text:
det er korrekt samlet) forbliver låst, når det udsættes for en inertibelastning på 30 g i alle retninger. Figur 4-1 er et eksempel på de komponenter og kombinationer af komponenter, der skal indgå.
 2.2. Mulighed 2, dynamisk prøvning af komplet køretøj
 2.2.1. Prøvningsudstyr
 2.2.1.1. En accelerations-/decelerationsanordning
 2.2.1.2. Et af følgende køretøjer:
 2.2.1.2.1.
 Et komplet køretøj — som minimum med dør(e), dørlås(e), udvendige dørhåndtag med mekanisk låsebetjening, indvendig(e) døråbningshåndtag, låseanordning(er), indtræk og tætningslister.
 2.2.1.2.2.
 Et nøgent køretøjskarrosseri (dvs. køretøjsstel, døre og andre dørophæng), herunder som minimum dør(e), dørlås(e), udvendige dørhåndtag med mekanisk låsebetjening, indvendig(e) døråbningshåndtag og låseanordning(er).
 2.2.1.3. En anordning eller middel til registrering af døråbning.
 2.2.1.4. Udstyr til måling og registrering af accelerationer.
 2.2.2. Prøveopstilling
 2.2.2.1. Det komplette køretøj eller det nøgne køretøjskarrosseri fastgøres sikkert til en anordning, som under acceleration sikrer, at alle punkter på kolisionspulskurven befinder sig inden for det område, som er defineret i tabel 4-1 og figur 4-2.
 2.2.2.2. Dørene må være tøjret for at undgå beskadigelse af det udstyr, der anvendes til døråbning.
 2.2.2.3. Det udstyr, der anvendes til registrering af døråbning, monteres.
 2.2.2.4. Døren(e), der skal prøves, lukkes, og det sikres, at dørlåsen(e) er i fuldt lukket låseindstilling, at dørenes låsespærringsanordning ikke er aktiveret, og at alle eventuelle vinduer er lukket.
 2.2.3. Prøvningsretninger (se figur 4-3).
 2.2.3.1. Opstilling i længderetningen 1. Vend køretøjet eller det nøgne karrosseri, så dets længdeakse følger accelerationsanordningens akse, således at der simuleres en frontalkollision.
 2.2.3.2. Opstilling i længderetningen 2. Vend køretøjet eller det nøgne karrosseri, så dets længdeakse følger accelerationsanordningens akse, således at der simuleres en påkørsel bagfra.
 2.2.3.3. Opstilling i tværretningen 1. Vend køretøjet eller det nøgne karrosseri, så dets tværgående akse følger accelerationsanordningens akse, således at der simuleres en påkørsel i førersiden.
 2.2.3.4. Opstilling i tværretningen 2 (kun for køretøjer, hvis dørarrangement ikke er ens i begge sider). Vend køretøjet eller det nøgne karrosseri, så dets tværgående akse følger accelerationsanordningens akse, således at der simuleres påkørsel modsat den i punkt 2.2.3.3 i dette bilag beskrevne retning.
 2.3. Mulighed 3, dynamisk prøvning af døre
 2.3.1. Prøvningsudstyr
 Komplet(te) dør(e) som minimum med dørlås(e), udvendige dørhåndtag med mekanisk låsebetjening, indvendige håndtag til døråbning og låseanordning(er).
 2.3.1.2. En prøveanordning til montering af døren/dørene.
 2.3.1.3. En accelerationsanordning (eller decelerationsanordning).
 2.3.1.4. En fortøjning.
 2.3.1.5. En anordning eller et middel til registrering af døråbning.
 2.3.1.6. Udstyr til måling og registrering af accelerationer.
 2.3.2. Prøveopstilling
 2.3.2.1. Dørene monteres enten en ad gangen eller samlet på prøveanordningen. Hver dør og låseblik monteres i samme retning som på køretøjet og i den retning, der kræves ved inertibelastningsprøvning (jf. punkt 2.3.3 i dette bilag).
 2.3.2.2. Prøveanordningen monteres på accelerationsanordningen.
 2.3.2.3. Det udstyr, der anvendes til registrering af døråbning, monteres.
 2.3.2.4. Kontroller, at dørlåsen er i helt lukket låseindstilling, at døren er tøjret, ulåst, og at et eventuelt vindue er lukket.
 2.3.3. Prøvningsretninger (se figur 4-3).
 2.3.3.1. Opstilling i længderetningen 1. Vend dørens underenhed(er) på accelerationsanordningen, således at der simuleres en frontalkollision.
 2.3.3.2. Opstilling i længderetningen 2. Vend dørens underenhed(er) på accelerationsanordningen, således at der simuleres en påkørsel bagfra.


text:
2.3.3.3. Opstilling i tværretningen 1. Vend dørens underenhed(er) på accelerationsanordningen, således at der simuleres en påkørsel i førersiden.
 2.3.3.4. Opstilling i tværretningen 2. Vend dørens underenhed(er) på accelerationsanordningen, således at der simuleres en påkørsel modsat den i punkt 2.3.3.3 i dette bilag beskrevne retning.
 2.3.3.5. Lodret opstilling 1. (Anvendes på døre, som åbnes i lodret retning). Vend dørens underenhed(er) på accelerationsanordningen, så dens lodrette akse (når den er monteret i et køretøj) følger accelerationsanordningens akse, således at der simuleres en påvirkning i form af væltning, hvor kraften påføres fra dørtop mod dørbund (når den er monteret i et køretøj).
