text:
km/h.
 foraksel
 bagaksel
 M1
 70
 45
 M2
 50
 40
 N1
 65
 50
 Ved begyndelsen af hver bremsning skal bremsens temperatur være ≤ 100 °C.
 2.1.1.2. For hver bremsning afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration; herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2 for forhjulsbremser og 3 m/s2 for baghjulsbremser. Hvis disse værdier ikke kan opnås med den største tilladte pedalkraft, bestemmes i stedet den pedalkraft eller det bremsetryk, der svarer til den maksimale deceleration.
 2.1.1.3. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme præstationskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.1.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.1.2.1. Med den i punkt 2.1.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 a)
 Foraksel 65 og 100 km/h og desuden 135 km/h, når vmax er større end 150 km/h.
 b)
 Bagaksel 45 og 65 km/h og desuden 90 km/h, når vmax er større end 150 km/h.
 2.1.2.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den fuldt udviklede deceleration.
 2.1.2.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 2.2. Inertidynamometerprøvning
 2.2.1. Prøvningsudstyr
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.2.2. Prøvningsbetingelser
 2.2.2.1. Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse som anført i nedenstående tabel og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den pågældende køretøjstype.
 Køretøjets klasse
 Akslens andel af køretøjets største tilladte masse
 for
 bag
 M1
 0,77
 0,32
 M2
 0,69
 0,44
 N1
 0,66
 0,39
 2.2.2.2. Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 2.2.3 og 2.2.4 i dette bilag, og baseres på dækkets dynamiske rulleradius.
 2.2.2.3. Bremsebelægninger, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og tilslidt efter følgende metode:
 Tilslidningsfase 1, 64 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h med forskellige bremsetryk:
 Parameter
 Foraksel
 Bagaksel
 Skivebremse
 Bagaksel
 Tromlebremse
 Antal nedbremsninger pr. cyklus
 32
 32
 32
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 80
 80
 80
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 30
 30
 30
 Begyndelsestemp. bremser (°C)
 < 100
 < 100
 < 80
 Sluttemp. bremser (°C)
 åben
 åben
 åben
 Bremsetryk ved nedbremsning 1 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 2 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 3 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 4 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 5 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 6 (kPa)
 3 800
 3 800
 3 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 7 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk


text:
ved nedbremsning 8 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 9 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 10 (kPa)
 3 400
 3 400
 3 400
 Bremsetryk ved nedbremsning 11 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 12 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 13 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 14 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 15 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 16 (kPa)
 4 600
 4 600
 4 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 17 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 18 (kPa)
 5 100
 5 100
 5 100
 Bremsetryk ved nedbremsning 19 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 20 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 21 (kPa)
 4 200
 4 200
 4 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 22 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 23 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 24 (kPa)
 4 600
 4 600
 4 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 25 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 26 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 27 (kPa)
 3 400
 3 400
 3 400
 Bremsetryk ved nedbremsning 28 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 29 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 30 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 31 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 32 (kPa)
 3 800
 3 800
 3 800
 Antal cyklusser
 2
 2
 2
 Tilslidningsfase 2, 10 standsninger fra 100 km/h til 5 km/h med 0,4 g deceleration og stigende begyndelsestemperaturer:
 Parameter
 Foraksel
 Bagaksel
 Skivebremse
 Bagaksel
 Tromlebremse
 Antal standsninger pr. cyklus
 10
 10
 10
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 100
 100
 100
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 < 5
 < 5
 < 5
 Decelerationsniveau (g)
 0,4
 0,4
 0,4
 Maksimalt tryk (kPa)
 16 000
 16 000
 10 000
 Begyndelsestemperatur 1 (°C)
 < 100
 < 100
 < 100
 Begyndelsestemperatur 2 (°C)
 < 215
 < 215
 < 151
 Begyndelsestemperatur 3 (°C)
 < 283
 < 283
 < 181
 Begyndelsestemperatur 4 (°C)
 < 330
 < 330
 < 202
 Begyndelsestemperatur 5 (°C)
 < 367
 < 367
 < 219
 Begyndelsestemperatur 6 (°C)
 < 398
 < 398
 < 232
 Begyndelsestemperatur 7 (°C)
 < 423
 < 423
 < 244
 Begyndelsestemperatur 8 (°C)
 < 446
 < 446
 < 254
 Begyndelsestemperatur 9 (°C)
 < 465
 < 465
 < 262
 Begyndelsestemperatur 10 (°C)
 < 483
 < 483
 < 270
 Antal cyklusser
 1
 1
 1
 Restitution, 18 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h ved et bremsetryk på 3 000 kPa:
 Parameter
 Foraksel
 Bagaksel
 Skivebremse
 Bagaksel
 Tromlebremse
 Antal standsninger pr. cyklus
 18
 18
 18
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 80
 80
 80
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 30
 30
 30
 Tryk (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Begyndelsestemp. bremser (°C)
 < 100
 < 100
 < 80
 Sluttemp. bremser (°C)
 åben
 åben

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
åben
 Antal cyklusser
 1
 1
 1
 2.2.2.4. Der foretages 5 nedbremsninger fra 80 km/h til 0 km/h med en bremsetryk på 4 MPa og med en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 Hvis dette krav ikke opfyldes, gentages første del at tilslidningsfasen »Tilslidningsfase 1«, indtil den foreskrevne præstationsstabilitet er opnået.
 2.2.2.5. Det er tilladt at anvende køleluft. Lufstrømshastigheden ved bremsen under bremsningen skal være:
 vair = 0,33 v
 hvor:
 v = køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 2.2.3. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens præstation med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds præstation ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:
 2.2.3.1. Fra begyndelseshastigheden på 80 km/h for M1 og N1 og 60 km/h for M2 og med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk, indtil der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2.
 2.2.3.2. For hver bremsning afbildes bremsetryk og gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration mod hinanden; herudfra bestemmes det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2.
 2.2.3.3. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme præstationskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.2.4. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.2.4.1. Med det i punkt 2.2.3.2 i dette bilag fundne bremsetryk og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra omdrejningstal svarende til lineære hastigheder på:
 a)
 75 og 120 km/h og desuden 160 km/h, når vmax er større end 150 km/h.
 2.2.4.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den fuldt udviklede deceleration.
 2.2.4.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 (1) For andre bremsesystemer end hydrauliske bremser anvendes en tilsvarende inputværdi.
 BILAG 4
 Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2 og N3
 1. Køretøjsprøvning
 1.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), til hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13.
 Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 1.2. Prøvninger og forskrifter
 1.2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 13
 1.2.1.1. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M3, N2 eller N3) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:
 1.2.1.1.1.
 Driftsbremsesystem
 1.2.1.1.1.1.
 Type 0-prøvning med frakoblet motor, køretøj lastet
 1.2.1.1.1.2.
 Type 0-prøvning med tilkoblet motor, køretøj lastet og ulastet, i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt


text:
1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax).
 1.2.1.1.1.3.
 Type 1-prøvning i henhold til regulativ nr. 13. bilag 4, punkt 1.5.1 og 1.5.3.
 1.2.1.1.1.4.
 Type II-prøvning
 Det lastede køretøj skal prøves på en sådan måde, at energi-inputtet svarer til det, der registreres i samme periode med det belæssede køretøj kørende med en gennemsnitshastighed på 30 km/h ned ad en bakke med en hældning på 2,5 % over en strækning på 6 km i frigear, således at bremseenergien udelukkende optages af driftsbremserne.
 1.2.1.1.2.
 Nødbremsesystem
 1.2.1.1.2.1.
 Type 0-prøvning med frakoblet motor, køretøj lastet (denne prøvning kan udelades, hvis den er omfattet af prøvninger i henhold til punkt 1.2.2 i dette bilag).
 1.2.1.1.3.
 Parkeringsbremsesystem
 (gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til, benyttes som parkeringsbremse)
 1.2.1.1.3.1.
 Prøvning nedad bakke med hældning på 18 %, køretøj lastet
 1.2.1.2. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.
 1.2.2. Yderligere forskrifter (halvakselprøvning)
 Ved nedenfor omhandlede prøvninger skal køretøjet være fuldt lastet, og alle bremsninger skal foretages på vandret vej med motoren frakoblet.
 Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 1.2.2.1. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens præstation med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings præstation med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:
 1.2.2.1.1.
 der foretages maksimalt seks bremsninger med trinvis stigning i pedalkraft eller bremsetryk, indtil hjulet blokerer, eller alternativt indtil en gennemsnitlig fuld udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller op til den højst tilladte pedalkraft eller det højst tilladte bremsetryk, fra en begyndelseshastighed på 45 km/h og med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning.
 1.2.2.1.2.
 For hver bremsning afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration; herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til (hvis muligt) at opnå en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3 m/s2. Hvis denne værdi ikke kan opnås, bestemmes alternativt den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves for at opnå maksimal deceleration.
 1.2.2.1.3.
 Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme præstationskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 1.2.2.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 1.2.2.2.1.
 Med den i punkt 1.2.2.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 fra 40 km/h ned til 20 km/h
 fra 60 km/h ned til 40 km/h, og
 fra 80 km/h ned til 60 km/h


text:
(hvis vmax ≥90 km/h)
 1.2.2.2.2.
 I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 1.2.2.2.3.
 For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.
 2. Inertidynamometerprøvning
 2.1. Prøvningsudstyr
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.1.1. Prøvningsbetingelser
 2.1.1.1.
 Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af akslens andel af 0,55 af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.1.2.
 Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkterne nedenfor, og baseres på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius af det største og mindste dæk, der er tilladt på den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.1.3.
 Bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2.1.1.4.
 Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:
 vair = 0,33 v
 hvor:
 v = køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 2.1.1.5.
 Den aktiveringscylinder, der er monteret på bremsen, skal være den mindste, der er godkendt til den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.2. Prøvninger og forskrifter
 2.2.1. Prøvninger baseret på regulativ nr. 13
 2.2.1.1. Type 0-prøvning
 Fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk op til det bremsetryk, der hele tiden er garanteret af køretøjstypens/-typernes bremsesystem (f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Der skal opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 5 m/s2.
 2.2.1.2. Type 0-prøvning, præstation ved høj hastighed
 Der foretages tre bremsninger med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning fra en hastighed på 100 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse N2, og 90 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse M3 og N3 ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1. Der skal ved de tre bremsninger opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 4 m/s2.
 2.2.1.3. Type I-prøvning
 2.2.1.3.1. Opvarmning
 Der foretages 20 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, og bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 °C. Bremsetrykket skal svare til en deceleration på 3 m/s2 ved første bremsning og skal forblive konstant ved de efterfølgende bremsninger.
 2.2.1.3.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 4 m/s2.
 2.2.1.3.3. Restitution
 120 s efter bremsningen med varme bremser foretages 5 fuldstændige standsninger med det bremsetryk, der er anvendt i


