text:
eller FN-regulativ nr. 148
 5.15.5. havariblink (punkt 6.14)
 5.15.6. udvendig omgivelsesbelysning (punkt 6.15).
 5.16. Montering af de lygter og lyssignalanordninger, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, skal udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i punkt 6 i dette regulativ.
 5.17. Montering af en lygte eller en lyssignalanordning ud over dem, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, er forbudt i forbindelse med typegodkendelsen.
 5.18. Lygter og lyssignalanordninger, som er godkendt til firhjulede motorkøretøjer i klasse M1 og N1, jf. punkt 5.14 og 5.15, er også tilladt til motorcykler.
 5.19. Baglygter, bageste retningsviserblinklygter og bagudvendende refleksanordninger må kun monteres på bevægelige komponenter:
 5.19.1. hvis lygterne i alle de bevægelige komponenters indstillinger opfylder alle forskrifterne for disse lygter med hensyn til position, geometrisk synlighed, kolorimetri og fotometri
 5.19.2. hvis de funktioner, der omhandlet i punkt 5.19, opnås ved hjælp af en enhed af to »D«-mærkede lygter (jf. punkt 2.16.1 i FN-regulativ nr. 48), behøver kun den ene lygte opfylde kravene til placering, geometrisk synlighed, kolorimetri og fotometri for disse lygter i alle den bevægelige komponents faste stillinger
 5.19.3. hvis supplerende lygter er monteret for ovennævnte funktioner og er aktiveret, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetri og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent
 5.19.4. Hvis de funktioner, der er omhandlet i punkt 5.19, opnås ved hjælp af et samvirkende lygtesystem, finder en af de to følgende betingelser anvendelse:
 a)
 Hvis hele det samvirkende lygtesystem er monteret på de(n) bevægelige komponent(er), er forskrifterne i punkt 5.19.1 opfyldt. Supplerende lygter for ovennævnte funktioner kan dog aktiveres, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetriske og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent,
 eller
 b)
 hvis det samvirkende lygtesystem er delvis monteret på den faste komponent og delvis på en bevægelig komponent, skal de(n) samvirkende lampe(r), der er angivet af ansøgeren ved ansøgning om godkendelse af anordningen, opfylde alle forskrifter for disse lygter for så vidt angår placering, geometrisk synlighed udadtil, kolorimetri og fotometri i alle den/de bevægelige komponenters faste stillinger. Forskrifterne for geometrisk synlighed indadtil anses for at være opfyldt, hvis denne/disse samvirkende lygter stadig er i overensstemmelse med de foreskrevne fotometriske værdier i lysfordelingsfeltet for godkendelsen i alle de bevægelige komponenters faste stillinger.
 5.20. Generelle bestemmelser vedrørende geometrisk synlighed
 5.20.1. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Der tages dog ikke hensyn til hindringer, hvis de allerede blev forelagt, da lygten blev typegodkendt.
 5.20.2. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
 5.20.3. Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet,


text:
skal det godtgøres, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes.
 5.20.4. Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden, jf. bestemmelserne i punkt 5.7 ovenfor), kan de fotometriske målinger af den monterede optiske enhed reduceres til 5° under vandret.
 5.20.5. Hvis der er tale om et samvirkende lygtesystem, skal forskrifterne for geometrisk synlighed være opfyldt, når alle de samvirkende lygter i systemet fungerer sammen.
 5.21. En type anordning, som er godkendt i henhold til eventuelle forudgående ændringsserier til FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, anses for at svare til en type, der er godkendt i henhold til den seneste ændringsserie til det relevante FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, når de ændrede indekser (defineret i FN-regulativ nr. 48) vedrørende hver enkelt lygte(funktion) ikke afviger fra hinanden. I dette tilfælde kan en sådan anordning monteres på det køretøj, der skal typegodkendes, uden nogen opdatering af anordningens typegodkendelsesdokumenter og mærkning.
 6. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 6.1. Fjernlyslygte
 6.1.1. Antal:
 6.1.1.1. For motorcykler med et cylindervolumen ≤ 125 cm3
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 klasse C, D eller E i FN-regulativ nr. 113
 b)
 FN-regulativ nr. 112
 c)
 FN-regulativ nr. 1
 d)
 FN-regulativ nr. 8
 e)
 FN-regulativ nr. 20
 f)
 FN-regulativ nr. 57
 g)
 FN-regulativ nr. 72
 h)
 FN-regulativ nr. 98
 i)
 Klasse A, B, D, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149.
 6.1.1.2. For motorcykler med et cylindervolumen > 125 cm3
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 klasse D eller E i FN-regulativ nr. 113
 b)
 FN-regulativ nr. 112
 c)
 FN-regulativ nr. 1
 d)
 FN-regulativ nr. 8
 e)
 FN-regulativ nr. 20
 f)
 FN-regulativ nr. 72
 g)
 FN-regulativ nr. 98
 h)
 Klasse A, B, D, DS eller ES i FN-regulativ nr. 14.
 To af godkendt type i overensstemmelse med:
 i)
 Klasse C i FN-regulativ nr. 113.
 6.1.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.1.3. Placering
 6.1.3.1. Bredde
 6.1.3.1.1. En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.3.1.2. En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig hovednærlyslygte eller en primær hovednærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.3.1.3. To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.3.2. I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.
 6.1.3.3. Under alle omstændigheder må afstanden fra kanten af lysfladen for en eventuel uafhængig fjernlyslygte til kanten for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ikke overstige 200 mm. Afstanden mellem kanten af lysfladen for en eventuel uafhængig fjernlyslygte og jorden skal være fra 500 mm til 1 300 mm.
 6.1.3.4. I tilfælde af to fjernlyslygter: Den indbyrdes afstand mellem disses lysflader må højst være 200 mm.
 6.1.4. Geometrisk synlighed
 Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.
 6.1.5. Retning
 6.1.5.1. Fremad. Lygten(erne) kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.1.5.2. Et system til indstilling af horisontalt fald (HIAS) kan installeres for fjernlyset.
 6.1.6. Elektriske forbindelser
 Nærlyset kan forblive tændt sammen med fjernlyset.
 6.1.7. Kontrolanordninger
 6.1.7.1. Tilslutningskontrolanordning.
 Obligatorisk, ikke-blinkende, blå signallampe.
 6.1.7.2. Kontrolanordning for »HIAS-svigt«
 Obligatorisk, blinkende ravgul kontrollampe, som kan kombineres med indikatoren som omhandlet i punkt 6.2.8.2 nedenfor. Den skal aktiveres, når som helst der detekteres et svigt med hensyn til HIAS-signaler. Den skal forblive aktiveret, så længe fejlen er til stede.
 6.1.8. Andre forskrifter
 6.1.8.1. Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidig, må ikke være over 430 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 100. (Typegodkendelsesværdien)
 6.1.8.2. I tilfælde af HIAS-svigt for fjernlyset skal det uden brug af specialværktøj være muligt at:
 a)
 deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger og
 b)
 genindstille fjernlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS.
 Fabrikanten giver en detaljeret beskrivelse af proceduren for nulstilling af HIAS.
 Alternativt kan fabrikanten vælge at installere et automatisk system, der enten opfylder begge de ovenfor specificerede opgaver eller nulstiller HIAS. I dette tilfælde skal fabrikanten til den tekniske tjeneste levere en beskrivelse af det automatiske system og, indtil der er udviklet harmoniserede krav til kontrol, påvise, hvordan det kan kontrolleres, at det automatiske system fungerer som beskrevet.
 6.2. Nærlyslygte
 6.2.1. Antal:
 6.2.1.1. For motorcykler med et cylindervolumen ≤ 125 cm3
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 klasse C, D eller E i FN-regulativ nr. 113
 b)
 FN-regulativ nr. 112
 c)
 FN-regulativ nr. 1
 d)
 FN-regulativ nr. 8
 e)
 FN-regulativ nr. 20
 f)
 FN-regulativ nr. 57
 g)
 FN-regulativ nr. 72
 h)
 FN-regulativ nr. 98
 i)
 Klasse A, B, D, CS, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149.
 6.2.1.2. For motorcykler med et cylindervolumen > 125 cm3
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 klasse D eller E i FN-regulativ nr. 113
 b)
 FN-regulativ nr. 112
 c)
 FN-regulativ nr. 1
 d)
 FN-regulativ nr. 8
 e)
 FN-regulativ nr. 20
 f)
 FN-regulativ nr. 72
 g)
 FN-regulativ nr. 98
 h)
 Klasse A, B, D, DS eller ES i FN-regulativ nr. 149.
 To af godkendt type i overensstemmelse med:
 i)
 klasse C i FN-regulativ


text:
nr. 113
 j)
 klasse C i FN-regulativ nr. 149.
 6.2.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.2.3. Placering
 6.2.3.1. Bredde
 6.2.3.1.1. En uafhængig nærlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal referencecentrum for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.2.3.1.2. En forlygte, som frembringer hovednærlyset, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af den forlygte, der frembringer hovednærlyset, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.2.3.1.3. To nærlysforlygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.2.3.1.4. Hvis der er installeret en ekstra lygteenhed/ekstra lygteenheder, som frembringer kurvelys, typegodkendt i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149, skal de monteres på følgende betingelser:
 Et eller flere par ekstra lygteenheder installeres på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 Hvis der er tale om en enkelt ekstra lygteenhed, skal dens referencecenter skal være sammenfaldende med køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.2.3.2. Højde: mindst 500 mm, højst 1 200 mm over jorden.
 6.2.3.3. Længde: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.
 6.2.3.4. Har køretøjet to forlygter, der frembringer hovednærlyset, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.
 6.2.4. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i FN-regulativ nr. 48, punkt 2.13, beskrevne vinkler α og β:
 α
 =
 15° opefter og 10° nedefter
 β
 =
 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte
 45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.
 Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygterne må ikke skabe utilsigtede virkninger til gene for andre trafikanter.
 6.2.5. Retning
 6.2.5.1. Fremad. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.2.5.2. Faldet i det lodrette plan for den forlygte, der frembringer hovednærlyset, skal være mellem –0,5 % og –2,5 %, medmindre en anordning til justering udefra er påmonteret.
 6.2.5.3. For den forlygte, der frembringer hovednærlyset med en lyskilde med en objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, skal det lodrette fald være mellem –0,5 % og –2,5 %. Et lygteindstillingssystem kan anvendes til at opfylde kravene i dette punkt, men dets funktion skal være automatisk (3).
 6.2.5.4. Kravet i punkt 6.2.5.3 ovenfor prøves på køretøjet under følgende betingelser:
 Betingelse A (fører alene):
 En masse på 75 kg ± 1 kg til simulering af føreren anbringes på køretøjet på en sådan måde, at de akseltryk, der er angivet af fabrikanten for denne belastning, reproduceres.
 Det lodrette fald (indledende indstillings) for den forlygte, der