 2.3.3.6. Lodret opstilling 2. (Anvendes på døre, som åbnes i lodret retning). Vend dørens underenhed(er) på accelerationsanordningen, så dens lodrette akse (når den er monteret i et køretøj) følger accelerationsanordningens akse, således at der simuleres en påvirkning i form af væltning, hvor kraften påføres modsat den i punkt 2.3.3.5 i dette bilag beskrevne retning.
 2.4. Prøvningsforløb for mulighed 2 og 3
 2.4.1. Der fastholdes et accelerationsniveau på 30 g i mindst 30 ms, idet accelerationen holdes inden for det toleranceområde, der er defineret i tabel 4-1 og vist grafisk i figur 4-2.
 2.4.2. Prøveanordningen/prøveanordningerne accelereres i følgende retninger:
 2.4.2.1.
 For prøvninger af mulighed 2:
 2.4.2.1.1.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.2.3.1 i dette bilag.
 2.4.2.1.2.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.2.3.2 i dette bilag.
 2.4.2.1.3.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.2.3.3 i dette bilag.
 2.4.2.1.4.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.2.3.4 i dette bilag.
 2.4.2.2.
 For prøvninger af mulighed 3:
 2.4.2.2.1.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.3.3.1 i dette bilag.
 2.4.2.2.2.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.3.3.2 i dette bilag.
 2.4.2.2.3.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.3.3.3 i dette bilag.
 2.4.2.2.4.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.3.3.4 i dette bilag.
 2.4.2.2.5.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.3.3.5 i dette bilag.
 2.4.2.2.6.
 I den retning, der er angivet i punkt 2.3.3.6 i dette bilag.
 2.4.3. Hvis accelerationen på noget tidspunkt overskrider 36 g, og hvis prøvningsforskrifterne er opfyldt, anses prøvningen for gyldig.
 2.4.4. Kontroller, at døren ikke åbnede og lukkede sig under prøvningen.
 Figur 4-1
 Inertibelastning — Beregningseksempel
 Ved:
 Dørlåsesystem udsat for en deceleration på 30g
 Gennemsnitlige fjederbelastning = 0,459 kgf
 Palfjederens udgangsmoment = 0,0459 kgf m
 a = 30 g (m/s2)
 F = ma = m*30 g = m*294,2
 M1
 =
 0,0163 kg
 M2
 =
 0,0227 kg
 M3
 =
 0,0122 kg
 M4
 =
 0,0422 kg
 d1
 =
 31,50 mm
 d2
 =
 10,67 mm
 d3
 =
 4,83 mm
 d4
 =
 31,50 mm
 d5
 =
 37,59 mm
 d6
 =
 1,90 mm
 F1
 =
 M1 × a – Gennemsnitlig fjederbelastning = (0,0163 kg × 30 g) – 0,459 kgf = 0,03 kgf
 F2
 =
 M2 × a = 0,0227 kg × 30 g = 0,681 kgf
 F3
 =
 M3/2 × a = 0,0122 kg/2 × 30 g = 0,183 kgf
 Σ Mo
 =
 F1 × d1 +

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
F2 × d2 – F3 × d3
 = 0,03 × 31,5 + 0,681 × 10,67 – 0,183 × 4,83
 = 7,33 kgf mm
 F5
 =
 Mo/d4 = 7,33/31,5 = 0,2328 kgf
 F6
 =
 M4 × a = 0,0422 kg × 30 g = 1,266 kgf
 Σ Mo
 =
 Palfjederens udgangsmoment – (F5 d5 + F6 d6)/1 000
 = 0,0459 – (0,2328 × 37,59 + 1,266 × 1,9)/1 000
 = 0,0347 kgf m
 Tabel 4-1
 Toleranceområde for accelerationskurven
 Øvre grænse
 Nedre grænse
 Punkt
 Tid (ms)
 Acceleration
 (g)
 Punkt
 Tid (ms)
 Acceleration
 (g)
 A
 0
 6
 E
 5
 0
 B
 20
 36
 F
 25
 30
 C
 60
 36
 G
 55
 30
 D
 100
 0
 H
 70
 0
 Tabel 4-2
 Accelerationskurve
 Figur 4-3
 Referencekoordinater for inertiprøvning af køretøjer
 X
 =
 længderetning
 Y
 =
 tværgående retning
 Z
 =
 lodret retning
 BILAG 5
 METODE TIL PRØVNING AF HÆNGSLER
 1. FORMÅL
 Disse prøvninger udføres for at bestemme hængselsystemets evne til at modstå prøvebelastninger:
 a)
 I længderetning og tværgående retning og
 b)
 for døre, som åbnes i lodret retning, i køretøjets lodrette retning.
 2. PRØVNINGSMETODE
 2.1. Hængselssystem med flere hængsler
 2.1.1. Belastningsprøvning i længderetningen
 2.1.1.1. Udstyr
 2.1.1.1.1. Prøveanordning til trækprøvning.
 2.1.1.1.2. I figur 5-1 er der illustreret en typisk ramme til statisk prøvning.
 2.1.1.2. Fremgangsmåde
 2.1.1.2.1. Fastgør hængselssystemet til prøveanordningens monteringsanordning. Hængselsplaceringen skal simulere placeringen på køretøjet (med døren helt lukket) i forhold til hængslets centerlinje. Til prøvningsformål sættes afstanden mellem et hængsels yderpunkter i systemet og et andet hængsels yderpunkter i systemet til 406 ± 4 mm. Belastningen påføres med lige stor afstand til centerlinjen for de dele af hængselsbolten, der er i indgreb, og gennem centerlinjen for hængselsbolten i køretøjets længderetning (se figur 5-2).