text:
punkt 2.2.1.3.1 ovenfor, og med intervaller på mindst 2 minutter fra begyndelseshastigheden på 60 km/h. Ved begyndelsen af den femte bremsning skal bremsetemperaturen være ≤ 100 °C, og den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration skal ligge inden for 10 % af den, der er beregnet ud fra forholdet bremsetryk/deceleration i type 0-prøvningen ved 60 km/h.
 2.2.1.4. Type II-prøvning
 2.2.1.4.1. Opvarmning
 Bremserne skal opvarmes ved et konstant bremsemoment svarende til en deceleration på 0,15 m/s2 ved en konstant hastighed på 30 km/h i en periode på 12 minutter.
 2.2.1.4.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den opvarmede bremse må ikke være mindre end 3,75 m/s2.
 2.2.1.5. Statisk prøvning af parkeringsbremsevirkningen
 2.2.1.5.1.
 For hele intervallet af bremsninger bestemmes det mest ugunstige tilfælde med hensyn til bremsens aktiveringskraft, største køretøjsmasse, der skal bremses af én aksel, og dækradius.
 2.2.1.5.2.
 Bremsen aktiveres med den aktiveringskraft, der er bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1 ovenfor.
 2.2.1.5.3.
 Drejningsmoment på dynamometerakslen øges langsomt for at dreje tromlen eller skiven. Udgangsmomentet ved bremsen måles i det øjeblik dynamometerakslen begynder at bevæge sig, og den tilsvarende akselbremsekraft beregnes ved anvendelse af dækradius som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1.
 2.2.1.5.4.
 Bremsekraften målt i henhold til punkt 2.2.1.5.3 og divideret med halvdelen af køretøjets masse, som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1, skal mindst give en kvotient på 0,18.
 2.2.2. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens præstation med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings præstation med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.2.1.1.
 2.2.2.1. Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.2.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder eller den originale tromlebremsebelægning.
 2.2.2.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme præstationskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.2.3. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.2.3.1.
 Ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 fra 60 km/h ned til 30 km/h
 fra 80 km/h ned til 60 km/h, og
 fra 110 km/h ned til 80 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).
 2.2.3.2.
 I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.2.3.3.
 For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.
 BILAG 5
 Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse O1 og O2
 1. Generelt
 Prøvningsmetoden i dette bilag er baseret på en prøvning i et inertidynamometer. Prøvningen kan i stedet udføres på et prøvningskøretøj


text:
eller på rullestand, forudsat at der opnås samme prøvningsbetingelser og måles samme parametre som ved inertidynamometerprøvningen.
 2. Prøvningsudstyr
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk eller aktiveringskraft, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.1. Prøvningsbetingelser
 2.1.1. Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.2. Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 3.1 i dette bilag, og baseres på den dynamiske rulleradius af det mindste dæk, der er tilladt på den pågældende køretøjstype.
 2.1.3. Bremsebelægninger indleveret til prøvning monteres på den pågældende bremse, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2.1.4. Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:
 vair = 0,33 v
 hvor:
 v = køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 2.1.5. Aktiveringsmekanismen på bremsen skal svare til den, der benyttes på køretøjet.
 3. Prøvninger og forskrifter
 3.1. Type 0-prøvningen
 Fra begyndelseshastigheden på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende bremsetryk eller aktiveringskraft, indtil det største bremsetryk er nået eller indtil en deceleration på 6 m/s2. Den sidste bremsning gentages fra en begyndelseshastighed på 40 km/h.
 3.2. Type I-prøvning
 3.2.1. Opvarmning
 Bremsen opvarmes ved konstant bremsning i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2, idet der begyndes ved en bremserotortemperatur på ≤ 100 °C.
 3.2.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter opvarmningen måles bremsepræstationen fra en begyndelseshastighed på 40 km/h under samme betingelser som i punkt 3.2.1 ovenfor og med samme bremsetryk eller aktiveringskraft (temperaturbetingelserne kan være anderledes). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 3,5 m/s2.
 3.3. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens præstation med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds præstation ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 3.1.
 3.3.1. Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 3.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.
 3.3.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme præstationskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme aktiveringskraft eller bremsetryk.
 BILAG 6
 Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse O3 og O4
 1. Prøvningsbetingelser
 De i dette bilag foreskrevne prøvninger kan udføres på et prøvningskøretøj, i et inertidynamometer eller på en rullestand under samme betingelser som i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3, punkt 3.1-3.4.
 Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2. Prøvninger


text:
og forskrifter
 2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11
 Bremserne skal prøves efter forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.5.
 2.1.1.
 Resultaterne skal rapporteres i en form i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3.
 2.1.2.
 Der skal foretages en sammenligning mellem disse resultater og de resultater, der blev opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme betingelser.
 2.1.3.
 Den opnåede bremsevirkning med varme bremser ved samme indgangsmoment for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen i henholdsvis type I-prøvningen eller type III-prøvningen skal være:
 a)
 lig med eller større end bremsevirkningen med varme bremser med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, eller
 b)
 med 90 % af bremsevirkningen med kolde bremser med udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.
 Den tilsvarende stempelvandring må ikke være ≥ 110 % af den værdi, der opnås med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, og må ikke overstige værdien sp som defineret i bilag 11, tillæg 2, punkt 2, i regulativ nr. 13. Hvis den originale bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning er blevet prøvet efter kravene i type II-prøvningen, finder mindstekravene i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.2 (type III-prøvning) anvendelse for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.
 2.2. Ækvivalensprøvning med kolde bremser (type 0)
 2.2.1.
 Under betingelserne i punkt 1 i dette bilag og fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C foretages seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk indtil 6,5 bar eller en opnået deceleration på 6 m/s2.
 2.2.2.
 For hver bremsning afbildes betjeningskraft eller bremsetryk og middelbremsemoment eller gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration.
 2.2.3.
 Resultaterne sammenlignes med resultaterne opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme prøvningsbetingelser.
 2.2.4.
 Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme præstationskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afviger – 5 og + 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 BILAG 7
 Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse l
 1. Prøvningsbetingelser
 1.1. Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), for hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder, udstyres med bremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 78.
 1.2. Bremsebelægningsenheder indleveret til prøvning monteres på de pågældende bremser og, så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 1.3. Hvis der er tale om bremsebelægningsenheder til køretøjer med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal kombinationen/kombinationerne af bremsebelægningsenheder til den for- og bagaksel, som godkendelsen vedrører, afprøves.
 Kombinationen kan bestå af udskiftningsbremsebelægningsenheder til begge aksler og/eller en udskiftningsbremsebelægningsenhed på en aksel og en original bremsebelægningsenhed på den anden aksel.
 2. Prøvninger og forskrifter
 2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 78
 2.1.1. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (L1, L2, L3, L4 eller L5) i regulativ nr.


text:
78, bilag 3, punkt 1. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:
 2.1.1.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor
 Prøvningen må kun udføres med køretøjet lastet. Der foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk, indtil hjulblokering eller indtil en deceleration på 6 m/s2 eller op til den største tilladte betjeningskraft.
 2.1.1.2. Type 0-prøvning med tilkoblet motor
 Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5.
 2.1.1.3. Type 0-prøvning med våde bremser
 Finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse L5 eller i tilfælde af tromlebremser og helt indkapslede skivebremser, der ikke skal gennemgå denne prøvning ved godkendelse efter regulativ nr. 78.
 2.1.1.4. Type I-prøvning
 Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5.
 2.1.2. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.
 2.2. Yderligere forskrifter
 2.2.1. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens præstation med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds præstation ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 2.1.1.1.
 2.2.1.1. Der udføres en type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.1.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.
 2.2.1.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme præstationskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme bremsetryk.
 2.2.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 Denne prøvning finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 and L5 og skal udføres med lastet køretøj under betingelserne for type 0-prøvningen med motoren frakoblet. Prøvningshastighederne er dog anderledes.
 2.2.2.1. Ud fra resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.1.1.1 bestemmes den betjeningskraft eller det bremsetryk, der svarer til den mindste påkrævede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration for den pågældende køretøjsklasse.
 2.2.2.2. Ved anvendelse den betjeningskraft eller det bremsetryk, der er bestemt i punkt 2.2.2.1, og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C, foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 40 km/h, 80 km/h og 120 km/h (hvis vmax ≥ 130 km/h)
 2.2.2.3. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.2.2.4. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 BILAG 8
 Tekniske forskrifter for udskiftningbremsebelægningsenheder beregnet til brug i separate parkeringsbremsesystemer, der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem
 1. OVERENSSTEMMELSE MED REGULATIV nr. 13
 Opfyldelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 skal godtgøres ved en køretøjsprøvning.
 1.1. Køretøjsprøvning
 Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder til, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13. Køretøjet skal være fuldt lastet. Bremsebelægninger indleveret til prøvning skal monteres på de relevante bremser og må ikke tilslides.
 1.2. Køretøjets parkeringsbremsesystem skal prøves i henhold til alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3.
 BILAG 9
 BESTEMMELSE AF FRIKTIONSEGENSKABER VED MASKINEL PRØVNING
 1. INDLEDNING
 1.1.