text:
frembringer hovednærlyset, indstilles efter fabrikantens anvisninger, på mellem –1,0 og –1,5 %.
 Betingelse B (fuldt lastet motorcykel):
 Masser til simulering af den tilladte totalmasse som angivet af fabrikanten anbringes på køretøjet på en sådan måde, at de akseltryk, der er angivet af fabrikanten for denne belastning, reproduceres.
 Inden måling rokkes køretøjet tre gange op og ned og bevæges derefter frem og tilbage mindst en fuldstændig hjulomdrejning.
 6.2.5.5. Et system til indstilling af horisontal hældning (HIAS) kan installeres for nærlyset. HIAS må ikke regulere det horisontale fald med mere end køretøjets krængningsvinkel.
 6.2.5.6. Kravet i punkt 6.2.5.5 ovenfor afprøves under følgende betingelser:
 Prøvekøretøjet anbringes som angivet i punkt 5.4 i dette regulativ. Køretøjet hældes, og HIAS-prøvningsvinklen måles.
 Køretøjet skal prøves under følgende to betingelser:
 a)
 Den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre)
 b)
 Halvdelen af den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre).
 Når køretøjet føres tilbage til positionen som foreskrevet i punkt 5.4 i dette regulativ, skal HIAS-prøvningsvinklen hurtigt vende tilbage til nul.
 Styret kan fastgøres i positionen ligeud, så det ikke flyttes, mens køretøjet hældes.
 Ved prøvningen aktiveres HIAS ved hjælp af en HIAS-signalgenerator.
 Systemet anses for at opfylde forskrifterne i punkt 6.2.5.5 ovenfor, hvis alle målte HIAS-prøvningsvinkler ikke er mindre end nul. Dette kan påvises af fabrikanten på anden måde, som accepteres af den typegodkendende myndighed.
 6.2.5.7. Supplerende lyskilde(r) eller ekstra lygteenhed(er) må kun aktiveres sammen med hovednærlyset eller -fjernlyset til at frembringe kurvelys. Den belysning, der leveres af kurvelys må ikke strække sig ud over det vandrette plan, som er parallelt med jorden og indeholder referenceaksen for den forlygte, der frembringer hovednærlyset, for alle krængningsvinkler som anført af fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.
 6.2.5.8. Der prøves for kravet i punkt 6.2.5.7 ovenfor som følger:
 Prøvekøretøjet anbringes som angivet i punkt 5.4 i dette regulativ. Krængningsvinklerne måles på begge sider af køretøjet under hver tilstand, hvori kurvelys aktiveres. De krængningsvinkler, der skal måles, er krængningsvinklerne som angivet af fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.
 Styret kan fastgøres i positionen ligeud, så det ikke flyttes, mens køretøjet hældes.
 Ved prøvningen kan kurvelys aktiveres ved hjælp af en signalgenerator som angivet af fabrikanten.
 Systemet anses for at opfylde kravene i punkt 6.2.5.7 ovenfor, hvis alle målte krængningsvinkler på begge sider af køretøjet, er større end eller lig med de minimale krængningsvinkler, der er angivet i meddelelsesformularen for typegodkendelse af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.
 Overensstemmelse med punkt 6.2.5.7 ovenfor kan påvises af fabrikanten ved andre metoder, som accepteres af den typegodkendende myndighed, der er ansvarlig for typegodkendelse.
 6.2.6. Elektriske forbindelser
 Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke fjernlyslygten(-erne) samtidigt. Nærlyslygter med en lyskilde, der er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal forblive tændt, når fjernlyset er tændt.
 6.2.6.1. Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder,


text:
der anvendes til at frembringe kurvelys, skal tilsluttes således, at de ikke kan aktiveres, uden at forlygten(erne), som frembringer hovednærlyset eller hovedfjernlyset, også er aktiveret.
 Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der anvendes til at frembringe kurvelys på hver side af køretøjet, må kun udløses automatisk, når krængningsvinklen(erne) er større end eller lig med den minimale krængningsvinkel/de minimale krængningsvinkler som angivet i meddelelsesformularen for typegodkendelse af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.
 Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder må imidlertid ikke aktiveres, når krængningsvinklen er mindre end tre grader.
 Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder skal slukkes, når krængningsvinklen/-erne er mindre end den mindste krængningsvinkel/de mindste krængningsvinkler i meddelelsesformular for typegodkendelsen af anordningen i henhold til FN-regulativ nr. 113 eller FN-regulativ nr. 149.
 6.2.7. Kontrolanordninger
 6.2.7.1. Tilslutningskontrolanordning.
 Valgfri. Grøn, ikke-blinkende kontrollampe.
 6.2.7.2. Kontrolanordning for »HIAS-svigt«
 Obligatorisk, blinkende ravgul kontrollampe, som kan kombineres med indikatoren som omhandlet i punkt 6.1.7.2. Den skal aktiveres, når som helst der detekteres et svigt med hensyn til HIAS-signaler. Den skal forblive aktiveret, så længe fejlen er til stede.
 6.2.7.3. I tilfælde af svigt i betjeningssystemet skal supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der producerer kurvelys, automatisk afbrydes.
 6.2.8. Andre forskrifter
 I tilfælde HIAS-svigt for nærlyset skal det uden brug af specialværktøj være muligt at:
 a)
 deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger og
 b)
 genindstille nærlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS.
 Fabrikanten giver en detaljeret beskrivelse af proceduren for nulstilling af HIAS.
 Alternativt kan fabrikanten vælge at installere et automatisk system, der enten opfylder begge de ovenfor specificerede opgaver eller nulstiller HIAS. I dette tilfælde skal fabrikanten til den tekniske tjeneste levere en beskrivelse af det automatiske system og, indtil der er udviklet harmoniserede krav til kontrol, påvise, hvordan det kan kontrolleres, at det automatiske system fungerer som beskrevet.
 6.3. Retningsviserblinklygte
 6.3.1. Antal
 To i hver side.
 6.3.2. Konfiguration
 To blinklygter fortil (kategori 1 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 6 eller FN-regulativ nr. 148, eller kategori 11 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148).
 To blinklygter bagtil (kategori 2 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 6 eller FN-regulativ nr. 148, eller kategori 12 som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148).
 6.3.3. Placering
 6.3.3.1. I bredden: For blinklygter fortil skal følgende krav være opfyldt:
 a)
 Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm.
 b)
 Blinklygterne skal være anbragt uden for det lodrette midterplan, som tangerer de udvendige kanter af lysfladen for fjernlys og/eller nærlys.
 c)
 Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og lysfladen for den forlygte, der frembringer hovednærlyset, som følger:
 Mindste blinklygtelysstyrke (cd)
 Mindste afstand (mm)
 90
 75
 175
 40
 250
 20
 400
 ≤ 20
 For blinklygter bagtil skal afstanden mellem de indvendige kanter af de to lysflader være mindst 180 mm, på betingelse af at forskrifterne i punkt 2.13 i FN-regulativ nr. 48 også anvendes, når nummerpladen er monteret.
 6.3.3.2.


text:
I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.
 6.3.3.3. I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde, må ikke overstige 300 mm.
 6.3.4. Geometrisk synlighed
 Vandrette vinkler: 20° til 80° udad.
 Lodrette vinkler: 15° over og under vandret.
 Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.
 6.3.5. Retning
 De forreste retningsviserblinklygter kan monteres, så de drejer afhængigt af styrebevægelserne.
 6.3.6. Elektriske forbindelser
 6.3.6.1. Retningsviserblinklygter skal tænde uafhængigt af de øvrige lygter. Alle retningsviserblinklygter på samme side af køretøjet skal tændes og slukkes ved hjælp af samme kontrolenhed.
 6.3.6.2. Det tillades, at retningsviserblinklygterne tændes for at angive anordningens status for tyverisikring af køretøjet.
 6.3.6.3. Den blinken, som er beskrevet i punkt 6.3.6.2, skal ske ved samtidig drift af retningsviserblinklygterne og skal være i overensstemmelse med følgende betingelser:
 Hvis der er tale om et enkelt blink
 :
 højst 3 sekunder
 Hvis der er tale om kontinuerligt blink:
 Varighed
 :
 højst 5 minutter
 Frekvens
 :
 (2 ± 1) Hz
 ON-tid
 :
 OFF-tid ± 10 %
 Denne blinken tillades kun, hvis den anordning, der starter og/eller slukker motoren (fremdriftssystemet), er stillet således, at motoren (fremdriftssystemet) er i drift.
 6.3.7. Funktionskontrol
 Obligatorisk. Den kan bestå af kontrollys eller lydsignal eller begge dele. Kontrollys skal være en eller flere grønne blinkende lamper, som i tilfælde af mangelfuld funktion hos en af retningsviserblinklygterne, slukkes, lyser uden at blinke eller viser et tydeligt frekvensskifte.
 6.3.8. Andre forskrifter
 Kendetegnene i nedenstående beskrivelse skal måles uden nogen anden belastning af det elektriske system end den, der kræves til funktionen af motor og lygter. For alle køretøjer gælder:
 6.3.8.1. Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 gange pr. minut.
 6.3.8.2. Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.
 6.3.8.3. Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.
 6.3.8.4. I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af en retningsviserblinklygte, skal den anden retningsviserblinklygte/de andre retningsviserblinklygter, som angiver samme retning, lyse konstant eller fortsat blinke; i sidstnævnte tilfælde kan blinkfrekvensen være en anden end den foreskrevne.
 6.4. Stoplygte
 6.4.1. Antal
 En eller to, godkendt som kategori S1-anordning, jf. FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148, eller stoplygte, jf. FN-regulativ nr. 50, eller, for køretøjer i klasse L, stoplygte, jf. FN-regulativ nr. 148.
 Valgfrit en, godkendt som kategori S3-anordning i henhold til FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148.
 6.4.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.4.3. Placering
 6.4.3.1. For kategori S1-anordning som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148, eller stoplygte som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148
 I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.
 I længden: bag på køretøjet.
 6.4.3.2. For kategori S3-anordning som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148
 I højden: Det vandrette plan, der tangerer den synlige overflades nederste