 2.1.1.2.2. Påfør prøvebelastningen med en hastighed på højst 5 mm/min, indtil den påkrævede belastning er opnået. Svigt defineres som adskillelse af et af hængslerne. Den maksimale belastning registreres.
 2.1.2. Belastningsprøvning i tværretningen
 2.1.2.1. Udstyr
 2.1.2.1.1. Prøveanordning til trækprøvning.
 2.1.2.1.2. I figur 5-1 er der illustreret en typisk ramme til statisk prøvning.
 2.1.2.2. Fremgangsmåde
 2.1.2.2.1. Fastgør hængselssystemet til prøveanordningens monteringsanordning. Hængselsplaceringen skal simulere placeringen på køretøjet (med døren helt lukket) i forhold til hængslets centerlinje. Til prøvningsformål sættes afstanden mellem et hængsels yderpunkter i systemet og et andet hængsels yderpunkter i systemet til 406 ± 4 mm. Belastningen påføres med lige stor afstand til centerlinjen for de dele af hængselsboltene, der er i indgreb, og gennem centerlinjen for hængselsbolten i køretøjets tværretning (se figur 5-2).
 2.1.2.2.2. Påfør prøvebelastningen med en hastighed på højst 5 mm/min, indtil den påkrævede belastning er opnået. Svigt defineres som adskillelse af et af hængslerne. Den maksimale belastning registreres.
 2.1.3. Lodret belastningsprøvning (anvendes på døre, som åbnes i lodret retning)
 2.1.3.1. Udstyr
 2.1.3.1.1. Prøveanordning til trækprøvning.
 2.1.3.1.2. I figur 5-1 er der illustreret en typisk ramme til statisk prøvning.
 2.1.3.2. Fremgangsmåde
 2.1.3.2.1. Fastgør hængselssystemet til prøveanordningens monteringsanordning. Hængselsplaceringen skal simulere placeringen på køretøjet (med døren helt lukket) i forhold til hængslets centerlinje. Til prøvningsformål sættes afstanden mellem et hængsels yderpunkter i systemet og et andet hængsels yderpunkter i


text:
systemet til 406 ± 4 mm. Belastningen påføres gennem hængselsboltens centerlinje i retningen vinkelret på længde- og tværbelastningerne (se figur 5-2).
 2.1.3.2.2. Påfør prøvebelastningen med en hastighed på højst 5 mm/min, indtil den påkrævede belastning er opnået. Svigt defineres som adskillelse af et af hængslerne. Den maksimale belastning registreres.
 2.2. Evaluering af enkelt hængsel. I nogle tilfælde kan det være nødvendigt at prøve de enkelte hængsler i et hængselssystem. I så fald skal resultaterne for et enkelt hængsel, som prøves i overensstemmelse med ovenstående fremgangsmåder, indikere, at systemkravene i punkt 6.1.5.1 i dette regulativ er opfyldt. (F.eks. skal et enkelt hængsel i et tohængselssystem kunne modstå 50 % af belastningskravet for det samlede system).
 2.2.1. Prøvningsmetoder
 2.2.1.1. Belastning i længderetning. Fastgør hængselssystemet til prøveanordningens monteringsanordning. Hængselsplaceringen skal simulere placeringen på køretøjet (med døren helt lukket) i forhold til hængslets centerlinje. Til prøvningsformål påføres belastningen med lige stor afstand til centerlinjen for de dele af hængselsbolten, der er i indgreb, og gennem centerlinjen for hængselsbolten i køretøjets længderetning. Påfør prøvebelastningen med en hastighed på højst 5 mm/min, indtil den påkrævede belastning er opnået. Svigt defineres som adskillelse af et af hængslerne. Den maksimale belastning registreres.
 2.2.1.2. Belastning i tværretningen. Fastgør hængselssystemet til prøveanordningens monteringsanordning. Hængselsplaceringen skal simulere placeringen på køretøjet (med døren helt lukket) i forhold til hængslets centerlinje. Til prøvningsformål påføres belastningen med lige stor afstand til centerlinjen for de dele af hængselsbolten, der er i indgreb, og gennem centerlinjen for hængselsbolten i køretøjets tværretning. Påfør prøvebelastningen med en hastighed på højst 5 mm/min, indtil den påkrævede belastning er opnået. Svigt defineres som adskillelse af et af hængslerne. Den maksimale belastning registreres.
 2.2.1.3. Lodret belastning. Fastgør hængselssystemet til prøveanordningens monteringsanordning. Hængselsplaceringen skal simulere placeringen på køretøjet (med døren helt lukket) i forhold til hængslets centerlinje. Til prøvningsformål påføres belastningen gennem hængselsboltens centerlinje i retningen vinkelret på længde- og tværbelastningerne. Påfør prøvebelastningen med en hastighed på højst 5 mm/min, indtil den påkrævede belastning er opnået. Svigt defineres som adskillelse af et af hængslerne. Den maksimale belastning registreres.
 2.3. For hængsler af klavertypen gælder kravene til afstand mellem hængslerne ikke, og rammeopstillingen ændres, således at prøvningskræfterne påføres det komplette hængsel.