text:
Prøveeksemplarer af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed prøves på en maskine, der kan reproducere prøvningsforholdene og gennemføre prøvningsprocedurerne i dette bilag.
 1.2. Ved evaluering af prøvningsresultaterne bestemmes prøveeksemplarernes friktionsegenskaber.
 1.3. Prøveeksemplarernes friktionsegenskaber sammenlignes med den standard, der er registreret for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, til konstatering af overensstemmelsen hermed.
 2. UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE M1, M2, N1, O1,O2, OG L
 2.1. Udstyr
 2.1.1. Maskinen skal være konstrueret til montering af og drift med en bremse i fuld størrelse, som svarer til dem, der monteres på den køretøjsaksel, der benyttes til godkendelsesprøvning i henhold til punkt 5 i dette regulativ.
 2.1.2. Skivens/tromlens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min (1) ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.
 2.1.3. Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.
 2.1.4. Udgangsmoment eller bremsetryk (metoden med konstant moment) og kontaktfladens temperatur skal registreres.
 2.1.5. Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.
 2.2. Prøvningsmetode
 2.2.1. Forberedelse af prøvningen
 Ved fabrikantens tilslidningsprocedure skal der for bremseklodsenheder sikres et anlægsareal på mindst 80 % og en overfladetemperatur på højst 300 °C og for bremsebakkeenheder (primærbakken) et anlægsareal på mindst 70 % og en overfladetemperatur på højst 200 °C.
 2.2.2. Prøveplan
 Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.
 Der kan benyttes en af følgende to metoder:
 2.2.2.1. Prøvning med konstant tryk
 2.2.2.1.1. Bremseklodsenheder
 Det hydrauliske tryk p under caliperens stempel (stempler), skal være konstant efter følgende formel:
 Md
 =
 150 Nm for Ak ≤ 18,1 cm2
 Md
 =
 300 Nm for Ak > 18,1 cm2
 Ak
 =
 caliperstemplets (-stemplernes) areal
 rw
 =
 skivens effektive radius
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse
 (°C)
 Højeste bremserotortemperatur
 (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 10
 ≤ 60
 åben
 nej
 2-6
 5 × 10
 100
 åben (350) (2)
 nej
 7
 1 × 10
 100
 åben
 ja
 2.2.2.1.2. Bremsebakkeenheder
 Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 22 ± 6 N/m2, målt på en statisk bremse uden selvforstærkning.
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse
 (°C)
 Højeste bremserotortemperatur
 (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 10
 ≤ 60
 200
 ja
 2
 1 × 10
 100
 åben
 nej
 3
 1 × 10
 100
 200
 ja
 4
 1 × 10
 100
 åben
 nej
 2.2.2.2. Prøvning med konstant moment
 Denne metode gælder kun for bremseklodsenheder. Bremsemomentet skal holdes konstant inden for ± 5 % og indstilles, så de maksimale temperaturer for bremserotoren sikres ifølge nedenstående tabel.
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse
 (°C)
 Højeste bremserotortemperatur
 (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 5
 ≤ 60
 300-350 (200-250) (3)
 nej
 2-4
 3 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 5
 1 × 10
 100
 500-600 (300-350)
 nej
 6-9
 4 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 10
 1 × 10
 100
 500-600 (300-350)
 nej
 11-13
 3 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 14
 1 × 5
 ≤ 60
 300-350 (200-250)


text:
nej
 2.3. Evaluering af prøvningsresultaterne
 Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres på bestemte punkter under en prøvningsprocedure. Hvis bremsefaktoren er konstant, hvilket f.eks. er tilfældet for skivebremser, kan bremsemomentet omsættes direkte til friktionskoefficient.
 2.3.1. Bremseklodsenheder
 2.3.1.1. Friktionskoefficienten under drift (μop) er gennemsnittet af de værdier, der registreres i cyklus 2-7 (konstant tryk) eller cyklus 2-4, 6-9 og 11-13 (konstant moment); måling foretages et sekund efter påbegyndelse af første bremsning i hver cyklus.
 2.3.1.2. Den maksimale friktionskoefficient (μmax) er den største værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.
 2.3.1.3. Den minimale friktionskoefficient (μmin) er den mindste værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.
 2.3.2. Bremsebakkeenheder
 2.3.2.1. Gennemsnitsmomentet (Mmean) er gennemsnittet af største og mindste værdi af det bremsemoment, der måles ved femte bremsning i cyklus 1 og 3.
 2.3.2.2. Momentet med varme bremser (Mhot) er det mindste bremsemoment, der udvikles under cyklus 2 og 4. Hvis temperaturen overstiger 300 °C under disse cyklusser, benyttes værdien ved 300 °C som Mhot.
 2.4. Godkendelseskriterier
 2.4.1. Med hver ansøgning om godkendelse af en type bremsebelægningsenhed indgives oplysning om:
 2.4.1.1.
 for bremseklodsenheder, værdier for μop, μmin, μmax.
 2.4.1.2.
 for bremsebakkeenheder, værdier for Mmean og Mhot.
 2.4.2. Under produktion af en godkendt type bremsebelægningsenhed skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 2.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:
 2.4.2.1.
 for bremseklodser til skivebremser:
 μop ±15 % af den registrerede værdi
 μmin ≥ den registrerede værdi
 μmax ≤ den registrerede værdi
 2.4.2.2.
 for »simplex« tromlebremsebelægninger:
 Mmean ± 20 % af den registrerede værdi
 Mhot ≥ den registrerede værdi
 3. BREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG TROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE M3, N2, N3, O3, OG O4
 3.1. Udstyr
 3.1.1. Maskinen skal udstyres med en skivebremse af typen med fast caliper med en cylinderdiameter på 60 mm og en massiv (ikke ventileret) skive med en diameter på 278 ± 2 mm og en tykkelse på 12 mm ± 0,5 mm. Et rektangulært stykke af friktionsmaterialet med et areal på 44 cm2 ± 0,5 cm2 og en tykkelse på mindst 6 mm skal være fastgjort til bagpladen.
 3.1.2. Skivens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.
 3.1.3. Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.
 3.1.4. Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.
 3.1.5. Udgangsmoment og kontaktfladens temperatur skal registreres.
 3.1.6. Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.
 3.2. Prøvningsmetode
 3.2.1. Forberedelse af prøvningen
 Fabrikantens tilslidningsprocedure skal sikre et anlægsareal på mindst 80 %, uden at overfladetemperaturen overstiger 200 °C.
 3.2.2. Prøveplan
 Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse
 (°C)
 Tvungen køling
 1
 5
 100
 ja
 2
 5
 stigende til ≤ 200
 nej
 3
 5
 200


text:
nej
 4
 5
 stigende til ≤ 300
 nej
 5
 5
 300
 nej
 6
 3
 250
 ja
 7
 3
 200
 ja
 8
 3
 150
 ja
 9
 10
 100
 ja
 10
 5
 stigende til ≤ 300
 nej
 11
 5
 300
 nej
 3.3. Evaluering af prøvningsresultaterne
 Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres i udvalgte cyklusser under en prøvningsprocedure. Bremsemoment omsættes til friktionskoefficient μ.
 μ-værdien for hver bremsning skal bestemmes som gennemsnitsværdien for de 5 sekunders bremsning.
 3.3.1. Friktionskoefficienten under drift μop1 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 1, og μop2 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 9.
 3.3.2. Den maksimale friktionskoefficient μmax er den største værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.
 3.3.3. Den minimale friktionskoefficient μmin er den mindste værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.
 3.4. Godkendelseskriterier
 3.4.1. Sammen med enhver ansøgning om godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning fremsendes værdierne for μop1, μop2, μmin og μmax.
 3.4.2. Under produktion af en godkendt type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 3.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:
 μop1, μop2 ± 5 % af den registrerede værdi
 μmin ≥ den registrerede værdi
 μmax ≤ den registrerede værdi.
 (1) Hvis der er tale om køretøjer i klasse L1 og L2, kan der anvendes en lavere prøvningshastighed.
 (2) Hvis der er tale om køretøjer i klasse L, skal temperaturen begrænses til 350 °C. Om nødvendigt reduceres antallet af bremsninger pr. cyklus tilsvarende. I så fald skal antallet af cyklusser øges for at opnå samme antal bremsninger.
 (3) Værdierne i parentes gælder køretøjer i klasse L.


text:
 21.2.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 47/33
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 113/2007
 af 28. september 2007
 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag IX til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 87/2007 af 6. juli 2007 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 211/2007 af 27. februar 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 809/2004 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF for så vidt angår finansielle oplysninger i prospekter, hvor udstederen har en kompleks regnskabshistorie eller har indgået en betydelig finansiel forpligtelse (2), bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 29ba (Kommissionens forordning (EF) nr. 809/2004) i bilag IX til aftalen:
 »—
 32007 R 0211: Kommissionens forordning (EF) nr. 211/2007 af 27. februar 2007 (EUT L 61 af 28.2.2007, s. 24).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 211/2007, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 29. september 2007, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2007.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 Formand
 (1) EUT L 328, 13.12.2007, s. 32.
 (2) EUT L 61 af 28.2.2007, s. 24.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 11957E/PRO/BEI/19
 TRAKTAT OM OPRETTELSE AF DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, PROTOKOL VEDROERENDE VEDTAEGTERNE FOR DEN EUROPAEISKE INVESTERINGSBANK, ARTIKEL 19
 Artikel 19.1. Rentesatserne for Bankens udlaan og provisonerne for ydede garantier skal tilpasses de paa kapitalmarkedet herskende vilkaar og beregnes saaledes, at indtaegterne herved goer det muligt for banken at opfylde sine forpligtelser, at daekke sine udgifter og at en reservefond i overensstemmelse med artikel 24.2. Banken bevilger ikke nedslag i rentesatserne. Hvis indroemmelse af en lavere rente - under hensyn til den saerlige karakter af det projekt, der skal finansieres - synes rimelig, kan den paagaeldende Medlemsstat eller tredjepart yde rentegodtgoerelse i det omfang, det er foreneligt med de i Traktatens artikel 92 fastsatte regler.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22009A0203(01)
 Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Djibouti om status for de EU-ledede styrker i Republikken Djibouti i forbindelse med EU’s militæroperation Atalanta
 EU-Tidende nr. L 033 af 03/02/2009 s. 0043 - 0048
 OVERSÆTTELSEAftalemellem Den Europæiske Union og Republikken Djibouti om status for de EU-ledede styrker i Republikken Djibouti i forbindelse med EU’s militæroperation AtalantaDEN EUROPÆISKE UNION (EU),på den ene side, ogREPUBLIKKEN DJIBOUTI, i det følgende benævnt "værtsstaten",på den anden side,i det følgende tilsammen benævnt "parterne", ER —bekymrede over det stigende antal piratangreb og væbnede røverier mod fartøjer, der transporterer humanitær bistand, og fartøjer i farvandet ud for Somalias kyst,UNDER HENSYN TIL FØLGENDE:De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1814 (2008), 1838 (2008) og 1846 (2008)skrivelsen fra Republikken Djibouti af 1. december 2008, hvori den navnlig accepterer tilstedeværelsen af elementer af EU’s flådestyrke på sit områdeRådet for Den Europæiske Unions fælles aktion 2008/851/FUSP af 10. november 2008 om Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (operation "Atalanta")denne aftale anfægter ikke de rettigheder og forpligtelser, som parterne har i henhold til internationale aftaler og andre instrumenter om oprettelse af internationale domstole, herunder statutten for Den Internationale Straffedomstol —BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1Anvendelsesområde og definitioner1. Bestemmelserne i denne aftale finder anvendelse på de EU-ledede styrker og disses personel.2. Denne aftale finder kun anvendelse på værtsstatens område, herunder dens indre farvande og dens territorialfarvand og luftrum.3. I denne aftale forstås ved:a) "EU-ledede styrker (EUNAVFOR)": EU’s militære hovedkvarter og de nationale kontingenter, der bidrager til operationen, samt deres fartøjer, fly, udstyr og transportmidlerb) "operation": forberedelse, fastlæggelse, gennemførelse og opretholdelse af militærmissionen på baggrund af det mandat, der følger af FN’s Sikkerhedsråds resolution 1814 (2008) og 1816 (2008), alle senere relevante resolutioner vedtaget af FN’s Sikkerhedsråd og FN’s havretskonvention af 10. december 1982c) "øverstbefalende for operationen": den øverstbefalende for denne operationd) "øverstbefalende for EU-styrken": den øverstbefalende i operationsområdete) "EU’s militære hovedkvarter": det militære hovedkvarter og dets elementer, uanset disses placering, som er under kommando af EU-officerer, der har ansvaret for den militære kommando eller ledelse af operationenf) "nationale kontingenter": enheder, fartøjer, fly og elementer, navnlig udstationerede beskyttelsesstyrker og militære elementer om bord på handelsskibe, som tilhører Den Europæiske Unions medlemsstater og andre stater, der deltager i operationeng) "EUNAVFOR-personel": civilt og militært personel, der er udstationeret ved EUNAVFOR, personale, der er deployeret til forberedelse af operationen, samt personale på tjenesterejse og politifolk, der ledsager personer, som EUNAVFOR har pågrebet, for en udsenderstat eller en EU-institution som led i operationen, og som, medmindre andet er bestemt i aftalen, befinder sig på værtsstatens område, dog ikke lokalt ansat personale og personale ansat af internationale kommercielle entreprenørerh) "lokalt ansat personel": personel, der er statsborgere i eller har fast bopæl i værtsstateni) "faciliteter": alle bygninger, kvarterer og områder, der er nødvendige for EUNAVFOR og EUNAVFOR-personelj) "udsenderstat": en stat, der stiller et nationalt kontingent til rådighed for EUNAVFORk) "farvande": værtsstatens indre farvande og territorialfarvand samt luftrummet over disse farvandel) "officiel