text:
kant, må ikke være mindre en 850 mm over jorden.
 Det vandrette plan, der tangerer den synlige overflades nederste kant, skal dog være over det vandrette plan, der tangerer den synlige overflades øverste kant på den kategori S1-anordning, der er foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148 eller på stoplygten som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50, eller, for køretøjer i klasse L, stoplygten som foreskrevet i FN-regulativ nr. 148.
 I længden: bag på køretøjet.
 6.4.4. Geometrisk synlighed
 For kategori S1-anordning som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148 eller stoplygte som foreskrevet i FN-regulativ nr. 50 eller, for køretøjer i klasse L, stoplygte som foreskrevet i FN-regulativ nr. 148.
 Vandret vinkel
 :
 45° til venstre og til højre for enkeltlygte.
 45° udefter og 10 indefter for hvert lygtepar.
 Lodret vinkel
 :
 15° over og under vandret.
 Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.
 For kategori S3-anordning som foreskrevet i FN-regulativ nr. 7 eller FN-regulativ nr. 148
 Vandret vinkel
 :
 10° til venstre og til højre for køretøjets længdeakse.
 Lodret vinkel
 :
 10° over og 5° under vandret.
 6.4.5. Retning
 Mod køretøjets bagende.
 6.4.6. Elektriske forbindelser
 Alle stoplygter skal lyse samtidigt ved enhver aktivering af driftsbremsen.
 6.4.7. Kontrolanordning
 Valgfri kontrolanordning; er en sådan kontrolanordning monteret, skal den være en ikke-blinkende advarselslampe, som lyser ved fejl i stoplygternes funktion.
 6.4.8. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.5. Belysningsanordning for bagnummerplade
 6.5.1. Antal
 En, godkendt som kategori 2-anordning, jf. FN-regulativ nr. 50 eller FN-regulativ nr. 148. Anordningen kan bestå af flere optiske komponenter, der er konstrueret til at belyse den plads, som er afsat til nummerpladen.
 6.5.2.
 Konfiguration
 6.5.3.
 Placering
 Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til nummerpladen.
 6.5.3.1.
 I bredden:
 6.5.3.2.
 I højden:
 6.5.3.3.
 I længden:
 6.5.4.
 Geometrisk synlighed
 6.5.5.
 Retning
 6.5.6. Kontrolanordning
 Valgfrit: Dens funktion udføres af den kontrolindikator, der er foreskrevet for positions- og baglygte.
 6.5.7. Andre forskrifter
 Er nummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten eller tågebaglygten, tillades det, at dens fotometriske egenskaber ændres, mens stoplygten eller tågebaglygten lyser.
 6.6. Positionslygte fortil
 6.6.1. Antal
 En eller to.
 hvis farven er hvid
 eller
 To (en i hver side)
 hvis farven er ravgul.
 6.6.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.6.3. Placering
 6.6.3.1. Bredde:
 En uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: Er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen. Er lygterne ved siden af hinanden, deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 Er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 To positionslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre


text:
er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.6.3.2. I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.
 6.6.3.3. I længden: foran på køretøjet.
 6.6.4. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel
 :
 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:
 Den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 20° indefter for hvert lygtepar.
 Lodret vinkel
 :
 15° over og under vandret.
 Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.
 6.6.5. Retning
 Fremad. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.6.6. Tilslutningskontrolanordning
 Obligatorisk. Grøn, ikke-blinkende kontrollampe. Kontrolanordningen kræves ikke, hvis instrumentbelysningen kan tændes eller slukkes sammen med positionslygten.
 6.6.7. Andre forskrifter
 Hvis positionslygten er gensidigt indbygget i den forreste retningsviserblinklygte, skal den elektriske forbindelse være sådan indrettet, at positions- og baglygte i samme side som retningsviserblinklygten slukkes, når retningsviserblinklygten blinker.
 6.7. Baglygte
 6.7.1. Antal
 En eller to.
 6.7.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.7.3. Placering
 6.7.3.1. I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.
 6.7.3.2. I længden: bag på køretøjet.
 6.7.4. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel
 :
 80° til venstre og til højre for enkeltlygte:
 Den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar.
 Lodret vinkel
 :
 15° over og under vandret.
 Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.
 6.7.5. Retning
 Bagudrettet.
 6.7.6. Tilslutningskontrolanordning
 Valgfrit: Denne funktion udføres af den kontrolanordning, der er foreskrevet for positionslygten.
 6.7.7. Andre forskrifter
 Hvis en baglygte er gensidigt indbygget med en retningsviserblinklygte, kan den elektriske forbindelse af baglygten i den pågældende side af køretøjet eller den indbyggede del af denne imidlertid være udført således, at den slukkes i hele perioden (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten er aktiveret.
 6.8. Bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede
 6.8.1. Antal
 En eller to.
 6.8.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.8.3. Placering
 I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.
 6.8.4. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel
 30° til venstre og til højre for enkeltreflektor.
 30° udefter og 10° indefter for hvert reflektorpar.
 Lodret vinkel
 15° over og under vandret.
 Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.
 6.8.5. Retning
 Bagudrettet.
 6.9. Havariblink
 6.9.1. Havariblink består i, at alle køretøjets retningsviserblinklygter er i funktion samtidig efter forskrifterne i punkt 6.3 ovenfor.
 6.9.2. Elektriske forbindelser
 Tilslutning af havariblink skal ske med en særskilt betjeningsanordning, der muliggør strømfødning af alle retningsviserblinklygter samtidigt. Havariblinket kan desuden aktiveres automatisk, hvis et køretøj er involveret i et sammenstød eller efter deaktivering af nødbremsesignal som nærmere angivet i punkt 6.14 nedenfor. I sådanne tilfælde må det gerne kunne slukkes manuelt.
 6.9.3. Tilslutningskontrolanordning
 Obligatorisk. Blinkende rød kontrollampe eller, når det drejer sig om særskilte kontrolanordninger, samtidig aktivering af den i punkt 6.3.8 foreskrevne kontrolanordning.
 6.9.4. Andre forskrifter
 Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 blink pr. minut.
 Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal


text:
lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.
 6.10. Tågeforlygte
 6.10.1. Antal
 En eller to.
 6.10.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.10.3. Placering
 6.10.3.1. I bredden: For en enkeltlygte skal referencecentret være i køretøjets midterplan i længderetningen eller kanten af den lysflade, der er nærmest dette plan må ikke være over 250 mm fra dette.
 6.10.3.2. I højden: mindst 250 mm over jorden. Ingen del af lysfladen må befinde sig over det højeste punkt på nærlyslygtens lysflade.
 6.10.3.3. I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.10.4. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i FN-regulativ nr. 48, punkt 2.13, beskrevne vinkler α og β:
 α
 =
 5° opad og nedad
 β
 =
 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte, undtagen for en forskudt lygte, i hvilket tilfælde den indadgående vinkel β = 10°.
 45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.
 6.10.5. Retning
 Fremad. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.10.6. Må ikke være kombineret med en anden forlygte.
 6.10.7. Tilslutningskontrolanordning
 Valgfri. Grøn, ikke-blinkende kontrollampe.
 6.10.8. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.10.9. Elektriske forbindelser
 Det skal være muligt at tænde eller slukke for tågeforlygten(erne) uafhængigt af fjernlys- og/eller nærlyslygten(erne).
 6.11. Tågebaglygte
 6.11.1. Antal
 En eller to.
 6.11.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.11.3. Placering
 6.11.3.1. I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.
 6.11.3.2. I længden bag på køretøjet.
 6.11.3.3. Afstanden mellem lysfladen af tågebaglygten og stoplygten skal være mindst 100 mm.
 6.11.4. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i FN-regulativ nr. 48, punkt 2.13, beskrevne vinkler α og β:
 α =
 5° opad og nedad
 β =
 25° til venstre og til højre for enkeltlygte.
 25° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.
 6.11.5. Retning
 Bagudrettet.
 6.11.6. Elektriske forbindelser
 Disse skal være således udformet, at tågebaglygte kun kan tændes, når en eller flere af følgende lygter er tændt: fjernlyslygte, nærlyslygte og tågeforlygte.
 Såfremt en tågeforlygte forefindes, skal tågebaglygten kunne slukkes uafhængigt af tågeforlygten.
 Tågebaglygten(lygterne) forbliver tændt, indtil positionslygterne/baglygterne slukkes; derefter skal tågebaglygten(lygterne) være afbrudt, indtil den (de) forsætligt tændes igen.
 6.11.7. Tilslutningskontrolanordning
 Obligatorisk. Ravgul, ikke-blinkende kontrollampe.
 6.11.8. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.12. Siderefleksanordninger, ikke trekantede
 6.12.1. Antal pr. side
 En eller to.
 6.12.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.12.3. Placering
 6.12.3.1. På siden af køretøjet.
 6.12.3.2. I højden: mindst 300 mm og højst 900 mm over jorden.
 6.12.3.3. I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj.
 6.12.4. Geometrisk synlighed
 Vandrette β-vinkler = 30° fremad og bagud.
 Lodrette α-vinkler = 15° over og under vandret.
 Hvis en lygte monteres under 750 mm (målt efter bestemmelserne i punkt 5.7), kan den nedadgående vinkel på 15° dog mindskes til 5°.
 6.12.5. Retning
 Refleksanordningernes referenceakse skal være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og udadrettet. De forreste refleksanordninger kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.13. Kørelyslygte:
 6.13.1. Montering
 Valgfri for motorcykler.
 6.13.2. Antal
 En eller to