 Figur 5-1
 Statiske prøveanordninger
 Figur 5-2
 Retninger for statisk belastningsprøvning for døre, som åbnes i lodret retning
 BILAG 6
 SIDESKYDEDØRE
 Prøvning af komplet dør
 1. FORMÅL
 Formålet med denne prøvning er at fastsætte de mindste ydelseskrav og en prøvningsmetode for evaluering og prøvning af dørophæng til skydedøre, når de er monteret både på døren og dørrammen. Denne prøvning supplerer de relevante prøvninger i bilag 3 og bilag 4.
 2. GENERELLE FORSKRIFTER
 2.1. Prøvningerne udføres på et komplet køretøj eller et nøgent karrosseri med skydedøren og dens ophæng.
 2.2. Prøvningen udføres ved hjælp af to kraftpåføringsanordninger, der er i stand til at påføre de udadgående kræfter i tværretningen, som er angivet i punkt 6.2.4 i dette regulativ. Prøveopstillingen er vist i figur 6-1. Kraftpåføringssystemet skal omfatte følgende:
 2.2.1.
 to plader til kraftpåføring
 2.2.2.
 to kraftpårøringsanordninger, der er i stand til at påføre den


text:
udadgående belastning i tværretningen, der kræves for en forskydning på mindst 300 mm
 2.2.3.
 to belastningsceller med tilstrækkelig kapacitet til at måle de påførte belastninger
 2.2.4.
 to anordninger til måling af lineær forskydning, som under prøvningen skal måle kraftpåføringsanordningernes retning
 2.2.5.
 udstyr til måling af mindst 100 mm adskillelse mellem dørens indvendige side og dørrammens udvendige kant under overholdelse af alle relevante sikkerheds- og sundhedskrav.
 3. PRØVEOPSTILLING
 3.1. Fjern al indvendig beklædning og alle indvendige pyntedele fra skydedørsenheden.
 3.2. Fjern sæder og eventuelle indvendige komponenter, som kan påvirke monteringen af prøvningsudstyret og dettes funktion, og al stolpebeklædning samt eventuelle aftagelige komponenter, som overlapper døren og forhindrer korrekt placering af kraftpåføringspladerne.
 3.3. Fastgør kraftpåføringsanordningerne og det tilhørende stel til prøvningskøretøjets gulv. Hver kraftpåføringsanordning og tilhørende stel fastgøres solidt til en vandret overflade på køretøjets gulv, mens belastningen påføres.
 3.4. Bestem, i hvilken af skydedørens kanter (forreste/bageste) eller den omgivende køretøjskonstruktion låsen/låseblikket befinder sig.
 3.5. Luk skydedøren og kontroller, at alle dørophæng er i fuldt indgreb.
 3.6. For hver prøvet dørkant, hvor der er en enkelt lås/låseblik, følges denne opstillingsmetode:
 3.6.1.
 Kraftpåføringspladen skal være 150 mm lang, 50 mm bred og mindst 15 mm tyk. Pladens kanter afrundes til en radius på 6 mm ± 1 mm.
 3.6.2.
 Placer kraftpåføringsanordningen og kraftpåføringspladen på døren, således at den påførte kraft er vandret og vinkelret på køretøjets længdemidterlinje og i højde med den på døren monterede del af låsen/låseblikket.
 3.6.3.
 Kraftpåføringspladen placeres således, at pladens lange kant er så tæt ved og parallelt med dørens indvendige kant som muligt, dog må pladens forreste kant højst være 12,5 mm fra den indre kant.
 3.7. For hver prøvet dørkant, hvor der er mere end en enkelt lås/låseblik, følges denne opstillingsmetode:
 3.7.1.
 Kraftpåføringspladen skal være 300 mm lang, 50 mm bred og mindst 15 mm tyk. Pladens kanter afrundes til en radius på 6 mm ± 1 mm.
 3.7.2.
 Placer kraftpåføringsanordningen og kraftpåføringspladen på døren, således at den påførte kraft er vandret og vinkelret på køretøjets længdemidterlinje og i højde med et punkt midt imellem låseenhedens/låseblikenhedens yderste kant.
 3.7.3.
 Kraftpåføringspladen placeres således, at pladens lange kant er så tæt ved og parallelt med dørens indvendige kant som muligt, dog må pladens forreste kant højst være 12,5 mm fra den indre kant.
 3.8. For hver prøvet dørkant, hvor der ikke er mindst en lås/låseblik, følges denne opstillingsmetode:
 3.8.1.
 Kraftpåføringspladen skal være 300 mm lang, 50 mm bred og mindst 15 mm tyk.
 3.8.2.
 Placer kraftpåføringsanordningen og kraftpåføringspladen på døren, således at den påførte kraft er vandret og vinkelret på køretøjets længdemidterlinje og i højde med et punkt midt på dørkantens længde og således, at belastningsanordningen ikke kommer i kontakt med vinduesglasset.
 3.8.3.
 Kraftpåføringspladen placeres så tæt på dørkanten som muligt. Kraftpåføringspladen behøver ikke være lodret.
 3.9. Døren skal være ulåst. Der må ikke påsvejses eller fastgøres yderligere anordninger eller dele til skydedøren eller dens komponenter.
 3.10. Alt udstyr til måling af døradskillelsens omfang under prøvningen fastgøres.
 3.11. Anbring belastningspåføringsenheden, således at kraftpåføringspladerne berører med skydedørens indvendige side.
 4.