text: korrespondance": al korrespondance vedrørende operationen og dens funktioner.Artikel 2Almindelige bestemmelser1. EUNAVFOR og EUNAVFOR’s personel skal overholde værtsstatens love og forskrifter og afstå fra enhver handling eller aktivitet, der er uforenelig med operationens mål.2. EUNAVFOR underretter i forvejen regelmæssigt værtsstatens regering om størrelsen af det EUNAVFOR-personel, der rejser i transit igennem eller er stationeret på værtsstatens område, og om identiteten af de fartøjer, fly og enheder, der opererer i værtsstatens farvande eller anløber dets havne.Artikel 3Identifikation1. EUNAVFOR-personel, der befinder sig på værtsstatens landområde, skal altid have pas eller militære identitetskort på sig.2. EUNAVFOR’s køretøjer, fly, fartøjer og andre transportmidler skal være forsynet med EUNAVFOR-kendingsmærker og/eller nummerplader, som i forvejen meddeles værtsstatens relevante myndigheder.3. EUNAVFOR har ret til at opsætte EU’s flag samt anvende mærker, som f.eks. militære emblemer, navne og officielle symboler, på sine bygninger, køretøjer og andre transportmidler. Der skal på EUNAVFOR-personellets uniformer bæres et særligt EUNAVFOR-emblem. Nationale flag eller insignier for de nationale kontingenter, som deltager i operationen, kan anvendes på EUNAVFOR’s faciliteter, køretøjer og andre transportmidler samt på uniformer efter afgørelse truffet af den øverstbefalende for EU-styrken.Artikel 4Grænsepassage og bevægelser på værtsstatens område1. EUNAVFOR’s personel kan kun indrejse på værtsstatens område ved forevisning af et gyldigt pas eller, ved første indrejse, undtagen for besætninger på EUNAVFOR’s fartøjer og fly, en individuel eller kollektiv marchordre udstedt af EUNAVFOR. De er undtaget fra indrejse- og toldkontrol ved indrejse i, udrejse fra eller ophold på værtsstatens område. Besætninger på EUNAVFOR’s fartøjer og fly er undtaget fra visumbestemmelserne.2. EUNAVFOR’s personel er undtaget fra værtsstatens bestemmelser om registrering af og kontrol med udlændinge, men opnår ikke ret til varigt ophold eller bopæl på værtsstatens område.3. Værtsstaten modtager til orientering en generel liste over de EUNAVFOR-aktiver, der indføres på dens område. Disse aktiver forsynes med et EUNAVFOR-identifikationsmærke. EUNAVFOR er fritaget for at skulle medføre enhver anden tolddokumentation samt for kontrol.4. EUNAVFOR’s personel kan føre motorkøretøjer, sejle fartøjer og flyve fly på værtsstatens område, hvis det har gyldigt nationalt, internationalt eller militært henholdsvis kørekort, skibsførercertifikat eller pilotcertifikat udstedt af en af udsenderstaterne.5. Med henblik på operationen sikrer værtsstaten EUNAVFOR og EUNAVFOR’s personel bevægelses- og rejsefrihed på sit område, herunder også i sine farvande og i sit luftrum. Bevægelsesfrihed i værtsstatens territorialfarvand skal omfatte standsning og opankring.6. Med henblik på operationen kan EUNAVFOR i værtsstatens farvande gennemføre afsendelse, landing eller ombordtagning af fly eller militært materiel.7. Med henblik på operationen kan EUNAVFOR og de transportmidler, den chartrer, benytte offentlige veje, broer, færger, lufthavne og havne uden betaling af afgifter og lignende. EUNAVFOR er ikke fritaget for at betale økonomisk godtgørelse for bestilte og modtagne ydelser.Artikel 5Privilegier og immuniteter, som værtsstaten indrømmer EUNAVFOR1. EUNAVFOR’s faciliteter, fartøjer og fly er ukrænkelige. Værtsstatens repræsentanter har kun adgang til dem med tilladelse fra den øverstbefalende for EU-styrken.2. EUNAVFOR, dens ejendom og dens aktiver, uanset lokalisering og ejerskab, nyder immunitet med hensyn til retsforfølgning.3. EUNAVFOR’s faciliteter, disses inventar og andre aktiver samt transportmidler nyder immunitet med hensyn til ransagning, beslaglæggelse, arrest eller tvangsfuldbyrdelse.4. EUNAVFOR’s arkiver og dokumenter er ukrænkelige på et


text: hvilket som helst tidspunkt, og uanset hvor de måtte befinde sig.5. EUNAVFOR’s officielle korrespondance er ukrænkelig.6. Værtsstaten tillader indførsel af genstande til brug for operationen og fritager disse for told, afgifter og lignende bortset fra betaling for lager- og transportydelser samt tilsvarende ydelser.7. EUNAVFOR er for indkøbte og importerede varer, præsterede tjenesteydelser og faciliteter, som benyttes med henblik på operationen, fritaget for alle nationale, regionale og kommunale afgifter, skatter og gebyrer af lignende art. EUNAVFOR er ikke fritaget for afgifter eller andre gebyrer, der udgør betaling for præsterede tjenesteydelser.Artikel 6Privilegier og immuniteter, som værtsstaten indrømmer EUNAVFOR-personellet1. EUNAVFOR’s personel må hverken fængsles eller tilbageholdes. Hvis en politimyndighed i værtsstaten griber gerningsmanden på fersk gerning på offentlig vej, må den, hvis gerningsmanden har krænket en af værtsstatens statsborgeres fysiske integritet, tilbageholde vedkommende for at beskytte statsborgeren, indtil de kompetente EUNAVFOR-myndigheder kommer til stede.2. EUNAVFOR’s personels dokumenter, korrespondance og ejendom er ukrænkelige, medmindre der er tale om gennemførelsesforanstaltninger, der er tilladt i henhold til stk. 6.3. EUNAVFOR’s personel nyder immunitet med hensyn til værtsstatens strafferetlige jurisdiktion.EUNAVFOR’s personels immunitet med hensyn til værtsstatens strafferetlige jurisdiktion kan ophæves af udsenderstaten eller den pågældende EU-institution. En sådan ophævelse skal altid ske skriftligt.4. EUNAVFOR’s personel nyder immunitet med hensyn til værtsstatens civilretlige og administrative jurisdiktion for så vidt angår mundtlige eller skriftlige udtalelser og alle handlinger, det udfører som led i udøvelsen af sine officielle funktioner.Hvis der indledes civil retssag mod EUNAVFOR’s personel for en domstol i værtsstaten, skal den øverstbefalende for EU-styrken og udsenderstatens kompetente myndighed eller EU-institutionen omgående underrettes. Før sagen indledes ved domstolen, skal den øverstbefalende for EU-styrken og udsenderstatens kompetente myndighed eller EU-institutionen over for vedkommende domstol attestere, om den pågældende handling blev begået af EUNAVFOR’s personel som led i udøvelsen af dettes officielle funktioner.Hvis handlingen blev begået som led i udøvelsen af officielle funktioner, må retssagen ikke indledes, og bestemmelserne i artikel 15 finder anvendelse. Hvis handlingen ikke blev begået som led i udøvelsen af officielle funktioner, kan retssagen fortsættes. Værtsstaten sikrer, at den kompetente jurisdiktion anerkender den attestering, der afgives af den øverstbefalende for EU-styrken og udsenderstatens kompetente myndighed eller EU-institutionen.Hvis EUNAVFOR’s personel indleder en civil retssag, afskærer dette dem fra at påberåbe sig jurisdiktionel immunitet med hensyn til ethvert modkrav, der er direkte forbundet med den principale påstand.5. EUNAVFOR’s personel er ikke forpligtet til at vidne i retten.6. Der må ikke træffes nogen gennemførelsesforanstaltninger over for EUNAVFOR’s personel, medmindre de sagsøges i en civil retssag, der ikke vedrører dets officielle funktioner. Ejendom tilhørende EUNAVFOR’s personel, som af den øverstbefalende for EU-styrken attesteres som værende nødvendig for udøvelsen af dets officielle funktioner, må ikke konfiskeres med henblik på fuldbyrdelse af en dom, retsafgørelse eller kendelse. I civile retssager må EUNAVFOR’s personel ikke underkastes nogen begrænsninger i dets personlige frihed eller nogen anden tvangsforanstaltning.7. EUNAVFOR’s personels immunitet med hensyn til værtsstatens jurisdiktion fritager det ikke for at være underlagt de respektive udsenderstaters jurisdiktioner.8. EUNAVFOR’s personel er fritaget for enhver form for beskatning i værtsstaten af de vederlag og honorarer, som EUNAVFOR eller