text:
af godkendt to af godkendt type, jf. FN-regulativ nr. 87 eller FN-regulativ nr. 148.
 6.13.3. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.13.4. Placering
 6.13.4.1. I bredden:
 6.13.4.1.1. En uafhængig kørelyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal kørelyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne side om side, må kanten af lysfladen ikke være mere end 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.13.4.1.2. En kørelyslygte, som er indbygget i en anden forlygte (fjernlyslygte eller positionslygte), skal være monteret på en sådan måde, at kanten af den lysende flade ligger højst 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.13.4.1.3. To kørelyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.13.4.1.4. Har køretøjet to kørelyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 420 mm.
 6.13.4.1.5. Den maksimale afstand finder ikke anvendelse, hvis kørelyslygterne:
 a)
 er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med en anden forlygte eller
 b)
 er inden for den vinkelrette projektion af motorcyklens frontale silhuet på køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.13.4.2. I højden:
 Mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.
 6.13.4.3. I længden:
 foran på køretøjet.
 6.13.5. Geometrisk synlighed
 Vandret
 :
 20° udad og 10° indad.
 Lodret
 :
 10° opad og 10° nedad.
 6.13.6. Retning
 Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.13.7. Elektriske forbindelser
 6.13.7.1. Kørelyslygterne skal slukke automatisk, når nær- eller fjernlyslygterne tændes, undtagen når sidstnævnte benyttes til korte advarselsblink.
 Baglygten skal være tændt, når kørelyslygten(erne) er tændt. Positionslygten (erne) og bagnummerpladebelysningsanordningen kan tændes enkeltvis eller sammen, når kørelyslygten(erne) er tændt.
 6.13.7.2. Hvis afstanden mellem forreste retningsviserblinklygte og kørelyslygten er lig med eller under 40 mm, kan den elektriske forbindelse af kørelyslygten i den pågældende side af køretøjet være udført således, at
 a)
 den slukkes, eller
 b)
 dens lysintensitet nedsættes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor den forreste retningsviserblinklygte er aktiveret.
 6.13.7.3. Hvis en retningsviserblinklygte er gensidigt indbygget med en kørelyslygte, skal den elektriske forbindelse af kørelyslygten i den pågældende side af køretøjet være således, at kørelyslygten slukkes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor den forreste retningsviserblinklygte er aktiveret.
 6.13.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrolanordning, grøn, valgfri.
 6.13.9. Andre forskrifter
 Kørelyssymbolet i ISO 2575: 2004 — Road vehicles. Symboler for betjeningsanordninger, kontrollamper og kontrolanordninger kan bruges til at meddele føreren, at kørelyslygten er tændt.
 6.14. Nødbremsesignal
 6.14.1. Montering
 Valgfri.
 Nødbremsesignalet skal afgives i form af samtidig aktivering af alle stoplygter eller retningsviserblinklygter monteret som beskrevet i punkt 6.14.7.
 6.14.2. Antal
 Som foreskrevet i punkt 6.3.1 eller 6.4.1.
 6.14.3. Konfiguration
 Som foreskrevet i punkt 6.3.2 eller 6.4.2.
 6.14.4. Placering
 Som foreskrevet i punkt 6.3.3 eller 6.4.3.
 6.14.5. Geometrisk synlighed
 Som foreskrevet i punkt 6.3.4 eller 6.4.4.
 6.14.6. Retning
 Som foreskrevet i punkt 6.3.5 eller 6.4.5.
 6.14.7. Elektriske forbindelser
 6.14.7.1. Alle lygterne i nødbremsesignalet skal blinke i fase med en frekvens på 4,0 ±1,0 Hz.
 6.14.7.1.1.


text:
Hvis en af lygterne i nødbremsesignalet i bilens bagende imidlertid anvender lyskilder med glødetråd, skal frekvensen være 4,0 + 0,0/– 1,0 Hz.
 6.14.7.2. Nødbremsesignalet skal fungere uafhængigt af andre lygter.
 6.14.7.3. Nødbremsesignalet skal aktiveres og deaktiveres automatisk.
 6.14.7.3.1. Nødbremsesignalet må kun blive aktiveret, når køretøjets hastighed er over 50 km/h, og bremsesystemet afgiver det nødbremsesignal, der er defineret i FN-regulativ nr. 78.
 6.14.7.3.2. Nødbremsesignalet skal deaktiveres automatisk, hvis nødbremselogiksignalet, som defineret i FN-regulativ nr. 78, ikke længere afgives, eller hvis havariblinket aktiveres.
 6.14.8. Kontrolanordning
 Valgfri.
 6.14.9. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.15. Udvendig omgivelsesbelysning
 6.15.1. Montering
 Valgfri for motorcykler.
 6.15.2. Antal
 En eller to. Dog tillades yderligere udvendig omgivelsesbelysning af fodhvilere. Hver fodhviler må kun belyses af én lygte.
 6.15.3. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter; dog finder forskrifterne i punkt 6.15.9.3 anvendelse.
 6.15.4. Placering
 Ingen særlige forskrifter.
 6.15.5. Geometrisk synlighed
 Ingen særlige forskrifter.
 6.15.6. Retning
 Ingen særlige forskrifter.
 6.15.7. Elektriske forbindelser
 Ingen særlige forskrifter.
 6.15.8. Kontrolanordning
 Ingen særlige forskrifter.
 6.15.9. Andre forskrifter
 6.15.9.1. Den udvendige omgivelsesbelysning må ikke aktiveres, medmindre køretøjet holder stiller og en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 den anordning, der starter og/eller slukker motoren (fremdriftssystemet), er stillet således, at motoren (fremdriftssystemet) er i drift eller
 b)
 et opbevaringsrum er åbent.
 Bestemmelserne i punkt 5.9 skal være opfyldt i alle faste anvendelsespositioner.
 6.15.9.2. Det er tilladt, at godkendte lygter, der udsender hvidt lys, med undtagelse af nærlyslygter og kørelys, aktiveres som omgivelsesbelysning. De kan også aktiveres sammen med udvendige omgivelsesbelysningslygter, hvorved betingelserne i punkt 5.10 og 5.11 ovenfor ikke finder anvendelse.
 6.15.9.3. Den tekniske tjeneste skal over for den typegodkendende myndighed gennem en visuel prøvning godtgøre, at omgivelsesbelysningens overflade ikke er direkte synlig, når den betragtes af en person, som bevæger sig i yderkanten af et område i et tværplan 10 m fra køretøjets forende, et tværplan 10 m fra køretøjets bagende, og i to langsgående planer 10 m fra hver siden af køretøjet. Disse fire planer strækker sig 1-3 m over og vinkelret på jorden som vist i bilag 7.
 Ud over de i punkt 5.4 beskrevne betingelser skal de ovenfor beskrevne forskrifter efterprøves på følgende køretøjsbetingelser:
 Støtte
 :
 På et side- eller centralstøtteben og begge dele, hvis det er relevant
 Styring
 :
 Ligeud og låst i hver tilgængelige position
 På anmodning af ansøgeren og med den tekniske tjenestes accept kan denne forskrift efterprøves gennem en tegning eller simulering.
 7. ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN ELLER MONTERINGEN AF DENS LYGTER OG LYSSIGNALER
 7.1. Enhver ændring af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignalanordninger eller af den ovenfor i punkt 3.2.2 nævnte liste skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt den pågældende køretøjstype. Den typegodkendende myndighed kan da enten:
 7.1.1. anse det for usandsynligt, at ændringen vil få en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller
 7.1.2. anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.
 7.2. Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles de kontraherende parter, der anvender dette


text:
regulativ i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor.
 7.3. Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 8.1. Motorcykler, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.
 8.2. De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.
 8.3. Den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af en sådan efterprøvning er én gang årligt.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8 foreskrevne kontrol.
 9.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen ophører fuldstændigt med at producere en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. OVERGANGSBESTEMMELSER
 11.1. Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 10 til ændringsserie 01.
 11.2. Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 11.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignalanordninger opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ.
 11.3. Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 11.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. For så vidt angår køretøjer, der er indregistreret første gang senere end 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen i punkt 11.1 ovenfor, kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler ikke opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ.
 11.4. Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved


text:
ændringsserie 02.
 11.5. Fra 48 måneder efter den dato, der er nævnt i punkt 11.4 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen for så vidt angår antallet af og monteringen af lygter og lyssignalanordninger opfylder kravene i ændringsserie 02 til dette regulativ.
 11.6. Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 11.5 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige.
 12. Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder
 De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers Generalsekretær navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af typegodkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, afsnit 2 — http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.
 (3) Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan betjeningen dog være manuel uden brug af værktøj. I sådanne tilfælde skal fabrikanten i køretøjets instruktionsbog levere instrukser om en sådan manuel indstilling af forlygtens hældning.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 ...
 Vedrørende (2):
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 for en køretøjstype i kategori L3 hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger i henhold til FN-regulativ nr. 53.
 Godkendelse nr. ...
 Udvidelse nr. ...
 1.
 Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse: ...
 2.
 Fabrikantens navn for denne køretøjstype: ...
 3.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 4.
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 5.
 Indleveret til godkendelse den: ...
 6.
 Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning: ...
 7.
 Prøvningsrapportens dato: ...
 8.
 Prøvningsrapportens nummer: ...
 9.
 Kortfattet beskrivelse: ...
 Lygter og lyssignaler på køretøjet:
 9.1.
 Fjernlyslygter: Ja/nej (2)
 9.2.
 Nærlyslygter: Ja/nej (2)
 9.3.
 Tågeforlygter: Ja/nej (2)
 9.4.
 —
 9.5.
 Retningsviserblinklygter: Ja/nej (2)
 9.6.
 —
 9.7.
 Retningsviserblinklygter på siden: Ja/nej (2)
 9.8.
 Havariblink: Ja/nej (2)
 9.9.
 Stoplygter: Ja/nej (2)
 9.10.
 Belysningsanordning for bagnummerplade: Ja/nej (2)
 9.11.
 Positionslygter fortil (side): Ja/nej (2)
 9.12.
 Positionslygter bagtil (side): Ja/nej (2)
 9.13.
 Tågebaglygter: Ja/nej (2)
 9.14.
 —
 9.15.
 —
 9.16.
 Refleksanordninger bagtil, ikke-trekantede: Ja/nej (2)
 9.17.
 —
 9.18.
 —
 9.19.
 Siderefleksanordninger, ikke-trekantede: Ja/nej (2)
 9.20.
 Tilsvarende lygter: Ja/nej (2)
 9.21.
 Nødbremsesignal: Ja/nej (2)
 9.22.
 Udvendig omgivelsesbelysning: Ja/nej (2)
 10.
 Eventuelle bemærkninger: ...
 11.
 Masse som angivet af fabrikanten (3)
 11.1.
 Masse i køreklar stand:
 Samlet masse: ... kg
 Masse på forhjulet: ... kg
 Masse på baghjulet: ... kg
 11.2.
 Bruttomasse:
 Samlet masse: ... kg
 Masse på forhjulet: ... kg
 Masse på baghjulet: ... kg
 12.
 Godkendelsesmærkets placering: ...
 13.
 Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse:
 14.
 Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2):
 15.
 Sted: ...
 16.
 Dato: ...
 17.