text:
PRØVNINGSMETODE
 4.1. Hver kraftpåføringsanordning bevæges med en hastighed på op til 2 000 N/min, jf. fabrikantens forskrifter, indtil der opnås en kraft på 9 000 N på hver kraftpåføringsanordning, eller indtil en af den opnår en samlet forskydning på 300 mm.
 4.2. Hvis en af kraftpåføringsanordningerne når den tilsigtede kraft på 9 000 N før den anden, fastholdes de 9 000 N med den pågældende kraftpåføringsanordning, indtil den anden kraftpåføringsanordning når 9 000 N.
 4.3. Når begge kraftpåføringsanordninger har nået 9 000 N, stoppes deres fremadrettede bevægelse og den resulterende belastning opretholdes i mindst 10 sekunder.
 4.4. Den i punkt 4.3 beskrevne placering for kraftpåføringsanordningen fastholdes, og i løbet af 60 sekunder måles adskillelsen mellem dørrammens ydre kant og dørens indvendige side langs dørens omkreds.
 Figur 6-1
 Sideskydedør, prøvningsmetode for komplet køretøj (Bemærk: Skydedøren vises adskilt fra køretøjet)


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0111(01)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 86/2000 af 27. oktober 2000 om ændring af bilag VI (social sikring) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 007 af 11/01/2001 s. 0001 - 0002
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 86/2000af 27. oktober 2000om ændring af bilag VI (social sikring) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag VI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 65/2000 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 2. august 2000(1).(2) Afgørelse truffet af De Europæiske Fællesskabers Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring nr. 174 af 20. april 1999 om fortolkning af artikel 22a i forordning (EØF) nr. 1408/71(2) bør indarbejdes i aftalen.(3) Afgørelse truffet af De Europæiske Fællesskabers Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring nr. 175 af 23. juni 1999 om fortolkning af det i artikel 19, stk. 1 og 2, artikel 22, artikel 22a, artikel 22b, artikel 25, stk. 1, 3 og 4, artikel 26, artikel 28, stk. 1, artikel 28a, artikel 29, artikel 31, artikel 34a og artikel 34b i forordning (EØF) nr. 1408/71 omhandlede begreb "naturalydelser" ved sygdom og moderskab samt om opgørelse af refusionsbeløb i henhold til artikel 93, 94 og 95 i forordning (EØF) nr. 574/72 og om de forskud, der skal ydes i henhold til samme forordnings artikel 102, stk. 4(3), bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende punkter indsættes efter punkt 3.52 (afgørelse nr. 173) i bilag VI til aftalen:"3.53. 32000 D 0141: Afgørelse nr. 174 af 20. april 1999 om fortolkning af artikel 22a i forordning (EØF) nr. 1408/71 (EFT L 47 af 19.2.2000, s. 30).3.54. 32000 D 0142: Afgørelse nr. 175 af 23. juni 1999 om fortolkning af det i artikel 19, stk. 1 og 2, artikel 22, artikel 22a, artikel 22b, artikel 25, stk. 1, 3 og 4, artikel 26, artikel 28, stk. 1, artikel 28a, artikel 29, artikel 31, artikel 34a og artikel 34b i forordning (EØF) nr. 1408/71 omhandlede begreb 'naturalydelser' ved sygdom og moderskab, samt om opgørelse af refusionsbeløb i henhold til artikel 93, 94 og 95 i forordning (EØF) nr. 574/72 og om de forskud, der skal ydes i henhold til samme forordnings artikel 102, stk. 4 (EFT L 47 af 19.2.2000, s. 32)."Artikel 2Teksterne til afgørelse nr. 174 og nr. 175 på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 28. oktober 2000, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(4).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2000.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneG.S. GunnarssonFormand(1) EFT L 250 af 5.10.2000, s. 46.(2) EFT L 47 af 19.2.2000, s. 30.(3) EFT L 47 af 19.2.2000, s. 32.(4) Ingen forfatningsmæssige krav


text:
 Avis juridique important
 |
 21997A0618(02)
 Brevveksling om bekræftelse af den fælles forståelse af principperne for internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz (Japan) - Bilag: Kommissorium for programmet for et internationalt samarbejde om avanceret fabrikation
 EF-Tidende nr. L 161 af 18/06/1997 s. 0021 - 0025
 BREVVEKSLING om bekræftelse af den fælles forståelse af principperne for internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz A. Brev fra Fællesskabet Bruxelles, den 19. marts 1997.Hr. . . .,Jeg henviser til de forhandlinger, som har fundet sted om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer (IMS) mellem deltagerne, dvs. Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz.Formålet med dette brev er at bekræfte den fælles forståelse, der er opnået om principperne for samarbejde om IMS. Brevet supplerer kommissoriet, der er udarbejdet af den internationale styringskomité ved afslutningen af IMS-forundersøgelsen i 1994, og som indebærer en ændring af artikel VIII i kommissoriet og artikel 1.13 i tillæg 2 til kommissoriet, jf. nedenfor. Kommissoriet og tillæggene dertil er knyttet til dette brev.1. MålsætningDeltagerne fremmer og letter samarbejdet mellem enheder - etableret på deres område (for så vidt angår Det Europæiske Fællesskab på dets medlemsstaters område) - inden for intelligente fremstillingssystemer. Samarbejdet skal indebære en balance mellem udbytte og indsats, være af industriel relevans og være baseret på princippet om gensidig interesse og forståelse.2. Tekniske aspekter af IMS-samarbejdetSamarbejdet omfatter foreløbig følgende fem tekniske