maal, eller hvis saadanne aktioner ikke er tilstraekkeligt klart fastlagt, hovedlinjerne i de programmer, der tjener som stoette for den af landet fastlagte politik inden for disse sektorer.2. Paa dette grundlag udarbejder Faellesskabet og Syrien i faellesskab et vejledende program, der er bindende for begge parter, og hvori de specifikke maalsaetninger for det finansielle og faglige samarbejde, de prioriterede interventionssektorer samt de paataenkte handlingsprogrammer fastsaettes.3. Det vejledende program kan revideres efter faelles overenskomst for at tage hensyn til aendringer, der maatte vaere indtraadt i Syriens oekonomiske situation eller i de maal og prioriteter, der er fastsat i landets udviklingsplan.4. Faellesskabet og Syrien foerer loebende droeftelser inden for de hertil egnede organer og foretager mindst én gang i loebet af protokollens gennemfoerelsesperiode og senest inden udloebet af det tredje aar efter dens ikrafttraeden en vurdering af ivaerksaettelsen af det vejledende program.Artikel 11 1. Inden for de rammer, der er fastlagt i medfoer af artikel 10, forelaegger den syriske stat eller, med den syriske regerings samtykke, de andre stoettemodtagere efter artikel 9 deres ansoegninger om finansiel stoette for Faellesskabet.2. Faellesskabet behandler ansoegningerne om


text: finansiering i samarbejde med de kompetente syriske myndigheder og de oevrige stoettemodtagere i overensstemmelse med de i artikel 10 fastsatte maal, og underretter dem om resultatet.Artikel 12 1. Ansvaret for gennemfoerelsen, forvaltningen og vedligeholdelsen af de projekter, der finansieres i henhold til denne protokol, paahviler Syrien eller de andre stoettemodtagere efter artikel 9.Faellesskabet sikrer sig, at anvendelsen af den finansielle stoette er i overensstemmelse med de herom trufne afgoerelser og sker paa de mest fordelagtige oekonomiske vilkaar.2. Projekterne og handlingsprogrammerne goeres til genstand for passende evalueringer, og resultaterne heraf meddeles de to parter, der efter faelles overenskomst traeffer de fornoedne foranstaltninger.3. Visse naermere bestemmelser for forvaltningen af den finansielle stoette, der ydes af Faellesskabet, fastsaettes ved en brevveksling eller en rammeaftale mellem Kommissionen og Syrien ved indgaaelsen af denne protokol.Artikel 13 1. Deltagelse i de udbudsprocedurer og kontrakter, der kan finansieres, staar paa lige betingelser aaben for alle fysiske og juridiske personer, der henhoerer under anvendelsesomraadet for traktaten om oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, samt for alle fysiske og juridiske personer i Syrien. Saadanne juridiske personer, der er oprettet i overensstemmelse med lovgivningen i en af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs medlemsstater eller i Syrien, skal have deres vedtaegtsmaessige hjemsted, deres hovedkontor eller deres hovedvirksomhed i de omraader, hvor traktaten om oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, eller i Syrien; saafremt de kun har deres vedtaegtsmaessige hjemsted i de naevnte omraader eller i Syrien, skal deres aktiviteter dog have en faktisk og vedvarende tilknytning til oekonomien i disse omraader eller i Syrien.2. Med Syriens samtykke og for at fremme det regionale samarbejde kan fysiske og juridiske personer, der er statsborgere eller hjemmehoerende i udviklingslande, som er associeret med Faellesskabet i medfoer af globale samarbejds- eller associeringsaftaler, af Faellesskabet faa tilladelse til, efter behandling af hvert enkelt tilfaelde, at deltage i de i stk. 1 naevnte udbud og kontrakter, som Faellesskabet finansierer. Ved vurderingen af, hvilke fysiske og juridiske personer der vil kunne komme i betragtning, anvendes de i