text:
Underskrift: ...
 18.
 Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring:
 (1) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Disse afsnit skal kun udfyldes, hvis prøvningen i henhold til punkt i dette regulativ 6.2.5.4. udføres.
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 Model A
 (se regulativets punkt 4.4)
 a = min. 8 mm
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motorcykel, viser, at køretøjstypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til FN-regulativ nr. 53 som ændret ved ændringsserie 01. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til forskrifterne i FN-regulativ nr. 53.
 Model B
 (se regulativets punkt 4.5.)
 a = min. 8 mm
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påført en motorcykel, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til FN-regulativ nr. 53 og 78 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at FN-regulativ 53 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 01, og at FN-regulativ nr. 78 allerede omfattede ændringsserie 02.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 LYGTEFLADE, REFERENCEAKSE OG -CENTRUM SAMT VINKLER FOR GEOMETRISK SYNLIGHED
 Symbolforklaring
 1.
 Lysflade
 2.
 Referenceakse
 3.
 Referencecentrum
 4.
 Vinkel for geometrisk synlighed
 5.
 Lysemitterende flade
 6.
 Synlig overflade baseret på lysfladen
 7.
 Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade
 8.
 Retning for synlighed
 Bemærk:Uanset tegningen anses den synlige overflade for at tangere den lysemitterende flade.
 Lysflade sammenlignet med lysemitterende flade
 (Se punkt 2.8 og 2.9 i dette regulativ)
 Skitse A
 Skitse B
 Lysflade
 Lysemitterende flade
 Kanterne er
 a og b
 c og d
 BILAG 4
 SYNLIGHED AF RØDT LYS FREMAD OG SYNLIGHED AF HVIDT LYS BAGUD
 (Se punkt 5.9 i dette regulativ)
 BILAG 5
 KONTROL MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. Prøvninger
 1.1. Lygternes placering
 Placeringen af lygterne som specificeret i punkt 6 i dette regulativ skal kontrolleres i overensstemmelse med de almindelige krav i punkt 5 i dette regulativ. De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.
 1.2. Lygternes synlighed
 1.2.1. Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i punkt 2.13 i FN-regulativ nr. 48. De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 i dette regulativ for montering af lyssignalanordninger.
 1.2.2. Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.9.
 1.3. Indstilling af nærlyslygter
 1.3.1. Oprindelig indstilling af faldet
 (Den oprindelige indstilling af nærlysets fald kontrolleres ved afskæringen efter forskrifterne i punkt 6.2.5 i dette regulativ).
 1.4. Elektriske forbindelser og kontrolanordninger
 De elektriske forbindelser kontrolleres ved, at samtlige lygter, der forsynes med strøm fra motorcyklens elektriske system, tændes.
 Lygternes og kontrolanordningernes funktion skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 5.10-5.12 og med de særlige forskrifter for den enkelte lygte.
 1.5. Lysstyrke
 1.5.1. Fjernlyslygter
 Fjernlyslygternes


text:
samlede lysstyrke skal være således, at kravet i afsnit 6.1.9 i dette regulativ er opfyldt.
 1.6. Lygternes montering, antal, farve og eventuelle kategori kontrolleres ved visuel inspektion af lygterne og disses mærkning. Disse skal være således, at forskrifterne i punkt 5.13 i dette regulativ og de særlige forskrifter for de enkelte lygter er opfyldt.
 BILAG 6
 FORKLARING AF »HORISONTALT FALD«, »KRÆNGNINGSVINKEL« OG VINKLEN »Δ«
 BILAG 7
 OBSERVATIONSOMRÅDE I RETNING AF OMGIVELSESBELYSNINGENS SYNLIGE OVERFLADE
 Observationszoner
 Denne tegning viser zonen fra den ene side — de øvrige zoner er forfra, bagfra og køretøjets anden side
 Afgrænsning af zonerne


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0795
 2002/795/EF: Afgørelse nr. 2/2002 truffet af Associeringsrådet EU-Litauen den 24. juli 2002 om ændring af afgørelse nr. 1/98 om associeringsrådets forretningsorden ved nedsættelse af et rådgivende paritetisk udvalg
 EF-Tidende nr. L 277 af 15/10/2002 s. 0019 - 0020
 Afgørelse nr. 2/2002 truffet af Associeringsrådet EU-Litauenden 24. juli 2002om ændring af afgørelse nr. 1/98 om associeringsrådets forretningsorden ved nedsættelse af et rådgivende paritetisk udvalg(2002/795/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Litauen på den anden side(1), særlig artikel 116, ogud fra følgende betragtninger:(1) Dialog og samarbejde mellem økonomiske og sociale interessegrupper i Den Europæiske Union og Litauen kan yde et væsentligt bidrag til udviklingen af forbindelserne mellem dem.(2) Et sådant samarbejde bør foregå mellem medlemmerne af De Europæiske Fællesskabers Økonomiske og Sociale Udvalg og repræsentanter for Litauens økonomiske og sociale interessegrupper ved nedsættelse af et rådgivende paritetisk udvalg.(3) Dette indebærer, at associeringsrådets forretningsorden, der er fastsat ved dets afgørelse nr. 1/98(2), må ændres tilsvarende -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende artikler føjes til associeringsrådets forretningsorden: "Artikel 15Det rådgivende paritetiske udvalgDer nedsættes et rådgivende paritetisk udvalg, som har til opgave at bistå associeringsrådet med henblik på at fremme dialogen og samarbejdet mellem økonomiske og sociale interessegrupper i Den Europæiske Union og Republikken Litauen. Dialogen og samarbejdet omfatter alle økonomiske og sociale aspekter af forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Republikken Litauen i forbindelse med gennemførelsen af Europaaftalen. Det rådgivende paritetiske udvalg udtaler sig om spørgsmål, der opstår inden for disse områder.Artikel 16Det rådgivende paritetiske udvalg består af seks repræsentanter for De Europæiske Fællesskabers Økonomiske og Sociale Udvalg og seks repræsentanter for økonomiske og sociale interessegrupper i Litauen.Det rådgivende paritetiske udvalg udfører sine opgaver efter høring af associeringsrådet eller på eget initiativ for så vidt angår fremme af dialogen mellem de økonomiske og sociale interessegrupper.Medlemmerne vælges ud fra det princip, at det rådgivende paritetiske udvalg så nøjagtigt som muligt skal afspejle de forskellige økonomiske og sociale interessegrupper i både Den Europæiske Union og Litauen.Det rådgivende paritetiske udvalgs formandskab beklædes i fællesskab af et medlem af De Europæiske Fællesskabers Økonomiske og Sociale Udvalg og et litauisk medlem.Det rådgivende paritetiske udvalg fastsætter selv sin forretningsorden.Artikel 17De Europæiske Fællesskabers Økonomiske og Sociale Udvalg på den ene side og de litauiske økonomiske og sociale interessegrupper på den anden side afholder hver især de udgifter til personale, rejse- og dagpenge samt til postbesørgelse og telekommunikation, som deltagelse i møder i det rådgivende paritetiske udvalg eller dettes arbejdsgrupper medfører.Udgifter i forbindelse med tolkning ved møder, oversættelse og fremstilling af dokumenter afholdes af Det Økonomiske og Sociale Udvalg, med undtagelse af udgifter til tolkning og oversættelse til eller fra litauisk, som afholdes af de litauiske økonomiske og sociale interessegrupper.Andre udgifter i forbindelse med den materielle tilrettelæggelse af møderne afholdes af den part, der er vært for møderne."Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft den første dag i den anden måned efter dens vedtagelse.Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 2002.På associeringsrådets vegneP.