aspekter:a) produktets totale livsløbb) fabrikationsprocesserc) strategi-, planlægnings- og designværktøjerd) menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender, oge) virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.Andre aspekter inden for IMS kan komme på tale, men det bør sikres, at nye tekniske aspekter stemmer overens med den offentlige politik og prioriteringerne inden for industrien i de deltagende regioner.3. Samarbejdsformer og -metoderSamarbejdet indebærer, at enheder deltager i projekter i overensstemmelse med fælles vedtagne procedurer for oprettelse og drift af internationale konsortier, og det kan omfatte besøg, uddannelse og udveksling af videnskabsmænd, ingeniører og andet personale, når der er tale om formål, der er relevante for, at projekterne kan gennemføres og afsluttes med held.4. Formidling og anvendelse af informationIntellektuel ejendomsret som følge af projekter, der gennemføres i forbindelse med IMS, er underlagt bestemmelserne i tillæg 2 til kommissoriet. Dette tillægs artikel 1.13 ændres, da Østrig, Finland og Sverige nu er medlemmer af Den Europæiske Union.5. FinansieringFinansiering af samarbejdsaktiviteter sker under forbehold af, at de fornødne midler er til rådighed, og er underlagt de relevante love og bestemmelser, politikker og programmer i de deltagende regioner.Hver deltager finansierer sin egen deltagelse.Hver deltager bidrager - økonomisk eller med naturalydelser - på ligelig vis til udførelsen af det interregionale sekretariats funktioner og afholdelsen af dets udgifter.6. Implementering af IMSDe repræsentanter for deltagerne, der er udpeget til at sidde i den internationale styringskomité, fungerer som bindeled mellem styringskomitéen og deres respektive offentlige myndigheder. Deltagernes repræsentanter overvåger gennemførelsen med


text: hensyn til IMS's formål, principper og programstruktur, og de har en formidlende rolle. De har herudover følgende funktioner:- de skal fremme det gode samarbejde mellem de regionale sekretariater- de skal sørge for informationsudveksling om lokal praksis, lokale love og bestemmelser og programmer, der er relevante for samarbejdet- de skal lette de små og mellemstore virksomheders direkte og indirekte deltagelse i IMS-programmet. Dette indebærer især adgang til en elektronisk partnersøgningsfacilitet og en elektronisk fortegnelse over interessetilkendegivelser, og- de skal forelægge de offentlige myndigheder styringsudvalgets anbefalinger vedrørende nye deltageres adgang med henblik på afgørelse.Deltagerne organiserer, forvalter eller udpeger deres respektive regionale sekretariater. De regionale sekretariater har især følgende ansvarsområder:- at lette hurtig udvælgelse af projekter på regionalt niveau i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er gældende i deltagerens region- at yde assistance ved konsortiedannelser inden for og på tværs af de respektive regioner- at samarbejde med grupper med regional infrastruktur for at lette IMS.7. VarighedIMS-programmets varighed er ti år. Hver deltager kan når som helst trække sig ud med tolv måneders varsel. Deltagerne tager principperne for deres samarbejde op til fornyet overvejelse fem år efter programmets iværksættelse med henblik på at konstatere, om det bør fortsættes, ændres eller afsluttes. Dette punkt erstatter artikel VIII i kommissoriet.8. Gennemførelse af IMS i EuropaDet Europæiske Fællesskab og Schweiz og Norge forbeholder sig ret til at handle som én enkelt europæisk region og at lade sig repræsentere af en kombineret delegation i den internationale styringskomité og at have støtte i et enkelt europæisk IMS-sekretariat.Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber sørger for den nødvendige støtte til det regionale sekretariat.Dette brev, sammen med deltagernes accept af det, supplerer og ændrer kommissoriet og bekræfter den fælles forståelse om samarbejdsprincipperne for IMS. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De snarest vil bekræfte denne forståelse.På vegne af Det Europæiske Fællesskab>REFERENCE TIL EN GRAFIK>B. Brev fra Japan Tokyo, den 1. april 1997.Hr. . . .,Jeg anerkender hermed modtagelsen af Deres brev af 19. marts 1997 med følgende ordlyd:»Jeg henviser til de forhandlinger, som har fundet sted om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer (IMS) mellem deltagerne, dvs. Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz.Formålet med dette brev er at bekræfte den fælles forståelse, der er opnået om principperne for samarbejde om IMS. Brevet supplerer kommissoriet, der er udarbejdet af den internationale styringskomité ved afslutningen af IMS-forundersøgelsen i 1994, og som indebærer en ændring af artikel VIII i kommissoriet og artikel 1.13 i tillæg 2 til kommissoriet, jf. nedenfor. Kommissoriet og tillæggene dertil er knyttet til dette brev.1. MålsætningDeltagerne fremmer og letter samarbejdet mellem enheder - etableret på deres område (for så vidt angår Det Europæiske Fællesskab på dets medlemsstaters område) - inden for intelligente fremstillingssystemer. Samarbejdet skal indebære en balance mellem udbytte og indsats, være af industriel relevans og være baseret på princippet om gensidig interesse og forståelse.2. Tekniske aspekter af IMS-samarbejdetSamarbejdet omfatter foreløbig følgende fem tekniske aspekter:a) produktets totale livsløbb) fabrikationsprocesserc) strategi-, planlægnings- og designværktøjerd) menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender, oge)