stk. 1 anfoerte betingelser analogt.Artikel 14 Med henblik paa at fremme syriske virksomheders deltagelse i gennemfoerelsen af kontrakter og for at sikre en hurtig og effektiv ivaerksaettelse af projekter og aktioner, der finansieres ved hjaelp af midler, som Kommissionen forvalter, gaelder foelgende:1) Syrien kan i forstaaelse med Kommissionen anvende en fremskyndet udbudsprocedure med kortere frister for indgivelse af tilbud, naar det drejer sig om bygge- og anlaegskontrakter, der paa grund af deres omfang i overvejende grad er af interesse for syriske virksomheder.Anvendelse af denne fremskyndede procedure udelukker ikke muligheden for at ivaerksaette et internationalt udbud, saafremt karakteren af det arbejde, der skal udfoeres, eller fordelen ved at udvide deltagerkredsen synes at goere et internationalt udbud begrundet.2) Naar det er fastslaaet, at sagen er hastende, eller saafremt visse arbejders eller leverancers beskaffenhed, ringe omfang eller saerlige karakter begrunder det, kan Syrien i forstaaelse med Kommissionen undtagelsesvis give tilladelse til indgaaelse af kontrakter efter begraenset udbud, indgaaelse af underhaandsaftaler eller gennemfoerelse i offentligt regi.De i nr. 1 og 2 omhandlede procedurer kan


text: anvendes for kontrakter, hvortil de anslaaede udgifter er under 4 mio. ECU.Artikel 15 1. Paa kontrakter, der indgaas med henblik paa gennemfoerelsen af projekter eller aktioner, som finansieres af Faellesskabet, anvender Syrien en ordning for skatter og told, der ikke er mindre gunstig end den, landet anvender over for den mest begunstigede stat eller den mest begunstigede internationale udviklingsorganisation.2. Indholdet af den i stk. 1 omhandlede ordning fastlaegges ved en brevveksling mellem parterne.Artikel 16 Syrien traeffer de noedvendige foranstaltninger til, at renter og alle andre beloeb, der tilkommer Banken i forbindelse med kontrakter, der er indgaaet i henhold til denne protokol, fritages for enhver form for skat eller afgift af saavel national som lokal art.Artikel 17 Naar et laan bevilges en anden stoettemodtager end den syriske stat, goer Banken ydelsen af laanet betinget af, at staten stiller garanti, eller af, at der stilles andre tilstraekkelige garantier.Artikel 18 I hele loebetiden for de laan eller transaktioner med risikovillig kapital, som er omhandlet i artikel 2, forpligter Syrien sig til:a) at stille den noedvendige valuta til raadighed for stoettemodtagerne eller garanterne til betaling af renter, provision og afdrag paa de laan og bidrag til dannelse af risikovillig kapital, der er ydet med henblik paa gennemfoerelse af aktiviteter paa landes omraadeb) at stille den noedvendige valuta til raadighed for Banken med henblik paa overfoersel af alle de beloeb, som landet modtager i national valuta, og som udgoer nettoindtaegter og nettoudbytter af Faellesskabets kapitalandele i virksomhederne.Artikel 19 Resultaterne af det finansielle og faglige samarbejde kan tages op til undersoegelse i samarbejdsraadet. Dette fastlaegger i givet fald de generelle retningslinjer for naevnte samarbejde.Artikel 20 Et aar inden udloebet af denne protokol undersoeger de kontraherende parter de bestemmelser, der vil kunne fastsaettes for det finansielle og faglige samarbejde i en eventuel ny periode.Artikel 21 Denne protokol knyttes til samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Syriske Arabiske Republik.Artikel 22 1. Denne protokol skal godkendes i overensstemmelse med de kontraherende parters egne procedurer; parterne giver hinanden notifikation om afslutningen af de procedurer, der er noedvendige i saa henseende.2. Denne protokol traeder i kraft den foerste dag i den anden maaned efter den dato, paa hvilken de i stk. 1 omhandlede notifikationer har fundet sted.Artikel 23 Denne protokol er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, tysk og arabisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Protocolo.Til bekraeftelse heraf har undertegnede befuldmaegtigede underskrevet denne protokol.