text:
 22.5.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 154/28
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 nr. 229/2013
 af 13. december 2013
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (1), berigtiget ved EUT L 229 af 6.9.2011, s. 18, skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2011 af 24. november 2011 om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner (2) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Bilag XIII til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XIII til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 66x (Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005):
 »—
 32010 R 0691: Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 (EUT L 201 af 3.8.2010, s. 1), som berigtiget ved EUT L 229 af 6.9.2011, s. 18.«
 2)
 Følgende indsættes efter punkt 66x (Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005):
 »66xa.
 32010 R 0691: Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (EUT L 201 af 3.8.2010, s. 1), berigtiget ved EUT L 229 af 6.9.2011, s. 18, som ændret ved:
 —
 32011 R 1216: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2011 af 24. november 2011 (EUT L 310 af 25.11.2011, s. 3).
 Forordningen skal med henblik på denne aftale læses med følgende tilpasninger:
 a)
 I artikel 3 læses ordet »Kommissionen« som »EFTA-staternes Stående Udvalg«.
 b)
 I artikel 13, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:
 »Hvis vurderingen vedrører præstationsplaner, som vedrører en eller flere EU-medlemsstater og en eller flere EFTA-stater, skal vurderingen udføres af EFTA-Tilsynsmyndigheden, for så vidt angår EFTA-staterne, og af Kommissionen, for så vidt angår EU-medlemsstaterne. Kommissionen og EFTA-Tilsynsmyndigheden skal i den henseende samarbejde med henblik på at vedtage identiske holdninger.«
 c)
 I artikel 14, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:
 »Hvis vurderingen vedrører præstationsmål, som vedrører en eller flere EU-medlemsstater og en eller flere EFTA-stater, skal vurderingen udføres af EFTA-Tilsynsmyndigheden, for så vidt angår EFTA-staterne, og af Kommissionen, for så vidt angår EU-medlemsstaterne. Kommissionen og EFTA-Tilsynsmyndigheden skal i den henseende samarbejde med henblik på at vedtage identiske holdninger.«
 d)
 I artikel 17, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:
 »Hvis en funktionel luftrumsblok dækker en eller flere EU-medlemsstaters og en eller flere EFTA-staters luftrum, skal EFTA-Tilsynsmyndigheden, for så vidt angår EFTA-staterne, og Kommissionen, for så vidt angår EU-medlemsstaterne, udføre de opgaver og udøve de beføjelser, der er fastlagt i dette punkt. Kommissionen og EFTA-Tilsynsmyndigheden skal i den henseende samarbejde med henblik på at vedtage identiske holdninger.«
 e)
 I artikel 17, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:
 »Hvis præstationsplanerne og præstationsmålene


text:
vedrører en eller flere EU-medlemsstater og en eller flere EFTA-stater, samarbejder Kommissionen og EFTA-Tilsynsmyndigheden med henblik på i fællesskab at rapportere om opfyldelsen af præstationsmålene for Udvalget for Det Fælles Luftrum.««
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 691/2010 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2011, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 14. december 2013, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (3), eller på dagen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 228/2013 af 13. december 2013 (4), hvis denne dato falder senere.
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2013.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Thórir IBSEN
 Formand
 (1) EUT L 201 af 3.8.2010, s. 1.
 (2) EUT L 310 af 25.11.2011, s. 3.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.
 (4) Se side 25 i denne EUT.


text:
 Avis juridique important
 |
 21987D0820(05)
 Afgørelse nr. 1/87 truffet af Den Blandede Komité EØF- Sverige den 22. maj 1987 om ændring af beløbsgrænserne udtrykt i ECU i artikel 8 i protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne fur administrativt samarbejde
 EF-Tidende nr. L 236 af 20/08/1987 s. 0010 - 0010
 AFGOERELSE Nr. 1/87 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EOEF-SVERIGE den 22. maj 1987 om aendring af beloebsgraenserne udtrykt i ECU i artikel 8 i protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde DEN BLANDEDE KOMITÉ EOEF-SVERIGE HAR -under henvisning til Overenskomsten mellem Det Euro-paeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Sverige,undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972,under henvisning til protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus» og angaaende metoderne for administrativt samarbejde, saerlig artikel 28, ogud fra foelgende betragtninger:ECU'ens modvaerdi pr. 1. oktober 1986 i visse nationale valutaer var lavere end de tilsvarende modvaerdier pr. 1. oktober 1984; som foelge af den automatiske aendring af basisdatoen i henhold til artikel 8, stk. 4, i protokol nr. 3, ville dette medfoere en nedsaettelse udtrykt i de paagaeldende nationale valutaer af beloebsgraenserne for den forenklede dokumentation; for at undgaa dette, maa de beloebsgraenser, der er udtrykt i ECU, haeves -TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:Artikel 11. I artikel 8 i protokol nr. 3 foretages foelgende aendringer:- i stk. 1, litra b), aendres beloebet »4 000 ECU« til »4 400 ECU«;- i stk. 2, foerste afsnit, litra a), aendres beloebet »280 ECU« til »310 ECU«, og i litra b), aendres beloebet »800 ECU« til »880 ECU«.2. I artikel 1, nr. 1, i afgoerelse nr. 3/86 truffet af Den Blandede Komité EOEF-Sverige aendres beloebet »4 000 ECU« til »4 400 ECU«.Artikel 2Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. maj 1987.Udfaerdiget i Bruxelles, den 22. maj 1987.Paa vegne af Den Blandede Komité EOEF-SverigeStig BRATTSTROEMFormand


text:
 29.9.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 255/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 107 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer af klasse M2 eller M3 for så vidt angår deres generelle konstruktion
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Ændringsserie 03 — ikrafttrædelsesdato: 11. august 2010
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Forskrifter
 6.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af en køretøjstype eller en karosseritype
 7.
 Produktionens overensstemmelse
 8.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 9.
 Endeligt ophør af produktionen
 10.
 Overgangsbestemmelser
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der udfører godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder
 12.
 (Reserveret)
 BILAG
 Bilag 1 —
 ECE-typegodkendelsesdokumentation
 Del I —
 Model for oplysningsskema
 Del II —
 Typegodkendelsesattest
 Bilag 2 —
 Udformning af godkendelsesmærkerne
 Bilag 3 —
 Forskrifter for alle køretøjer:
 Tillæg —
 Efterprøvning af statisk krængningsgrænse ved beregning
 Bilag 4 —
 Forklarende diagrammer
 Bilag 5 —
 (Reserveret)
 Bilag 6 —
 Retningslinjer for måling af maskinelt betjente døres lukkekraft
 Bilag 7 —
 Alternative forskrifter for køretøjer i kategori A og B
 Bilag 8 —
 Krav til tekniske hjælpemidler, der letter adgangsforholdene for bevægelseshæmmede passagerer
 Bilag 9 —
 (Reserveret)
 Bilag 10 —
 Typegodkendelse af en separat teknisk enhed og typegodkendelse af et køretøj med et karosseri, som allerede er godkendt som separat teknisk enhed
 Bilag 11 —
 Masser og dimensioner
 Bilag 12 —
 Yderligere sikkerhedsforskrifter for trolleybusser
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ gælder for alle enkelt- og dobbeltdækkerbusser, stive eller leddelte, der tilhører klasse M2 eller M3. (1)
 1.2.
 Kravene i dette regulativ gælder dog ikke følgende køretøjer:
 1.2.1.
 køretøjer til sikret transport af personer, f.eks. fanger
 1.2.2.
 køretøjer, der er særligt konstrueret til at medtage tilskadekomne eller syge (ambulancer)
 1.2.3.
 terrængående køretøjer
 1.2.4.
 køretøjer, som er specielt konstrueret til befordring af skolebørn
 1.3.
 For følgende køretøjer gælder kravene i dette regulativ kun i det omfang, dette er foreneligt med den anvendelse og funktion, de er beregnet til:
 1.3.1.
 køretøjer konstrueret til brug for politi, sikkerhedsstyrker og væbnede styrker
 1.3.2.
 køretøjer, hvis sæder alene er til brug, når køretøjet holder stille, men som ikke er beregnet til at medtage flere end 8 personer (føreren ikke medregnet) under kørslen. Eksempler herpå er bogbusser, mobile kirker og mobile hospitalsenheder. De sæder i sådanne køretøjer, der er beregnet til at blive anvendt under kørslen, skal være tydeligt afmærket for brugerne.
 1.4.
 Indtil der tilføjes passende bestemmelser, er der intet i dette regulativ, der er til hinder for, at en kontraherende part kan fastsætte krav til køretøjer, der skal indregistreres inden for landets område, med hensyn til montering af og tekniske krav til udstyr til angivelse af rute og/eller bestemmelsessted ved visning eller ved tale.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »Køretøj«: et køretøj af M2 eller M3 inden


text:
for det i punkt 1 ovenfor definerede anvendelsesområde.
 2.1.1.1.
 »Gruppe I«: køretøjer, der er indrettet med ståpladser for at give mulighed for hyppig ind- og udstigning.
 2.1.1.2.
 »Gruppe II«: køretøjer, der hovedsagelig er indrettet med siddepladser, og således konstrueret, at de kan medtage stående passagerer i gangen og/eller i et område, der ikke er større end det areal, der er afsat til to dobbeltsæder
 2.1.1.3.
 »Gruppe III«: køretøjer, der udelukkende er indrettet med siddepladser.
 2.1.1.4.
 Et køretøj kan anses for at henhøre under mere end én gruppe. I så fald kan det godkendes i hver gruppe, som det tilhører.
 2.1.2.1. »Kategori A«: køretøjer, der er konstrueret til at medføre stående passagerer; køretøjer af denne kategori har sæder og skal være indrettet med ståpladser.
 2.1.2.2. »Kategori B«: køretøjer, der ikke er konstrueret til at medføre stående passagerer; i et køretøj af denne kategori er der ikke afsat plads til stående passagerer.
 2.1.3.1.
 »Dobbeltdækkerledbus«: et køretøj, som består af to eller flere stive sektioner, forbundet med hinanden ved hjælp af en leddelt sammenføjning. Sektionernes passagerrum står på mindst det ene dæk i forbindelse med hinanden, så passagererne frit kan bevæge sig mellem dem. De stive sektioner er permanent forbundet med hinanden og kan normalt kun adskilles på værksted.
 2.2. Definition af type:
 2.2.1.
 »Køretøjstype« anvendes for køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden i følgende henseender:
 a)
 karosseriets fabrikant
 b)
 chassisets fabrikant
 c)
 køretøjskoncept (> 22 passagerer eller ≤ 22 passagerer)
 d)
 karosserikoncept (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus)
 e)
 karosseritype, hvis karosseriet er godkendt som separat teknisk enhed.
 2.2.2.
 »Karosseritype« anvendes i forbindelse med typegodkendelse som separat teknisk enhed for karosserier, der ikke adskiller sig væsentligt fra hinanden i følgende henseender:
 a)
 karosseriets fabrikant
 b)
 køretøjskoncept (> 22 passagerer eller ≤ 22 passagerer)
 c)
 karosserikoncept (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus)
 d)
 massen af det fuldt udstyrede køretøjs karosseri inden for en afvigelse på 10 %
 e)
 nærmere angivne køretøjstyper, på hvilken karosseritypen kan monteres.
 2.3. »Godkendelse af køretøj eller separat teknisk enhed«: godkendelse af en køretøjs- eller karosseritype som defineret i punkt 2.2 hvad angår de i dette regulativ angivne konstruktionsspecifikationer.
 2.4. »Overbygning«: den del af karosseriet, der bidrager til køretøjets styrke i tilfælde af, at køretøjet vælter.
 2.5. »Udstigningsdør«: dør, der er beregnet til at blive benyttet af passagererne under normale forhold med føreren på plads i førersædet.
 2.6. »Dobbeltdør«: dør med to døråbninger eller en hertil svarende passage.
 2.7. »Skydedør«: dør, der kun kan åbnes og lukkes ved at blive skudt langs en eller flere retlinjede eller næsten retlinjede skinner.
 2.8. »Nødudgangsdør«: dør, der kun undtagelsesvis skal tjene som udgang for passagererne, navnlig i nødstilfælde.
 2.9. »Nødudgangsvindue«: vindue, ikke nødvendigvis med rude, der i nødstilfælde kan benyttes som udgang af passagererne.
 2.10. »Dobbeltvindue eller flerfaget vindue«: nødudgangsvindue, som, hvis det deles af en eller flere tænkte lodrette linjer (eller et eller flere tænkte lodrette planer), udgør to eller flere dele, der hver især opfylder de krav til dimensioner og passage, som stilles til et normalt nødudgangsvindue.
 2.11. »Nødudgangslem«: åbning i taget eller gulvet, der