text: virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.Andre aspekter inden for IMS kan komme på tale, men det bør sikres, at nye tekniske aspekter stemmer overens med den offentlige politik og prioriteringerne inden for industrien i de deltagende regioner.3. Samarbejdsformer og -metoderSamarbejdet indebærer, at enheder deltager i projekter i overensstemmelse med fælles vedtagne procedurer for oprettelse og drift af internationale konsortier, og det kan omfatte besøg, uddannelse og udveksling af videnskabsmænd, ingeniører og andet personale, når der er tale om formål, der er relevante for, at projekterne kan gennemføres og afsluttes med held.4. Formidling og anvendelse af informationIntellektuel ejendomsret som følge af projekter, der gennemføres i forbindelse med IMS, er underlagt bestemmelserne i tillæg 2 til kommissoriet. Dette tillægs artikel 1.13 ændres, da Østrig, Finland og Sverige nu er medlemmer af Den Europæiske Union.5. FinansieringFinansiering af samarbejdsaktiviteter sker under forbehold af, at de fornødne midler er til rådighed, og er underlagt de relevante love og bestemmelser, politikker og programmer i de deltagende regioner.Hver deltager finansierer sin egen deltagelse.Hver deltager bidrager - økonomisk eller med naturalydelser - på ligelig vis til udførelsen af det interregionale sekretariats funktioner og afholdelsen af dets udgifter.6. Implementering af IMSDe repræsentanter for deltagerne, der er udpeget til at sidde i den internationale styringskomité, fungerer som bindeled mellem styringskomitéen og deres respektive offentlige myndigheder. Deltagernes repræsentanter overvåger gennemførelsen med hensyn til IMS's formål, principper og programstruktur, og de har en formidlende rolle. De har herudover følgende funktioner:- de skal fremme det gode samarbejde mellem de regionale sekretariater- de skal sørge for informationsudveksling om lokal praksis, lokale love og bestemmelser og programmer, der er relevante for samarbejdet- de skal lette de små og mellemstore virksomheders direkte og indirekte deltagelse i IMS-programmet. Dette indebærer især adgang til en elektronisk partnersøgningsfacilitet og en elektronisk fortegnelse over interessetilkendegivelser, og- de skal forelægge de offentlige myndigheder styringsudvalgets anbefalinger vedrørende nye deltageres adgang med henblik på afgørelse.Deltagerne organiserer, forvalter eller udpeger deres respektive regionale sekretariater. De regionale sekretariater har især følgende ansvarsområder:- at lette hurtig udvælgelse af projekter på regionalt niveau i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er gældende i deltagerens region- at yde assistance ved konsortiedannelser inden for og på tværs af de respektive regioner- at samarbejde med grupper med regional infrastruktur for at lette IMS.7. VarighedIMS-programmets varighed er ti år. Hver deltager kan når som helst trække sig ud med tolv måneders varsel. Deltagerne tager principperne for deres samarbejde op til fornyet overvejelse fem år efter programmets iværksættelse med henblik på at konstatere, om det bør fortsættes, ændres eller afsluttes. Dette punkt erstatter artikel VIII i kommissoriet.8. Gennemførelse af IMS i EuropaDet Europæiske Fællesskab og Schweiz og Norge forbeholder sig ret til at handle som én enkelt europæisk region og at lade sig repræsentere af en kombineret delegation i den internationale styringskomité og at have støtte i et enkelt europæisk IMS-sekretariat.Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber sørger for den nødvendige støtte til det regionale sekretariat.Dette brev, sammen med deltagernes accept af det, supplerer og ændrer kommissoriet og bekræfter den fælles forståelse om samarbejdsprincipperne for


text: IMS. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De snarest vil bekræfte denne forståelse.«Jeg har den ære hermed at bekræfte, at min regering er indforstået med indholdet af Deres brev.For regeringen for Japan>REFERENCE TIL EN GRAFIK>BILAG KOMMISSORIUM FOR PROGRAMMET FOR ET INTERNATIONALT SAMARBEJDE OM AVANCERET FABRIKATION I. FORMÅL Dette dokument indeholder kommissoriet for deltagerne i programmet om intelligente fabrikationssystemer (IMS) under det internationale forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fabrikationssystemer. Det er ikke formålet med dette kommissorium at skabe forpligtelser i henhold til international eller national ret.II. MÅLSÆTNING Målsætningen for IMS-programmet er følgende:A. at sikre mere sofistikerede fabrikationsprocesserB. at forbedre det globale miljøC. at øge den effektivitet, hvormed vedvarende og ikke-vedvarende ressourcer anvendesD. at skabe nye produkter og vilkår, som betyder en væsentlig forbedring af brugernes livskvalitetE. at forbedre fabrikationsmiljøetF. at udvikle en anerkendt og fastlagt fabrikationsdisciplin, som kan fremme videnoverførsel til kommende generationerG. at reagere hensigtsmæssigt på internationalisering af fabrikationH. at udvide og åbne markeder over hele verdenI. at fremme en verdensomspændende professionalisme inden for fabrikation ved at skabe en global anerkendelse og en etableret uddannelse på området.Til opfyldelse af denne