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmaechtigten ihre Unterschriften unter dieses Protokoll gesetzt.AAéò ðssóôùóç ôùí áíùôÝñù, ïé õðïãaaãñáììÝíïé ðëçñaaîïýóéïé Ýèaaóáí ôéò õðïãñáoeÝò ôïõò óôï ðáñueí ðñùôueêïëëï.In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Protocol.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent protocole.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente protocollo.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Protocol hebben geplaatst.Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados


text: apuseram as suas assinaturas no final do presente protocolo.Hecho en Bruselas, el diecisiete de julio de mil novecientos noventa y uno.Udfaerdiget i Bruxelles, den syttende juli nitten hundrede og enoghalvfems.Geschehen zu Bruessel am siebzehnten Juli neunzehnhunderteinundneunzig. ̧ãéíaa óôéò ÂñõîÝëëaaò, óôéò aeÝêá aaðôUE Éïõëssïõ ÷ssëéá aaííéáêueóéá aaíaaíÞíôá Ýíá.Done at Brussels on the seventeenth day of July in the year one thousand nine hundred and ninety-one.Fait à Bruxelles, le dix-sept juillet mil neuf cent quatre-vingt-onze.Fatto a Bruxelles, addì diciassette luglio millenovecentonovantuno.Gedaan te Brussel, de zeventiende juli negentienhonderd een-en-negentig.Feito em Bruxelas, em dezassete de Julho de mil novecentos e noventa e um.Por el Consejo de las Comunidades Europeas,For Raadet for De Europaeiske Faellesskaber,Fuer den Rat der Europaeischen Gemeinschaften,Ãéá ôï Óõìâïýëéï ôùí AAõñùðáúêþí ÊïíïôÞôùí,For the Council of the European Communities,Pour le Conseil des Communautés européennes,Per il Consiglio delle Comunità europee,Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen,Pelo Conselho das Comunidades Europeias,Por el Gobierno de la República Árabe SiriaFor Regeringen for den Arabiske Republik SyrienFuer die Regierung der Arabischen Republik SyrienÃéá ôçí êõâÝñíçóç ôçò ÁñáâéêÞò AEçìïêñáôssáò ôçò ÓõñssáòFor the government of the Syrian Arab RepublicPour le gouvernement de la République arabe syriennePer il governo della Repubblica araba sirianaVoor de Regering van de Syrische Arabische RepubliekPelo Governo da República Árabe da Síria


text:
Nr. L 337/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16 . 12 . 74
 AFGØRELSE Nr. 2/74 DEN BLANDEDE KOMMISSION EØF—SCHWEIZ
 (Fællesskabsforsendelse)
 af 6. november 1974
 om ændring af aftalens tillæg II A
 DEN BLANDEDE KOMMISSION HAR — » Artikel 4
 under henvisning til den mellem Det europæiske øko 1 . Når forordning (EØF) nr. 304/71 om forenk
 nomiske Fællesskab og Schweiz undertegnede aftale ling af ordningen for fællesskabsforsendelse af
 om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabsfor varer med jernbane anvendes, finder reglerne i
 sendelse, særlig artikel 16, stk. 3 , litra a, og denne forordnings artikel 2, 3 og 3 a anvendelse
 på ladelister, som måtte slutte sig til det interna
 ud fra følgende betragtning : tionale fragtbrev.
 Fællesskabsbestemmelserne om anvendelse af ladeli
 I dette tilfælde skal antallet af lister, som slutter
 ster som beskrivende del af de fælles forsendelsesan
 sig til fragtbrevet, anføres i rubrik 32 i fragtbre
 vet.
 givelser er for nylig blevet ændret ved en kommis
 sionsforordning ; bestemmelserne i aftalens tillæg II A Endvidere skal ladelisten angive nummeret på den
 bør derfor tilpasses — jernbanevogn, som det internationale fragtbrev
 vedrører, eller på den container, som varerne er
 anbragt i.
 VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE :
 2. For transporter, der påbegyndes i Fællesska
 bet, og som både omfatter varer, der er nævnt i
 Artikel 1 artikel 1 , stk. 2, og i artikel 1 , stk. 3, i forordning
 (EØF) nr. 542/69, skal ladelisterne være udfærdi
 Tillæg II A indføjet i aftalen ved Den blandede Kom get separat, og henvisning til løbenumrene på
 missions afgørelse nr. 3 /73 , ændres således : ladelisterne vedrørende varer omfattet af artikel 1 ,
 stk. 2, i ovennævnte forordning skal anføres i
 a) i tillæggets titel indsættes efter ordene »... af 16. rubrikken » varebetegnelse « i det internationale
 maj 1973 « og før tankestregen : »(1 )«. fragtbrev.«
 Artikel 2
 b ) under forordningen tilføjes følgende fodnote : »(*)
 Som ændret ved forordning (EØF) nr. 1676/74 af
 28 . 6 . 1974.« De i artikel 3 a i tillæg II A omhandlede ladelister
 skal for hvert tilfælde angive antal, art, mærker og
 c) forordningen suppleres med følgende artikel : numre på kolliene, varebetegnelse, bruttovægt i kg for
 hvert parti samt afsendelsesland.
 » Artikel 3 a
 Artikel 3
 Medlemsstaternes toldmyndigheder kan tillade
 virksomheder, der er etableret i den pågældende
 stat, og som har baseret deres bogføring på data Denne afgørelse træder i kraft den 1 . januar 1975 .
 behandling, at anvende ladelister, der ikke opfyl
 der alle de i artikel 2 og 3 fastsatte betingelser,
 hvis ladelisterne er udformet og udfyldt på en Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 1974.
 sådan måde, at de uden vanskeligheder kan an
 vendes af de berørte told- og statistikmyndighe
 der.« På Den blandede Kommissions vegne
 Ch . LENZ
 d) artikel 4 i forordningen affattes således : Vormand


text:
 Avis juridique important
 |
 21996A0326(01)
 Aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af tillægget til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle støtte, der er foreskrevet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien om fiskeri ud for Mauretanien, for perioden 15. november 1995 til 31. juli 1996
 EF-Tidende nr. L 076 af 26/03/1996 s. 0025 - 0026
 AFTALE i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af tillægget til protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle støtte, der er foreskrevet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien om fiskeri ud for Mauretanien, for perioden 15. november 1995 til 31. juli 1996 A. Brev fra Mauretanien Hr. . . .,Under henvisning til det tillæg til protokollen, der blev paraferet den 11. november 1995 i henhold til artikel 3 i den nugældende protokol, om nye fiskerimuligheder og den finansielle støtte i forbindelse hermed for perioden 15. november 1995 til 31. juli 1996 har jeg den ære herved at meddele Dem, at Den Islamiske Republik Mauretanien er indforstået med at anvende dette tillæg til protokollen midlertidigt fra den 15. november 1995 i afventning af dets ikrafttræden i overensstemmelse med artikel 7 i tillægget til protokollen, for så vidt Det Europæiske Fællesskab er indstillet på at gøre det samme.Det forudsættes, at den finansielle godtgørelse, der er fastsat i artikel 2 i tillægget til protokollen, i så fald betales senest den 25. januar 1996.Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De over for mig vil bekræfte Det Europæiske Fællesskabs tilslutning til en sådan midlertidig anvendelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.For Den Islamiske Republik MauretanienB. Brev fra Fællesskabet Hr. . . .,Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med følgende ordlyd:»Under henvisning til det tillæg til protokollen, der blev paraferet den 11. november 1995 i henhold til artikel 3 i den nugældende protokol, om nye fiskerimuligheder og den finansielle støtte i forbindelse hermed for perioden 15. november 1995 til 31. juli 1996 har jeg den ære herved at meddele Dem, at Den Islamiske Republik Mauretanien er indforstået med at anvende dette tillæg til protokollen midlertidigt fra den 15. november 1995 i afventning af dets ikrafttræden i overensstemmelse med artikel 7 i tillægget til protokollen, for så vidt Det Europæiske Fællesskab er indstillet på at gøre det samme.Det forudsættes, at den finansielle godtgørelse, der er fastsat i artikel 2 i tillægget til protokollen, i så fald betales senest den 25. januar 1996.Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De over for mig vil bekræfte Det Europæiske Fællesskabs tilslutning til en sådan midlertidig anvendelse.«Jeg har den ære hermed at bekræfte Det Europæiske Fællesskabs tilslutning til en sådan midlertidig anvendelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.På vegne af Rådet for Den Europæiske Union


text:
28 . 12 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 352/27
 DEN BLANDEDE KOMITES AFGØRELSE Nr. 3/74
 af 31 . oktober 1974
 om tillæg til og ændring af liste A og B til protokol nr. 3 angående definitionen af
 begrebet » varer med oprindelsesstatus « og angående metoderne for administrativt
 samarbejde
 DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR — 3 . I liste A, der er bilagt protokol nr. 3 , forsynes
 teksterne i fjerde kolonne ud for pos . 78.02, 78.03 ,
 under henvisning til overenskomsten mellem Det 78.04, 78.05 og 78.06 med følgende fodnote (I ):
 europæiske økonomiske Fællesskab og kongeriget » (*) Disse særlige regler anvendes ikke, når
 Sverige, undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, varerne er fremstillet på basis af varer, der
 har fået oprindelsesstatus i overensstemmelse
 under henvisning til protokol nr . 3 angående defini med de i liste B fastsatte betingelser.«
 tionen af begrebet » varer med oprindelsesstatus « og
 angående metoderne for administrativt samarbejde, i
 Artikel 2
 det følgende benævnt protokol nr. 3 , særlig artikel
 28 , og
 1 . Liste B, der er bilagt protokol nr. 3 , suppleres
 ud fra følgende betragtninger : ved indføjelse af de regler, der er anført i bilag III, til
 denne afgørelse på den plads , der er bestemt af posi
 tionernes nummerorden i toldtariffen .
 Oprindelsesreglerne for visse varer i protokol nr. 3
 må som følge af de erfaringer, der er indhøstet siden 2. I liste B, der er bilagt protokol nr. 3 , indsættes i
 overenskomstens ikrafttræden, tilpasses af hensyn til stedet for de regler, der vedrører kapitlerne 38 og 39
 udviklingen såvel i fremstillingsmetoderne for disse og position ex 70.13 de regler, der er anført i bilag IV
 varer som i de internationale økonomiske vilkår for
 til denne afgørelse .
 handelen med disse varer;
 3. Den regel , der er anført øverst i 3 . kolonne i
 der er derfor grund til at supplere og ændre visse af liste B , der er bilagt protokol nr. 3 affattes således :
 disse oprindelsesregler —
 » Anvendelse af varer, som ikke har oprindelses
 status, i varer, henhørende under kapitel 84 — 92,
 VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE : i kedler og radiatorer henhørende under pos.
 73.37 samt i varer henhørende under pos . 97.07
 og 98.03 medfører ikke, at de nævnte varer mister
 Artikel 1 deres oprindelsesstatus på betingelse af, at vær
 dien af de anvendte varer ikke overstiger 5 pet. af
 1. Liste A, der er bilagt protokol nr. 3 , suppleres den færdige vares værdi.«
 ved indføjelse af de regler, der er anført i bilag I til
 denne afgørelse på den plads, der er bestemt af posi
 tionernes nummerorden i toldtariffen . Udfærdiget i Bruxelles, den 31 . oktober 1974.