text: udsenderstaterne betaler det, samt af enhver indkomst, der modtages uden for værtsstaten.9. Værtsstaten tillader i overensstemmelse med eventuelle love og administrative bestemmelser, den måtte vedtage, indførsel af genstande til EUNAVFOR’s personels personlige brug og fritager disse for told, skatter og lignende afgifter bortset fra betaling for lager- og transportydelser samt tilsvarende ydelser.EUNAVFOR’s personels personlige bagage er fritaget for kontrol, medmindre der er vægtige grunde til at antage, at den indeholder genstande, der ikke er til EUNAVFOR’s personels personlige brug, eller genstande, hvis import eller eksport i værtsstaten er forbudt ved lov eller underlagt karantæneregler. En sådan inspektion må kun udføres i nærværelse af det berørte EUNAVFOR-personel eller af en bemyndiget repræsentant for EUNAVFOR.Artikel 7Lokalt ansat personelLokalt ansat personel nyder ikke privilegier og immuniteter. Værtsstaten skal dog udøve sin jurisdiktion over dette personel på en sådan måde, at det ikke i urimeligt omfang griber forstyrrende ind i udførelsen af operationens funktioner.Artikel 8Strafferetlig jurisdiktionEn udsenderstats kompetente myndigheder kan på værtsstatens område i samarbejde med dennes kompetente myndigheder udøve den strafferetlige og disciplinære jurisdiktion, de er tillagt i henhold til udsenderstatens lovgivning, over for alt EUNAVFOR-personel, der er underlagt udsenderstatens relevante lovgivning.Artikel 9Uniform og våben1. Uniform bæres efter regler udstedt af den øverstbefalende for EU-styrken.2. I forbindelse med operationen må militært EUNAVFOR-personel og politifolk, der ledsager personer, som EUNAVFOR har pågrebet, bære eller transportere våben og ammunition, hvis de har tjenstlig bemyndigelse til det.Artikel 10Værtsstatens støtte og indgåelse af kontrakter1. Værtsstaten bistår på anmodning EUNAVFOR med at finde egnede faciliteter.2. Værtsstaten bistår og støtter, så vidt dens midler og kapacitet rækker, ved forberedelsen, etableringen, gennemførelsen af samt støtten til operationen.3. Lovvalg i forbindelse med kontrakter, der indgås af EUNAVFOR i værtsstaten, fastsættes i kontrakten.4. Det kan i kontrakten fastsættes, at den procedure for bilæggelse af tvister, der er omhandlet i artikel 15, stk. 3 og 4, finder anvendelse på tvister, der skyldes kontraktens gennemførelse.5. Værtsstaten fremmer gennemførelsen af kontrakter, som EUNAVFOR har indgået med handelsvirksomheder med henblik på operationen.Artikel 11Ændringer af faciliteterEUNAVFOR er med forhåndsgodkendelse fra værtsstaten bemyndiget til at opføre, ombygge eller på anden måde ændre faciliteter, når dette er nødvendigt af operative hensyn.Artikel 12Personel ved EUNAVFOR, der er afgået ved døden1. Den øverstbefalende for EU-styrken har ret til at forestå og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til hjemsendelse af EUNAVFOR-personel, der er afgået ved døden, samt af den pågældende persons personlige ejendele.2. Der foretages ikke obduktion af deltagere i EUNAVFOR uden den pågældende stats samtykke og overværelse af en repræsentant for EUNAVFOR og/eller den pågældende stat.3. Værtsstaten og EUNAVFOR samarbejder i videst muligt omfang med henblik på hurtig hjemtransport af EUNAVFOR-personel, der er afgået ved døden.Artikel 13EUNAVFOR’S sikkerhed og militærpoliti1. Værtsstaten træffer passende foranstaltninger til at sikre EUNAVFOR’s og EUNAVFOR-personellets sikkerhed uden for sine faciliteter.2. EUNAVFOR er bemyndiget til på værtsstatens landområde og i dens indre farvande at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte sine faciliteter, fartøjer og fly samt de fartøjer, den beskytter, mod ethvert angreb eller indtrængen udefra i samarbejde med værtsstatens kompetente myndigheder.3. Den øverstbefalende for EU-styrken


text: kan oprette en militærpolitienhed til opretholdelse af ro og orden på EUNAVFOR-faciliteterne.4. Militærpolitienheden kan også, i samråd og i samarbejde med værtsstatens militærpoliti eller politi, uden for disse faciliteter sikre opretholdelse af god orden og disciplin blandt EUNAVFOR-personellet.5. EUNAVFOR-personel, der rejser i transit gennem Djiboutis område for at ledsage personer, som EUNAVFOR har pågrebet, kan træffe de nødvendige foranstaltninger vedrørende forvandlingsstraf over for disse personer.Artikel 14Kommunikation1. EUNAVFOR kan installere og drive radiosende- og modtageanlæg samt satellitsystemer. Den rådfører sig med værtsstatens kompetente myndigheder for at undgå konflikter vedrørende brug af de dertil egnede frekvenser. Værtsstaten giver adgang til frekvensspektret i overensstemmelse med sin gældende lovgivning.2. EUNAVFOR har ret til ubegrænset radio- (herunder satellitradio, bærbar eller håndholdt radio), telefon-, telegraf- og faxkommunikation samt anden kommunikation og til at installere de nødvendige anlæg til opretholdelse af sådan kommunikation inden for og mellem EUNAVFOR’s faciliteter, herunder ret til at trække kabler og jordledninger til brug for operationen.3. EUNAVFOR kan inden for sine egne faciliteter træffe foranstaltninger til behandling og befordring af post, der er adresseret til og/eller afsendt af EUNAVFOR’s personel.4. Der indgås aftaler med værtsstatens kompetente myndigheder om gennemførelsesbestemmelserne for denne artikel.Artikel 15Erstatningskrav ved død, tilskadekomst, skade eller tab1. Erstatningskrav for skade på eller tab af civil eller statslig ejendom samt erstatningskrav for personers død eller tilskadekomst samt skade på eller tab af EUNAVFOR’s ejendom bilægges mindeligt.2. Sådanne krav forelægges for EUNAVFOR via værtsstatens kompetente myndigheder for så vidt angår erstatningskrav fra juridiske og fysiske personer i værtsstaten eller for værtsstatens kompetente myndigheder for så vidt angår erstatningskrav fra EUNAVFOR.3. Hvis der ikke kan findes en mindelig ordning, forelægges erstatningskravet for en kravskommission, der er ligeligt sammensat af repræsentanter for EUNAVFOR og repræsentanter for værtsstaten. Afgørelserne vedrørende erstatningskravene træffes i fællesskab.4. Hvis der ikke kan opnås en ordning, skal tvistera) for erstatningskrav på til og med 80000 EUR bilægges ved diplomatiske midler mellem værtsstaten og EU’s repræsentanterb) for erstatningskrav på mere end det i litra a) nævnte beløb forelægges for en voldgiftsdomstol, hvis afgørelser er bindende.5. Voldgiftsdomstolen sammensættes af tre voldgiftsmand, idet én voldgiftsmand udpeges af værtsstaten, én voldgiftsmand af EUNAVFOR og den tredje af værtsstaten og EUNAVFOR i fællesskab. Har én af parterne ikke udpeget nogen voldgiftsmand inden to måneder, eller kan der mellem værtsstaten og EUNAVFOR ikke opnås enighed om udpegelsen af den tredje voldgiftsmand, udpeges den pågældende voldgiftsmand af præsidenten for Republikken Djiboutis højesteret.6. EUNAVFOR og værtsstatens administrative myndigheder indgår en administrativ ordning for at fastlægge kravskommissionens og voldgiftsdomstolens mandat, hvilken procedure der skal anvendes i disse instanser, og under hvilke betingelser erstatningskravene skal fremsættes.Artikel 16Forbindelser og tvister1. Alle spørgsmål, der opstår i forbindelse med anvendelsen af denne aftale, drøftes i fællesskab af repræsentanter for EUNAVFOR og værtsstatens kompetente myndigheder.2. I mangel af forudgående bilæggelse løses tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale udelukkende med diplomatiske midler mellem værtsstaten og repræsentanter for EU.Artikel 17Andre bestemmelser1. Når der i denne aftale henvises til EUNAVFOR’s og EUNAVFOR-personellets privilegier, immuniteter og rettigheder, er værtsstatens regering ansvarlig for, at dens lokale myndigheder


text: implementerer og overholder sådanne privilegier, immuniteter og rettigheder.2. Intet i denne aftale tilsigter eller kan anses for at fravige rettigheder, som en EU-medlemsstat eller en anden stat, der bidrager til EUNAVFOR, har ifølge andre aftaler.Artikel 18GennemførelsesbestemmelserMed henblik på gennemførelsen af denne aftale kan operative, administrative finansielle og tekniske spørgsmål gøres til genstand for separate ordninger, som skal indgås mellem den øverstbefalende for EU-styrken og værtsstatens administrative myndigheder.Artikel 19Ikrafttræden og ophævelse1. Denne aftale træder i kraft ved undertegnelsen og forbliver i kraft i en periode på 12 måneder. Den videreføres stiltiende i perioder på tre måneder. Hver part underretter med mindst en måneds varsel den anden part om sin hensigt om ikke at videreføre aftalen.2. Uanset stk. 1 anses bestemmelserne i artikel 4, stk. 7, artikel 5, stk. 1, 2, 3, 6 og 7, artikel 6, stk. 1, 3, 4, 6, 8 og 9, artikel 11 og artikel 15 for at finde anvendelse fra den dato, hvor det første EUNAVFOR-personel blev deployeret, hvis denne dato er tidligere end datoen for denne aftales ikrafttræden.3. Aftalen kan ændres ved skriftlig aftale mellem parterne.4. Denne aftales ophør berører ikke eventuelle rettigheder eller forpligtelser, der følger af gennemførelsen af denne aftale forud for ophøret.Udfærdiget i Djibouti, den 5. januar 2009 i to originaleksemplarer på fransk.For Den Europæiske UnionFor værtsstaten--------------------------------------------------