text:
i nødstilfælde skal benyttes som nødudgang for passagererne.
 2.12. »Nødudgang«: en nødudgangsdør, et nødudgangsvindue eller en nødudgangslem.
 2.13. »Udgang«: udstigningsdør, en forbindelsestrappe, en halv trappe eller en nødudgang.
 2.14. »Gulv eller dæk«: den del af karosseriet, hvis overflade tjener som støtte for de stående passagerer, de siddende passagers og førerens og personalets fødder, og som desuden kan tjene som grundlag for sædernes monteringsbeslag.
 2.15. »Gang«: det areal, som giver passagererne adgang fra sædet eller sæderækken eller fra et særligt område for kørestolsbrugere til andre sæder eller sæderækker eller særlige områder for kørestolsbrugere eller til adgangspassager fra eller til udstigningsdøre eller forbindelsestrapper og områder for stående passagerer; til gangen medregnes ikke:
 2.16. »Adgangspassage«: det areal, der strækker sig ind i køretøjet fra udstigningsdøren til den yderste kant af det øverste trin (gangens kant), forbindelsestrappen eller den halve trappe. Hvis der ikke er noget trin ved døren, anses adgangspassagen for at være det areal, som måles i henhold til punkt 7.7.1 i bilag 3 indtil en afstand på 300 mm fra målepladens indersides udgangsposition.
 2.17. »Førerrum«: det areal, der med undtagelse af nødstilfælde udelukkende er bestemt til brug for føreren, og hvor førersæde, rat, betjeningsudstyr, instrumenter og andre anordninger, som kræves til at køre eller betjene køretøjet, er anbragt.
 2.18. »Masse af køretøj i køreklar stand«: massen af et ulæsset køretøj med karrosseri og, for en bil til påhængskøretøj, med koblingsanordning, i køreklar stand, eller massen af chassis med førerhus, når karrosseriet og/eller koblingsanordningen ikke monteres af fabrikanten (med kølervæske, smøremidler, 90 % brændstof, 100 % andre væsker bortset fra spildevand, værktøj, reservehjul og fører (75 kg) samt for busser massen af en ekstra fører eller lignende (75 kg), hvis der i køretøjet er et sæde beregnet til denne).
 2.19. »Største teknisk tilladte totalvægt (M)«: den største masse baseret på køretøjets konstruktion og ydeevne som angivet af fabrikanten. Den største teknisk tilladte totalvægt anvendes til at bestemme køretøjsklassen.
 2.20. »Passager«: alle andre personer end føreren og personalet.
 2.21. »Bevægelseshæmmede passagerer«: alle mennesker, som har vanskeligt ved at benytte offentlige transportmidler, f.eks. handicappede (herunder personer med nedsatte sensoriske og mentale evner samt kørestolsbrugere), personer med gangbesvær, små personer, personer med tung bagage, ældre mennesker, gravide kvinder, personer med indkøbstasker på hjul og personer med børn (herunder børn i klapvogne).
 2.22. »Kørestolsbruger«: alle personer, som på grund af svagelighed eller handicap anvender kørestol.
 2.23. »Personale«: person(er), hvis opgave er at være medchauffør eller eventuelt medhjælper.
 2.24. »Passagerrum«: det areal, som er beregnet til brug for passagererne, bortset fra arealer, der optages af faste installationer såsom bar, køkken, toilet og bagage- eller lastrum.
 2.25. »Maskinelt betjent udstigningsdør«: udstigningsdør, som kun kan åbnes og lukkes ved anden energitilførsel end muskelkraft, og hvis åbning og lukning fjernbetjenes af føreren eller personalet, medmindre den betjenes automatisk.
 2.26. »Automatisk udstigningsdør«: maskinelt betjent udstigningsdør, der (bortset fra nødbetjening) kun kan åbnes ved, at en betjeningsanordning påvirkes af en passager, efter at betjeningsan ordningerne er blevet aktiveret af føreren, og som lukker automatisk igen.
 2.27. »Startspærreanordning«: automatisk anordning, som forhindrer, at


text:
køretøjet sætter i gang fra stilstand, når en dør ikke er fuldstændig lukket.
 2.28. »Udstigningsdør, som betjenes af føreren«: udstigningsdør, som normalt åbnes og lukkes af føreren.
 2.29. »Forbeholdt siddeplads«: en siddeplads, hvor der er bedre plads til en bevægelseshæmmet passager, og som er afmærket i overensstemmelse hermed.
 2.30. »Indstigningsanordning«: anordning, der letter indstigning i et køretøj, f.eks. lifte eller ramper.
 2.31. »Knælesystem«: system, som helt eller delvist sænker og hæver køretøjets karosseri i forhold til den normale køreposition.
 2.32. »Lift«: anordning eller system med en platform, der kan hæves og sænkes med henblik på at give passagerer adgang til passagerrummet fra jorden.
 2.33. »Rampe«: anordning, der danner forbindelse mellem passagerrummets gulv og jorden. I dens anvendelsesposition omfatter den enhver flade, der kan bevæge sig som led i opsætningen af rampen, eller kun kan bruges, når rampen er slået ud, og som det er hensigten, at en rullestol skal bevæge sig henover.
 2.34. »Mobil rampe«: rampe, der kan afmonteres køretøjets konstruktion og anbringes i brugsposition af føreren eller personalet.
 2.35. »Aftagelige sæder«: sæder, der let kan tages ud af køretøjet.
 2.36. »Forrest og bagest«: forrest og bagest i køretøjet i forhold til den normale kørselsretning, idet udtrykkene »fortil« og »bagtil« skal forstås tilsvarende.
 2.37. »Forbindelsestrappe«: trappe, der danner forbindelse mellem øverste og nederste dæk.
 2.38. »Separat rum«: rum i køretøjet, hvor passagererne og personalet kan opholde sig, når køretøjet er i brug, og som er adskilt fra andre passager- eller personalerum, medmindre en skillevæg gør det muligt for passagerne at se ind i det næste passagerrum, og som er forbundet ved en gang uden døre.
 2.39. »Halv trappe«: trappe, som udgår fra det øverste dæk, og som ender i en nødudgangsdør.
 2.40. »Lys ved udstigningsdør«: lysanordning(er) i køretøjet, der er konstrueret til at belyse området uden for udstigningsdøren og hjulene.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgningen om godkendelse af
 a)
 en køretøjstype eller
 b)
 en separat teknisk enhedstype eller
 c)
 en køretøjstype, der er monteret med et karosseri, der allerede er godkendt som separat teknisk enhed
 hvad angår de angivne konstruktionsspecifikationer skal indgives af den ansvarlige fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 Ved ansøgning om godkendelse af et køretøj, der er fremstillet ved at samle et chassis og et typegodkendt karosseri, forstås der ved udtrykket »fabrikant« den, der har samlet delene.
 3.3.
 En model af oplysningsskemaet vedrørende konstruktionsspecifikationerne findes i bilag 1, del 1.
 3.3.1. Tillæg 1: for en køretøjstype
 3.3.2. Tillæg 2: for en karosseritype
 3.3.3. Tillæg 3: for en køretøjstype, der er monteret med et karosseri, der allerede er godkendt som separat teknisk enhed.
 3.4.
 Køretøj(er)/karosseri(er), som er repræsentative for de(n) ansøgte type(r), skal indleveres til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Såfremt det køretøj eller karrosseri, som indsendes til godkendelse i overensstemmelse med dette regulativ, overholder forskrifterne i nedenstående punkt 5, meddeles godkendelse af det pågældende køretøj eller karrosseri.
 4.2.
 Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 03, svarende til ændringsserie 03) angiver den


text:
ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype eller karosseritype i den i punkt 2.2 anvendte betydning.
 4.3.
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype eller karosseritype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.4.
 Hvert køretøj eller hvert karosseri, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 4.4.1.
 en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af et entydigt nummer for det land, der har meddelt godkendelsen (3)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1, og
 4.4.3.
 et ekstra symbol bestående af romertal for den gruppe eller de grupper, for hvilke køretøjet eller karosseriet er blevet godkendt. Et karosseri, der godkendes separat, skal desuden være forsynet med bogstavet S.
 4.5.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er meddelt efter i den stat, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og ikke-sletbart.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikaionsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet eller karosseriet.
 4.8.
 I bilag 2 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 5. FORSKRIFTER
 5.1.
 Alle køretøjer skal være i overensstemmelse med de forskrifter, der angives i bilag 3 til dette regulativ. Karosserier, der er godkendt separat, skal være i overensstemmelse med bilag 10. Godkendelsen af et køretøj med et karrosseri, der er blevet godkendt i henhold til bilag 10, skal gennemføres i henhold til dette bilag.
 5.2.
 Køretøjer i gruppe I skal være tilgængelige for bevægelseshæmmede, herunder mindst én kørestolsbruger, i overensstemmelse med de tekniske forskrifter i bilag 8.
 5.3.
 Det står de kontraherende parter frit for at vælge den mest hensigtsmæssige løsning til at opnå bedre adgangsforhold i andre køretøjer end køretøjer i gruppe I. Hvis andre køretøjer end køretøjer i gruppe I er udstyret med funktioner eller anordninger for bevægelseshæmmede og/eller kørestolsbrugere, skal sådanne funktioner eller anordninger dog opfylde de relevante forskrifter i bilag 8.
 5.4.
 Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en kontraherende parts nationale myndigheder specificerer, at visse former for drift er forbeholdt køretøjer, der er udstyret til transport af bevægelseshæmmede passagerer i henhold til bilag 8.
 5.5.
 Medmindre andet er angivet, foretages alle