 2 . I liste A, der er bilagt protokol nr. 3 , indsættes i På Den blandede Komités vegne
 stedet for de regler der vedrører pos . 50.04, 50.05 , R. de KERGORLAY
 50.06, 50.07 og 54.03 de regler, der er anført i bilag II


text:
til denne afgørelse. Formand
 ---pagebreak--- Nr. L 352/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28 . 12. 74
 BILAG I
 Fremstillede varer
 Bearbejdning eller forarbejdning, som
 Bearbejdning eller forarbejdning, som ikke giver varerne oprindelsesstatus, når
 Pos . giver varerne oprindelsesstatus nedenstående betingelser er opfyldt
 i den fælles Varebeskrivelse
 toldtarif
 ex 59.020 Nålefilt, også imprægneret eller Fremstilling på basis af naturlige
 overtrukket fibre, kemikalier eller spindeopløs
 ninger ; fremstilling på basis af
 polypropylen eller af filámenter af
 endeløse fibre af polypropylen,
 hvor de enkelte fibres finhed er
 mindre end 8 deniers, hvis værdi
 ikke overstiger 40 % af den færdige
 vares værdi
 ex 61.01 Ί Brandsikkert udstyr af stof over Fremstilling på basis af stoffer, der
 ex 61.02 [ trukket med et lag aluminiumbe ikke er overtrukket, hvis værdi ikke
 ex 61.10 J handlet polyester overstiger 40 % af den færdige
 vares værdi (*) (2)
 BILAG II
 Fremstillede varer
 Bearbejdning eller forarbejdning, som
 Bearbejdning eller forarbejdning, som ikke giver varerne oprindelsesstatus, når
 Pos . giver varerne oprindelsesstatus nedenstående betingelser er opfyldt
 i den fælles Varebeskrivelse
 toldtarif
 50.04 0 Garn af natursilke (undtagen garn Fremstilling på basis af varer som
 af schappesilke og bourrettesilke), ikke henhører under pos. 50.04
 ikke i detailsalgsoplægninger
 50.05 i 1) Garn af schappesilke, ikke i de Fremstilling på basis af varer hen
 tailsalgsoplægninger hørende under pos. 50.03
 50.06 i1) Garn af bourettesilke, ikke i de Fremstilling på basis af varer hen
 tailsalgsoplægninger hørende under pos. 50.03
 50.07 (*) Garn af natursilke, i detailsalgsop Fremstilling på basis af varer hen
 lægninger hørende under pos. 50.01 , 50.03
 54.03 i1) Garn af hør eller ramie , ikke i de Fremstilling på basis af varer hen
 tailsalgsoplægninger hørende under pos. 54.01 , ikke
 kartet eller kæmmet, eller på basis
 af varer henhørfende under pos.
 54.02
 ---pagebreak--- 28 . 12 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 352/29
 BILAG III
 Fremstillede varer
 Bearbejdning eller forarbejdning, som giver varerne
 Pos . i oprindelsesstatus
 Varebeskrivelse
 toldtariffen
 ex 38.07 Sulfatterpentin , renset Rensning, der omfatter destillering og raffinering af
 rå sulfatterpentin
 ex 39.02 Film af ionomer Fremstilling på basis af et termoplastisk partialsalt,
 som er en copolymer af ethylen og af methacrylsyre,
 delvist neutraliseret med metalioner, især af zink og
 natrium
 ex 50.03 Affald af natursilke (herunder schappesilke og Kartning eller kæmning af affald af natursilke
 bourettesilke og kokoner, der er uanvendelige til (herunder schappesilke og bourettesilke og kokoner,
 afhaspning, samt opkradsede klude) kartet og/eller der er uanvendelige til afhaspning, samt opkradsede
 kæmmet klude)
 ex 59.14 Glødenet og glødestrømper Fremstilling på basis af rørformede emner
 ex 75.01 Nikkel, ubearbejdet, undtagen legeret nikkel Raffinering af affald og skrot , ved elektrolyse,
 sammensmeltning eller ad kemisk vej
 ex 76.01 Aluminium , ubearbejdet Fremstilling ved hjælp af termisk eller elektrolytisk
 behandling af ikke legeret aluminium og skrot
 ex 78.01 Raffineret bly Fremstilling ved termisk raffinering af sølvholdigt bly
 ex 83.06 Dekorationsgenstande til indendørs brug, af uædle Bearbejdning eller forarbejdning, ved hvilken vær
 metaller, undtagen statuetter dien af de anvendte varer, som ikke har oprindelses
 status , ikke overstiger