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 12006E/PRO/08
 Traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab (Konsolideret udgave) - C. Protokoller knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab - Protokol (nr. 8) om fastlæggelse af hjemstedet for De Europæiske Fællesskabers institutioner og for visse af Fællesskabernes organer og tjenester samt Europol (1997)
 EU-Tidende nr. C 321 E af 29/12/2006 s. 0226 - 0226
 Protokol (nr. 8)om fastlæggelse af hjemstedet for De Europæiske Fællesskabers institutioner og for visse af Fællesskabernes organer og tjenester samt Europol (1997)REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER ER —UNDER HENVISNING til artikel 289 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, artikel 77 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og artikel 189 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,UNDER HENVISNING til traktaten om Den Europæiske Union, ogIDET DE ERINDRER OM OG BEKRÆFTER afgørelsen af 8. april 1965 og uden at foregribe afgørelser om hjemstedet for fremtidige institutioner, organer og tjenester —BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber:Eneste artikela) Europa-Parlamentet har hjemsted i Strasbourg og afholder dér de tolv månedlige plenarmøderækker, herunder også budgetmøderækken. Yderligere plenarmøderækker afholdes i Bruxelles. Europa-Parlamentets udvalg holder deres møder i Bruxelles. Europa-Parlamentets Generalsekretariat og dets tjenester er fortsat placeret i Luxembourg.b) Rådet har hjemsted i Bruxelles. I april, juni og oktober holder Rådet sine samlinger i Luxembourg.c) Kommissionen har hjemsted i Bruxelles. De i artikel 7, 8 og 9 i afgørelsen af 8. april 1965 nævnte afdelinger er placeret i Luxembourg.d) Domstolen og Retten i Første Instans har hjemsted i Luxembourg.e) Revisionsretten har hjemsted i Luxembourg.f) Det Økonomiske og Sociale Udvalg har hjemsted i Bruxelles.g) Regionsudvalget har hjemsted i Bruxelles.h) Den Europæiske Investeringsbank har hjemsted i Luxembourg.i) Det Europæiske Monetære Institut og Den Europæiske Centralbank har hjemsted i Frankfurt.j) Den Europæiske Politienhed (Europol) har hjemsted i Haag.--------------------------------------------------


text:
 29.6.2006
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 175/94
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 46/2006
 af 28. april 2006
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 23/2006 af 10. marts 2006 (1).
 (2)
 Kommissionens direktiv 2005/63/EF af 3. oktober 2005 om berigtigelse af direktiv 2005/26/EF for så vidt angår listen over levnedsmiddelingredienser og stoffer, der foreløbigt slettes i bilag IIIa til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF (2), bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende indsættes i punkt 54zzu (Kommissionens direktiv 2005/26/EF) i kapitel XII i bilag II til aftalen:
 », ændret ved:
 —
 32005 L 0063: Kommissionens direktiv 2005/63/EF af 3. oktober 2005 (EUT L 258 af 4.10.2005, s. 3).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2005/63/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 29. april 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 28. april 2006.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 R. WRIGHT
 Formand
 (1) EUT L 147 af 1.6.2006, s. 36.
 (2) EUT L 258 af 4.10.2005, s. 3.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 22001A0807(05)
 Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Ungarn om Republikken Ungarns deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet
 EF-Tidende nr. L 213 af 07/08/2001 s. 0039 - 0046
 BILAGAftalemellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Ungarns om Republikken Ungarns deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og MiljøovervågningsnetDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,på den ene side,og REPUBLIKKEN UNGARNS REGERING, i det følgende benævnt "Ungarn",på den anden side,I BETRAGTNING AF Ungarns ansøgning om deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur allerede inden tiltrædelsen,UNDER HENVISNING TIL, at Det Europæiske Råd i Luxembourg (december 1997) gjorde deltagelse i fællesskabsprogrammer og -agenturer mulig for at fremskynde førtiltrædelsesstrategien for central- og østeuropæiske lande,I BETRAGTNING AF Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90, som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 933/1999, om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet,I ANERKENDELSE AF, at Ungarn ved sin ansøgning af marts 1994 om medlemskab af Den Europæiske Union og ved Det Europæiske Råds afgørelse i Luxembourg i december 1997 indledte tiltrædelsesforhandlinger i marts 1998, og at deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur vil hjælpe parterne til at nå dette mål,UD FRA DEN BETRAGTNING, at Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side trådte i kraft den 1. februar 1994,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1Ungarn deltager fuldt ud i Det Europæiske Miljøagentur, i det følgende benævnt "agenturet", og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (Eionet), oprettet ved Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90, ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 933/1999.Artikel 2Ungarn bidrager finansielt til de aktiviteter, der henvises til i artikel 1 (agenturet og Eionet) i overensstemmelse med følgende:- Bidraget stiger progressivt over tre år, og aktiviteterne indføres gradvis i denne periode i Ungarn. De finansielle bidrag er:- 1. år: 490000 EUR- 2. år: 619000 EUR- 3. år: 749000 EUR.Fra det fjerde år efter denne aftales ikrafttrædelse betaler Ungarn det fulde beløb for deltagelse, dvs. 749000 EUR.- I den første treårsperiode kan Ungarn delvis anvende fællesskabsstøtten til at betale bidraget til agenturet med maksimalt 75 % af Phare-bidraget i det første år, 60 % i det andet år og 50 % i det tredje år.Fra det fjerde år betaler Ungarn det fulde finansielle bidrag til agenturet.De øvrige betingelser og vilkår for Ungarns finansielle bidrag er anført i bilag I til denne aftale, der udgør en integrerende del heraf.Artikel 3Ungarn deltager som fuldt medlem, men uden stemmeret, i agenturets bestyrelse og tilknyttes arbejdet i agenturets videnskabelige udvalg.Artikel 4Ungarn informerer inden tre måneder fra denne aftales ikrafttrædelse agenturet om de vigtigste elementer, der indgår i deres nationale informationsnet, som fastsat i artikel 4, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1210/90, ændret ved forordning (EF) nr. 933/1999.Artikel 5Ungarn udpeger bl.a. fra de institutioner, der er omhandlet i artikel 4, eller fra andre organisationer på deres område, et "nationalt knudepunkt", hvis opgave det er at forestå koordineringen og/eller udsendelsen af de oplysninger, som på nationalt plan skal tilsendes agenturet og andre institutioner og


text: organer, som indgår i Eionet, herunder de temacentre, der er omhandlet i artikel 6.Artikel 6Ungarn kan ligeledes inden for den frist, der er fastsat i artikel 4, udpege de institutioner eller andre organisationer på deres område, som specielt vil kunne få til opgave at samarbejde med agenturet om visse emner af særlig interesse. En således udpeget institution skal være bemyndiget til at indgå aftale med agenturet om at fungere som nettets temacenter for særlige opgaver. Disse centre samarbejder med andre institutioner, der deltager i nettet.Artikel 7Senest tre måneder efter modtagelsen af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 4, 5 og 6, tager agenturets bestyrelse på ny de vigtigste elementer i nettet op til undersøgelse for at tage hensyn til Ungarns deltagelse.Artikel 8På betingelse af, at fortroligheden beskyttes, giver Ungarn oplysninger i henhold til de forpligtelser og fremgangsmåder, der er fastlagt i agenturets arbejdsprogram.Artikel 9Agenturet kan med de institutioner eller organer, der udpeges af Ungarn, og som udgør en del af nettet som omhandlet i artikel 4, 5 og 6, aftale de nødvendige arrangementer, særlig vedrørende kontrakter, om udførelse af de opgaver, det måtte pålægge dem.Artikel 10Miljødata, der modtages eller leveres af agenturet, kan offentliggøres og bliver offentligt tilgængelige, forudsat at der ydes fortrolig information samme beskyttelse i Ungarn som den, der ydes i Fællesskabet.Artikel 11Agenturet har status af juridisk person i Ungarn og har den videstgående rets- og handleevne, som landets lovgivning tillægger juridiske personer.Artikel 12Ungarn anvender protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, der som bilag II til denne aftale udgør en integrerende del heraf, på agenturet i de forhold, der vedrører agenturets arbejde i henhold til denne aftale.Artikel 13Uanset artikel 12, stk. 2, litra a), i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 om vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber kan ungarske statsborgere, som nyder alle deres borgerrettigheder, ansættes på kontrakt af agenturets administrerende direktør.Artikel 14Parterne træffer alle fornødne almindelige eller særlige foranstaltninger for at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne aftale. De drager omsorg for, at denne aftales målsætning virkeliggøres.Artikel 151. Seks måneder efter udløbet af det tredje år fra denne aftales ikrafttrædelse tager parterne aftalen op til revision og enes eventuelt om ændringer af nogle af aftalens betingelser.2. Aftalen indgås på ubestemt tid, indtil Ungarn bliver medlem af Den Europæiske Union. Hver af parterne kan opsige denne aftale ved notifikation herom til den anden part. Denne aftale ophører med at gælde seks måneder efter datoen for notifikationens overgivelse.Artikel 16Denne aftale gælder på den ene side for de områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab og traktaten om oprettelse Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab finder anvendelse, og på de i disse traktater fastsatte betingelser, og på den anden side for Ungarns område.Artikel 17Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.Artikel 18Denne aftale skal