text:
målinger, når køretøjet med masse i køreklar stand står på jævn og vandret grund i normal kørestand. Hvis køretøjet er udstyret med et knælesystem, skal det indstilles således, at køretøjet er i normal kørehøjde. Hvis karosseriet skal godkendes som en separat teknisk enhed, skal karosseriets stilling i forhold til den vandrette flade angives af fabrikanten.
 5.6.
 Når dette regulativ indeholder et krav om, at en flade i et køretøj med mekanisk ophæng skal være vandret eller i en bestemt vinkel, når køretøjet er med masse i køreklar stand, kan fladen overstige denne hældning eller hælde, når køretøjet er ulastet i køreklar stand, forudsat at dette krav opfyldes, når køretøjet befinder sig i den lastetilstand, som er angivet af fabrikanten. Hvis køretøjet er udstyret med et knælesystem, må det ikke aktiveres.
 6. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN KØRETØJSTYPE ELLER EN KAROSSERITYPE
 6.1.
 Alle ændringer af køretøjstypen eller karosseritypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:
 6.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet eller karosseriet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne; eller
 6.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen.
 6.2.
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3.
 6.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en typegodkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1, tillæg 2, til dette regulativ.
 7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 7.1.
 Et køretøj eller et karosseri, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.
 7.2.
 Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid kontrollere de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan kontrol er én gang hvert andet år.
 8. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Godkendelser meddelt for en køretøjstype eller karosseritype efter dette regulativ kan inddrages, hvis kravene i punkt 5 ovenfor ikke er opfyldt.
 8.2.
 Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1, tillæg 2, til dette regulativ.
 9. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en køretøjstype eller en karosseritype, som er godkendt efter dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en


text:
meddelelsesformular, der svarer til modellen i bilag 1, del 1, til dette regulativ.
 10. OVERGANGSBESTEMMELSER
 10.1.
 Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 10.2.
 Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at meddele national godkendelse af en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 10.3.
 Fra den 1. april 2008 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse hvis de køretøjstyper, der skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 10.4.
 Fra den 12. august 2010 kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte den første nationale eller regionale registrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder forskrifterne i ændringsserie 02 til dette regulativ.
 10.5.
 Fra den i pkt. 10.3 nævnte dato må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke længere meddele nye godkendelser i henhold til regulativ nr. 36 eller 52.
 10.6.
 Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 5 til ændringsserie 02 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 5 til ændringsserie 02.
 10.7.
 Fra 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 5 til ændringsserie 02 må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 5 til ændringsserie 02.
 10.8.
 Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 5 til ændringsserie kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder kravene i supplement 5 til ændringsserie 02 til dette regulativ.
 10.9.
 Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 03 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 10.10.
 Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at meddele national eller regional typegodkendelse af en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 10.11.
 Fra den 31. december 2012 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke meddele ECE-godkendelse, medmindre den godkendte køretøjstype opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 10.12.
 Fra den 31. december 2013 kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele national eller regional godkendelse og kan nægte den første nationale eller regionale registrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder forskrifterne i ændringsserie 03 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er meddelt i andre stater, skal fremsendes.
 12. (Reserveret)
 (1) Som fastlagt i


text:
bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (2) Anvendelse af disse køretøjer kan være underlagt regler fastlagt af nationale myndigheder.
 (3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 BILAG 1
 ECE-TYPEGODKENDELSESDOKUMENTATION
 Del 1
 Model for oplysningsskema
 Tillæg 1
 MODEL FOR OPLYSNINGSSKEMA
 i henhold til regulativ nr. 107 om typegodkendelse af køretøjer i M2 eller M3 med hensyn til deres generelle konstruktion
 Nedennævnte oplysninger skal i givet fald forelægges i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse. Eventuelle fotografier skal ligeledes være tilstrækkelig detaljerede.
 Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektroniske styringsenheder, forelægges der relevante oplysninger om disses egenskaber.
 1. GENERELT
 1.1.
 Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 1.2.
 Type:
 1.2.1.
 Chassis:
 1.2.2.
 Karrosseri/færdigopbygget køretøj:
 1.3.
 Typeidentifikationsmærker, såfremt disse er markeret på køretøjet b):
 1.3.1.
 Chassis:
 1.3.2.
 Karrosseri/færdigopbygget køretøj:
 1.3.3.
 Mærkets anbringelsessted:
 1.3.3.1.
 Chassis:
 1.3.3.2.
 Karrosseri/færdigopbygget køretøj:
 1.4.
 Køretøjets klasse c):
 1.5.
 Fabrikantens navn og adresse:
 1.6.
 Adresse på samlefabrik(ker):
 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 2.1.
 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:
 2.2.
 Målskitse for hele køretøjet:
 2.3.
 Antal aksler og hjul:
 2.3.1.
 Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse:
 2.3.2.
 Antal styrede aksler og deres placering:
 2.4.
 Chassis (hvis et sådant forefindes)(tegning):
 2.5.
 Længdedragermateriale (d):
 2.6.
 Motorens placering og montering:
 2.7.
 Førerhus (frembygget eller normalt) (z):
 2.8.
 Højre- eller venstrestyring:
 2.8.1.
 Køretøjet er udstyret til højre-/venstrekørsel (1)
 2.9.
 Specificer om motorkøretøjet er beregnet til at trække et påhængskøretøj, og om det i så fald er


text:
en påhængsvogn/sættevogn/kærre.
 3. MASSE OG DIMENSIONER e) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegning)
 3.1.
 Akselafstand(e) (ved fuld last) f):
 3.2.
 Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål)
 3.2.1.
 For chassis med karrosseri
 3.2.1.1.
 Længde j):
 3.2.1.2.
 Bredde k):
 3.2.1.3.
 Højde (i køreklar stand) l) (ved ophæng med niveauregulering, angiv normal køreposition):
 3.2.1.4.
 Overhæng fortil m):
 3.2.1.5.
 Overhæng bagtil n):
 3.3.
 Beliggenheden af tyngdepunktet af køretøjet ved maksimal teknisk tilladt totallast, bestemt i længde-, tvær- og lodret retning.
 3.4.
 Masse af køretøj med karrosseri - og for trækkende køretøjer i andre klasser end M1, med koblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten - i køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden karrosseri/koblingsanordning, hvis karrosseri og/eller koblingsanordning ikke monteres af fabrikanten, (med væsker, værktøj, reservehjul, og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) o) (største og mindste for hver variant):
 3.4.1.
 Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn belastning på koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant):
 3.5.
 Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten y) (største og mindste for hver variant):
 3.5.1.
 Denne masses fordeling på akslerne (største og mindste værdi for hver variant):
 3.6.
 Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel:
 3.7.
 Teknisk tilladt totalmasse på motorkøretøjets koblingspunkt:
 3.7.1.
 for motorkøretøjet:
 4. KARROSSERI
 4.1.
 Karrosseriets art: enkeltdækker/dobbeltdækker/leddelt/lavtgulvsbus (1)
 4.2.
 Materialer og konstruktionsmåde:
 5. SÆRLIGE FORSKRIFTER FOR KØRETØJER TIL PERSONBEFORDRING MED OVER OTTE SIDDEPLADSER FORUDEN FØRERENS PLADS
 5.1.
 Køretøjsklasse eller kategori (gruppe I, gruppe II, gruppe III, kategori A, kategori B):
 5.2.
 Område beregnet til passagerer (m2)
 5.2.1.
 I alt (So):
 5.2.2.
 Øverste dæk (Soa): (1)
 5.2.3.
 Nederste dæk (Sob): (1)
 5.2.4.
 Til stående passagerer (S1):
 5.3.
 Antal passagerer (siddende og stående):
 5.3.1.
 I alt (N): (2) (3)
 5.3.2.
 Øverste dæk (Na): (1) (2) (3)
 5.3.3.
 Nederste dæk (Nb): (1) (2) (3)
 5.4.
 Antal passagerer (siddepladser): (2)
 5.4.1.
 I alt (A): (2) (3)
 5.4.2.
 Øverste dæk (Aa): (1) (2) (3)
 5.4.3.
 Nederste dæk (Ab): (1) (2) (3)
 5.5.
 Sæde for medfølgende personale: ja/nej (1)
 5.6.
 Antal udstigningsdøre:
 5.7.
 Antal nødudgange (døre, vinduer, taglemme, forbindelsestrapper, halve trapper):
 5.7.1.
 I alt:
 5.7.2.
 Øverste dæk: (1)
 5.7.3.
 Nederste dæk: (1)
 5.8.
 Rumfang af bagagerum (m3):
 5.9.
 Tagareal til transport af bagage (m2):
 5.10.
 Eventuelle tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (f.eks. opkørselsrampe, personlift eller knælesystem):
 5.11.
 Overbygningens styrke
 5.11.1.
 Regulativ nr. 66 typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger:
 Forklarende bemærkninger:
 (1)
 Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er relevante).
 (2)
 Hvis der er tale om en ledbus, angives antallet af sæder i hver stive sektion.
 (3)
 Hvis køretøjet er udstyret til at medføre kørestole, angives det maksimale antal kørestole, der kan transporteres i køretøjet. Hvis passagerkapaciteten afhænger af antallet af kørestole i køretøjet, angives tilladelige kombinationer af siddende passagerer, stående passagerer og passagerer i kørestol.
 b)
 Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af