text: godkendes af parterne i overensstemmelse med deres egne procedurer. Den træder i kraft på den første dag i den anden måned efter tidspunktet for parternes notifikation til hinanden om, at disse procedurer er afsluttet.BILAG IUNGARNS FINANSIELLE BIDRAG TIL DET EUROPÆISKE MILJØAGENTUR1. Det finansielle bidrag, som Ungarn betaler til Den Europæiske Unions budget i Det Europæiske Miljøagentur, bliver:- 1. år: 490000 EUR- 2. år: 619000 EUR- 3. år: 749000 EUR.Fra det fjerde år betaler Ungarn det finansielle bidrags fulde beløb, dvs. 794000 EUR.2. I den første treårsperiode kan Ungarn delvis anvende fællesskabsbistanden til at betale bidraget til Det Europæiske Miljøagentur med maksimalt 75 % af Phare-bidraget det første år, 60 % det andet år og 50 % det tredje år. På grund af en særskilt Phare-programmeringsprocedure vil de anmodede Phare-midler blive overført til Ungarn ved hjælp af en separat finansieringsaftale.Den resterende del af bidraget dækkes af Ungarn. Fra det fjerde år betaler Ungarn det fulde beløb for deltagelse i agenturet.3. Ungarns bidrag forvaltes i overensstemmelse med den gældende finansforordning for Den Europæiske Unions almindelige budget.Rejse- og opholdsudgifter for repræsentanter og eksperter fra Ungarn med henblik på deltagelse i Det Europæiske Miljøagenturs aktiviteter eller møder vedrørende gennemførelse af agenturets arbejdsprogram dækkes af Det Europæiske Miljøagentur på samme grundlag som og i overensstemmelse med gældende procedurer for Den Europæiske Unions medlemsstater.4. Efter denne aftales ikrafttrædelse og ved begyndelsen af hvert af de efterfølgende år sender Kommissionen Ungarn en indkaldelse af midler svarende til dets bidrag til Det Europæiske Miljøagentur i henhold til denne aftale. For det første kalenderårs vedkommende beregnes Ungarns bidrag på et pro rata grundlag fra deltagelsesdatoen og til årets udgang. Bidragene for de følgende år er anført i aftalen.5. Bidraget anføres i euro og betales til Europa-Kommissionens eurobankkonto.6. Ungarn betaler bidragene i henhold til indkaldelsen af midler:- inden den 1. maj, forudsat Kommissionen sender indkaldelsen inden den 1. april, eller senest 30 dage efter, at indkaldelsen er sendt- for Phare-andelens vedkommende inden 1. maj, forudsat de tilsvarende beløb er blevet tilsendt Ungarn på dette tidspunkt, eller senest 30 dage efter, at disse midler er tilsendt Ungarn.7. Enhver forsinkelse ved betaling af bidraget vil medføre, at Ungarn skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Der anvendes den rentesats, som Den Europæiske Centralbank anvender på forfaldsdagen for transaktioner i euro, forhøjet med 1,5 procentpoint.BILAG IIPROTOKOL VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS PRIVILEGIER OG IMMUNITETERDE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,SOM TAGER I BETRAGTNING, at De Europæiske Fællesskaber og Den Europæiske Investeringsbank i henhold til artikel 28 i traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission for disse Fællesskaber, på medlemsstaternes områder skal nyde de for opfyldelsen af deres opgaver nødvendige privilegier og immuniteter,ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til denne traktat.KAPITEL IDE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS EJENDOM, PENGEMIDLER, AKTIVER OG FORRETNINGERArtikel 1Fællesskabernes lokaler og bygninger er ukrænkelige. De er fritaget for ransagning, rekvisition, beslaglæggelse og ekspropriation. Fællesskabernes ejendom og aktiver kan ikke uden bemyndigelse fra Domstolen gøres til genstand for tvangsforanstaltninger, hvad enten disse er af administrativ eller judiciel art.Artikel


text: 2Fællesskabernes arkiver er ukrænkelige.Artikel 3Fællesskaberne, deres aktiver, indtægter og øvrige ejendom er fritaget for alle direkte skatter.Medlemsstaternes regeringer skal, hver gang det er muligt, træffe egnede forholdsregler med henblik på eftergivelse eller tilbagebetaling af indirekte skatter og afgifter, der indgår i prisen for fast ejendom eller løsøre, når Fællesskaberne til tjenestebrug foretager større indkøb, hvis pris omfatter skatter og afgifter af denne art. Anvendelsen af disse bestemmelser må dog ikke fordreje konkurrencevilkårene inden for Fællesskaberne.Der indrømmes ingen fritagelse for afgifter, skatter og gebyrer, som blot udgør betaling for almennyttige offentlige ydelser.Artikel 4Fællesskaberne er fritaget for al told såvel som for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af genstande, der er bestemt til tjenestebrug; de således indførte genstande må ikke afhændes i det land, til hvilket de er blevet importeret - hverken mod eller uden vederlag - medmindre det sker på betingelser, som godkendes af det pågældende lands regering.Fællesskaberne er endvidere fritaget for al told samt for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af deres publikationer.Artikel 5Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab må ligge inde med valuta af enhver art og have konti i enhver møntsort.KAPITEL IIMEDDELELSER OG PASSÉRSEDLERArtikel 6Fællesskabernes institutioner skal med hensyn til deres tjenstlige meddelelser og forsendelse af alle deres dokumenter på enhver medlemsstats område tilstås samme behandling, som den pågældende stat tilstår diplomatiske repræsentationer.Fællesskabernes institutioners tjenstlige korrespondance og andre tjenstlige meddelelser må ikke være genstand for censur.Artikel 71. Formændene for Fællesskabernes institutioner kan for disse institutioners medlemmer og ansatte udstede passérsedler, hvis form bestemmes af Rådet, og som skal anerkendes af medlemsstaternes myndigheder som gyldig rejselegitimation. Disse passérsedler udstedes til tjenestemænd og andre ansatte i henhold til de betingelser, der er fastsat i vedtægten for tjenestemænd og i ansættelsesvilkårene for andre ansatte i Fællesskaberne.Kommissionen kan indgå aftaler om anerkendelse af disse passérsedler som gyldig rejselegitimation på tredjelands område.2. Bestemmelserne i artikel 6 i protokollen vedrørende privilegier og immuniteter for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab finder dog fortsat anvendelse på de medlemmer og andre ansatte i institutionerne, der ved denne traktats ikrafttræden er i besiddelse af den i nævnte artikel omhandlede passérseddel, indtil bestemmelserne i stk. 1 tages i anvendelse.KAPITEL IIIMEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTETArtikel 8Europa-Parlamentets medlemmer er hverken administrativt eller på anden måde undergivet nogen begrænsning i deres bevægelsesfrihed på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.Med hensyn til toldforhold og valutakontrol tilstås Europa-Parlamentets medlemmer:a) af deres egen regering samme lettelser, som tilstås højere tjenestemænd, der begiver sig til udlandet i midlertidigt officielt hvervb) af de øvrige medlemsstaters regeringer samme lettelser, som tilstås repræsentanter fra fremmede regeringer i midlertidigt officielt hverv.Artikel 9Europa-Parlamentets medlemmer kan hverken eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv.Artikel 10Under Europa-Parlamentets mødeperioder nyder medlemmerne:a) på deres eget lands område de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamlingb) på en anden medlemsstats område fritagelse for enhver form for tilbageholdelse og retsforfølgning.De er ligeledes dækket af immuniteten på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.Immuniteten kan ikke påberåbes af et medlem, som gribes på fersk gerning, og kan


text: ikke hindre Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet.KAPITEL IVREPRÆSENTANTER FOR MEDLEMSSTATERNE, SOM DELTAGER I ARBEJDET I DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS INSTITUTIONERArtikel 11Repræsentanterne for medlemsstaterne, som deltager i arbejdet i Fællesskabernes institutioner, såvel som deres rådgivere og tekniske eksperter, nyder under udøvelsen af deres hverv og under rejse til og fra mødestedet sædvanlige privilegier, immuniteter og lettelser.Denne artikel finder ligeledes anvendelse på medlemmerne af Fællesskabets rådgivende organer.KAPITEL VDE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS TJENESTEMÆND OG ØVRIGE ANSATTEArtikel 12Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte skal, uanset deres nationalitet, på hver af medlemsstaternes områder nyde følgende privilegier og immuniteter:a) fritagelse for retsforfølgning for de i embeds medfør foretagne handlinger, herunder mundtlige og skriftlige ytringer, dog med det forbehold, at bestemmelserne i traktaterne dels om reglerne vedrørende tjenestemænds og andre ansattes ansvar over for Fællesskaberne, dels om Domstolens kompetence til at afgøre tvister mellem Fællesskaberne og deres tjenestemænd og øvrige ansatte, finder anvendelse. Denne fritagelse gælder også efter tjenesteforholdets ophørb) fritagelse sammen med deres ægtefæller og familiemedlemmer, der forsørges af dem, for indvandringsrestriktioner og bestemmelser om registrering af udlændingec) med hensyn til valuta- og omvekslingsbestemmelser de samme lettelser, som sædvanligt indrømmes tjenestemænd i internationale organisationerd) ret til ved deres tiltræden af stillingen i det pågældende land toldfrit at indføre deres bohave og ejendele samt ret til ved udløbet af deres tjenestetid i det pågældende land toldfrit at genudføre deres bohave og ejendele, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det land, hvori retten udøves, måtte finde fornødnee) ret til toldfrit til personligt brug at indføre deres motorkøretøj, såfremt det er erhvervet i deres sidste bopælsland eller i det land, hvor de er statsborgere, under de vilkår, der gælder på dette lands hjemmemarked, samt ret til toldfrit at genudføre det, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det pågældende land måtte finde fornødne.Artikel 13Løn, vederlag og honorarer, som Fællesskaberne udbetaler sine tjenestemænd og øvrige ansatte, beskattes til fordel for Fællesskaberne på de betingelser og efter den fremgangsmåde, som fastsættes af Rådet på grundlag af forslag fra Kommissionen.Tjenestemændene og de øvrige ansatte fritages for national beskatning af løn, vederlag og honorarer, som de modtager fra Fællesskaberne.Artikel 14Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte, som udelukkende med henblik på virksomhed i Fællesskabernes tjeneste tager ophold på en anden medlemsstats område end den stat, hvori de ved deres tiltræden i Fællesskabernes tjeneste havde bopæl i skattemæssig henseende, skal med hensyn til beskatning af indkomst og formue og til arveafgift samt til anvendelsen af de mellem Fællesskabernes medlemsstater indgåede overenskomster til undgåelse af dobbeltbeskatning af begge de nævnte stater betragtes, som om de havde bevaret deres tidligere bopæl, under forudsætning af, at denne var beliggende i en af Fællesskabernes medlemsstater. Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse på ægtefællen i det omfang, denne ikke er selverhvervende, og på børn, som de i denne artikel nævnte personer tager vare på og forsørger.Løsøre, der tilhører de i foregående stykke omhandlede personer, og som befinder sig på opholdslandets område, fritages for arveafgift i denne stat; ved fastsættelsen af sådan


text: afgift betragtes løsøret, med forbehold af tredjelands ret og af eventuel anvendelse af bestemmelser i internationale overenskomster vedrørende dobbeltbeskatning, som om det befandt sig i den stat, hvor det skattemæssige hjemsted findes.En bopæl, der udelukkende er erhvervet med henblik på virksomhed i andre internationale organisationers tjeneste, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne artikels bestemmelser.Artikel 15På forslag af Kommissionen fastlægger Rådet med enstemmighed den ordning for sociale ydelser, som skal gælde for Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte.Artikel 16På forslag af Kommissionen og efter høring af andre interesserede institutioner, bestemmer Rådet, på hvilke grupper af Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte bestemmelserne i artikel 12, 13, stk. 2, og 14 finder anvendelse helt eller delvis.Medlemsstaternes regeringer vil med regelmæssige mellemrum blive underrettet om navn, stilling og adresse på de tjenestemænd og øvrige ansatte, der tilhører disse grupper.KAPITEL VIPRIVILEGIER OG IMMUNITETER FOR DE REPRÆSENTATIONER FOR TREDJELANDE, DER ER AKKREDITERET HOS DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERArtikel 17Den medlemsstat, på hvis område Fællesskabernes hovedsæde befinder sig, indrømmer de af tredjeland hos Fællesskaberne akkrediterede repræsentationer sædvanlige diplomatiske privilegier og immuniteter.KAPITEL VIIALMINDELIGE BESTEMMELSERArtikel 18Privilegier, immuniteter og lettelser indrømmes Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte udelukkende i Fællesskabernes interesse.Enhver af Fællesskabernes institutioner skal ophæve den en tjenestemand eller anden ansat tilståede immunitet, såfremt den skønner, at ophævelse af immuniteten ikke strider mod Fællesskabernes interesser.Artikel 19Ved anvendelse af denne protokol handler Fællesskabernes institutioner i gensidig forståelse med de pågældende medlemsstaters ansvarlige myndigheder.Artikel 20Artikel 12-15 og 18 finder anvendelse på Kommissionens medlemmer.Artikel 21Artikel 12-15 og 18 finder anvendelse på Domstolens dommere, generaladvokater, justitssekretær og assisterende referenter med forbehold af bestemmelserne i artikel 3 i protokollerne om Domstolens statut vedrørende dommernes og generaladvokaternes fritagelse for retsforfølgning.Artikel 22Denne protokol finder ligeledes anvendelse på Den Europæiske Investeringsbank, på medlemmerne af dens organer, på dens personale og på de repræsentanter for medlemsstaterne, der deltager i dens arbejde, dog med forbehold af bestemmelserne i protokollen om bankens vedtægter.Den Europæiske Investeringsbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og lignende afgifter i anledning af udvidelser af dens kapital såvel som for de forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i det land, hvor den har sit sæde. Tilsvarende skal dens opløsning og likvidation heller ikke give anledning til nogen skatteopkrævning. Endelig skal bankens og dens organers arbejde, for så vidt det udøves under de i vedtægterne fastlagte betingelser, ikke medføre pålæggelse af omsætningsafgifter.Artikel 23Denne protokol gælder også for Den Europæiske Centralbank, for medlemmerne af dens besluttende organer og for dens personale med forbehold af bestemmelserne i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.Den Europæiske Centralbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og afgifter eller lignende i anledning af kapitaludvidelser såvel som forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i den stat, hvor banken har sit hjemsted. Bankens og dens besluttende organers virksomhed i henhold til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank pålægges ikke nogen form for omsætningsafgift.Ovennævnte bestemmelser gælder også for Det Europæiske Monetære Institut. Opløsning eller likvidation af instituttet giver ikke anledning til beskatning.TIL BEKRÆFTELSE


text:
 Avis juridique important
 |
 21987A0325(01)
 Protokol om Mexicos tiltrædelse af den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel
 EF-Tidende nr. L 081 af 25/03/1987 s. 0043 - 0044 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 11 s. 0436 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 11 s. 0436
 ***** (OVERSAETTELSE) PROTOKOL om Mexicos tiltraedelse af den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel DE REGERINGER, DER ER KONTRAHERENDE PARTER I DEN ALMINDELIGE OVERENSKOMST OM TOLD OG UDENRIGSHANDEL, i det foelgende benaevnt henholdsvis »de kontraherende parter« og »den almindelige overenskomst«. DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB og REGERINGEN FOR DE FORENEDE MEXICANSKE STATER, i det foelgende benaevnt »Mexico«. SOM TAGER TIL EFTERRETNING, at Mexico for tiden har status som udviklingsland og derfor skal indroemmes den saer- og fortrinsbehandling, der i den almindelige overenskomst og i andre deraf afledte bestemmelser er fastsat for udviklingslandene, og SOM HENVISER TIL resultaterne af forhandlingerne med henblik paa Mexicos tiltraedelse af den almindelige overenskomst, ER ved deres repraesentanter blevet enige om foelgende: DEL I Almindelige bestemmelser 1. Mexico bliver ved denne protokols ikrafttraeden i medfoer af stk. 9 kontraherende part i den almindelige overenskomst som defineret i overenskomstens artikel XXXII og anvender midlertidigt paa de betingelser, der er anfoert i denne protokol, over for de kontraherende parter: a) del I, III, og IV i den almindelige overenskomst, og b) del II i den almindelige overenskomst, for saa vidt den ikke er uforenelig med Mexicos gaeldende lovgivning paa datoen for denne protokol. De forpligtelser, der er indeholdt i artikel I, paragraf 1, ved henvisning til artikel III, og dem, der er indeholdt i artikel II, paragraf 2, stk. b), ved henvisning til artikel VI i den almindelige overenskomst anses for saa vidt angaar naervaerende stykke for at falde ind under del II i den almindelige overenskomst. 2. a) De bestemmelser i den almindelige overenskomst, som Mexico anvender over for de kontraherende parter, er, medmindre andet er bestemt i denne protokol, og i overensstemmelse med paragraf 83 i dokument L/6010, de bestemmelser, der er indeholdt i den tekst, der er knyttet til slutakten fra den anden moederaekke i Forberedelseskomiteen under De forenede Nationers konference om handel og beskaeftigelse, som berigtiget, aendret eller paa anden maade modificeret ved saadanne instrumenter, som maatte vaere traadt i kraft paa den dag, hvor Mexico bliver kontraherende part. b) I hvert enkelt tilfaelde, hvor der i artikel V, paragraf 6, artikel VII, paragraf 4, stk. d), og artikel X, paragraf 3, stk. c), i den almindelige overenskomst henvises til overenskomstens dato, skal den gaeldende dato for Mexico vaere datoen for denne protokol. 3. For saa vidt angaar landbruget anerkender de kontraherende parter den fortrinsstilling, som Mexico indroemmer denne sektor i sin oekonomiske politik og socialpolitik. I den forbindelse og for at forbedre landbrugsproduktionen, opretholde jordbesiddelsesordningen og beskytte landbrugernes indkomst- og beskaeftigelsesmuligheder vil Mexico fortsat anvende sit program for gradvis erstatning af tidligere importtilladelser med toldbeskyttelse i et omfang, der er i overensstemmelse med de for denne sektor fastsatte maal og med bestemmelserne i paragraf 29 i dokument L/6010.


text: 4. De kontraherende parter er bekendt med, at Mexico har til hensigt at ivaerksaette sin nationale udviklingsplan og sine sektor- og regionalprogrammer og at indfoere de foranstaltninger, der er noedvendige til gennemfoerelse heraf, herunder skattemaessige og finansielle foranstaltninger, i overensstemmelse med bestemmelserne i den almindelige overenskomst og bestemmelserne i paragraf 35 i dokument L/6010. 5. Mexico udoever suveraenitet over sine naturrigdomme i overensstemmelse med landets politiske forfatning. Mexico kan opretholde visse eksportrestriktioner, der har tilknytning til bevarelsen af naturrigdommene, navnlig i energisektoren, afhaengigt af landets sociale og udviklingsmaessige behov, saafremt saadanne eksportrestriktioner anvendes i forbindelse med restriktioner, der paalaegges indenlandsk produktion eller forbrug. DEL II Liste 6. Listen i bilaget bliver fra denne protokols ikrafttraeden en liste knyttet til den almindelige overenskomst. 7. a) I hvert tilfaelde hvor der i artikel II, paragraf 1, i den almindelige overenskomst henvises til datoen for naevnte overenskomst, skal den gaeldende dato, for saa vidt angaar enhver vare, som er genstand for toldindroemmelse i medfoer af listen knyttet til denne protokol, vaere datoen for denne protokol. b) Med henblik paa den i artikel II, paragraf 6, stk. a), i den almindelige overenskomst indeholdte henvisning til datoen for naevnte overenskomst skal den gaeldende dato, for saa vidt angaar listen knyttet til denne protokol, vaere datoen for denne protokol. DEL III Afsluttende bestemmelser 8. Denne protokol deponeres hos generaldirektoeren for de kontraherende parter. Den staar aaben for Mexicos undertegnelse indtil den 31. december 1986. Den staar ligeledes aaben for de kontraherende parters og Det europaeiske oekonomiske Faellesskabs undertegnelse. 9. Denne protokol traeder i kraft paa den 30. dag efter den dag, paa hvilken den er blevet undertegnet af Mexico. 10. Mexico kan, efter at vaere blevet kontraherende part i den almindelige overenskomst i overensstemmelse med stk. 1 i denne protokol, tiltraede den almindelige overenskomst paa de gaeldende betingelser i denne protokol ved deponering af et tiltraedelsesinstrument hos generaldirektoeren. En saadan tiltraedelse faar virkning fra den dag, paa hvilken den almindelige overenskomst traeder i kraft i henhold til artikel XXVI, eller fra den 30. dag efter den dag, paa hvilken tiltraedelsesinstrumentet er blevet deponeret, alt efter hvilken dag, der er den seneste. Tiltraedelse af den almindelige overenskomst i henhold til dette stykke anses, for saa vidt angaar overenskomstens artikel XXXII, paragraf 2, for at vaere tiltraedelse af overenskomsten i henhold til dens artikel XXVI, paragraf 4. 11. Mexico kan tilbagekalde den foreloebige anvendelse af den almindelige overenskomst forud for tiltraedelsen deraf i henhold til stk. 10, og en saadan tilbagekaldelse faar virkning fra den 60. dag efter den dag, paa hvilken generaldirektoeren har modtaget skriftlig meddelelse derom. 12. Generaldirektoeren fremsender omgaaende en bekraeftet genpart af denne protokol samt meddelelse om enhver undertegnelse deraf i henhold til stk. 8 til hver af de kontraherende parter, til Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, til Mexico, og til enhver regering, der midlertidigt har tiltraadt den almindelige overenskomst. 13. Denne protokol registreres i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 102 i De forenede Nationers pagt. 14. Udfaerdiget i Genève, den syttende juli nitten hundrede