målsætning bør IMS-programmet være katalysator for:A. verdensomspændende samarbejde på fabrikationsområdet mellem store og små virksomheder, brugere og leverandører, universiteter og regeringerB. spredning over hele verden af resultaterne af vigtige forbedringer i fabrikationenC. udvikling af globale rekommandationer for fabrikationsstandarder gennem samarbejde om mulige emner for præstandardiseringerD. bedømmelse og prioritering til brug for et verdensomspændende samarbejde om udvikling af fabrikationsprocesserE. formidling, forståelse og anvendelse af sammenhængende retningslinjer, bestemmelser og aftalemodeller i overensstemmelse med deltagernes og projektpartnernes intellektuelle ejendomsret.III. BAGGRUND Forundersøgelsen til definition af IMS-programmet havde følgende seks deltagere:- Australien- Canada- Det Europæiske Fællesskab (EF)- EFTA-landene Østrig, Finland, Sverige, Norge og Schweiz- Japan- USA.EF og EFTA-landene optrådte fælles som en samlet europæisk region.Deltagerne gennemførte forundersøgelsen i henhold til »Kommissorium for forundersøgelse af internationalt samarbejde om avanceret fabrikation«.Den internationale styringskomité for forundersøgelsen erklærede i sin slutrapport, at det vil være muligt at udarbejde et internationalt samarbejdsprogramm for forskning og udvikling af avanceret fabrikation, og at det vil kunne struktureres retfærdigt og fordelagtigt med retfærdige og fordelagtige resultater.Den internationale styringskomité for forundersøgelsen henstillede i sin slutrapport, at IMS-programmet indledes, og det stillede forslag om ledelsesstruktur, tekniske emner og regler for intellektuel ejendomsret i forbindelse med programmet.IV. PRINCIPPER Fabrikation er en primær velstandsgenerator og væsentlig for etableringen af et sundt økonomisk grundlag for økonomisk vækst.Behovet for førsteklasses fabrikationsprocesser er blevet forstærket efter etableringen af globale markeder.Forskning og udvikling på fabrikationsområdet får større og større betydning for fabrikationsprocesserne. Der drives verden over massiv forskning i avanceret fabrikation.Et effektivt styret internationalt samarbejde om forskning i og udvikling af avanceret fabrikation kan bidrage til at forbedre fremstillingsprocesserne.Internationalt samarbejde om avanceret fabrikation bør foregå efter følgende principper:A. Bidrag til og udbytte af et sådant samarbejde skal være retfærdige og afbalancerede.B. Samarbejdsprojekter skal have industriel relevans.C. Samarbejdsprojekter skal gennemføres af tværregionale, geografisk fordelte konsortier.D. Samarbejdsprojekter kan opstå når som helst i innovationsfasen.E. Alle skal have del i resultaterne af samarbejdsprojekterne gennem en styret informationsformidling, som beskytter og tager rimeligt hensyn


text: til en opfinders ophavsret til idéer, som er skabt under eller tilført projektet.F. Dersom aktiviteter under et IMS-projekt sponsoreres af det offentlige eller bruger offentlige resourcer, må de ikke omfatte konkurrerende forskning og udvikling.V. PROGRAMSTRUKTUR OG FINANSIERING IMS-programmet er et internationalt samarbejde, hvor deltagerne arbejder sammen om at øge industriens konkurrenceevne, løse de problemer, fabrikanter verden over konfronteres med, og udvikle avancerede fabrikationsteknologier og -systemer til gavn for menneskeheden. IMS-programmet skal være så vidtrækkende, som det praktisk er muligt.A. IMS-programmet styres af en ledelsesstruktur med følgende organer:1. en international IMS-styringskomité2. et tværregionalt sekretariat3. regionssekretariater.IMS-programmet omfatter projekter inden for de tekniske områder, der beskrives i tillæg 1.Projektpartnerne skal overholde de regler for intellektuel ejendomsret, der beskrives i tillæg 2, og som omfatter et minimum af ufravigelige krav, ikke-obligatoriske regler, der skal anvendes, og fravigelige bestemmelser.B. Finansielle midler til ledelsesstrukturen1. Deltagerne finansierer hver især deres egen deltagelse.2. Deltagerne vælger selv finansieringsmetode for deres egen deltagelse.3. Deltagerne yder hver især et rimeligt bidrag i form af finansielle midler eller andet til at dække omkostningerne ved driften af det tværregionale sekretariat.4. Deltagerne er hver især ansvarlige for deres delegations underhold og nødvendig ansvarsdækning.C. Finansielle midler til projekterne1. Deltagerne finansierer selv deres egen deltagelse.2. Deltagerne vælger selv finansieringsmetode for deres egen deltagelse.VI. LEDELSESSTRUKTUR A. Den internationale IMS-styringskomité: IMS-programmet overvåges af en international IMS-styringskomité, hvis medlemmer skal være fremtrædende repræsentanter for deltagernes industrielle, akademiske eller offentlige sektor og besidde stor viden om fabrikation. De skal både være villige og i stand til at bruge den nødvendige tid og de nødvendige kræfter, der kræves til styring af IMS-programmet.1. Komitéens sammensætning: Der skal være to medlemmer og én observatør fra hver deltager.Det samlede antal medlemmer og observatører vil stige, efterhånden som flere deltagere optages i henhold til proceduren i afsnit IX.Delegationsmedlemmer kan komme fra den enkelte deltagers industrielle, akademiske eller offentlige sektor. En stærk deltagelse fra industrien bør tilstræbes. Mindst et af de to medlemmer skal komme fra industrisektoren, og delegationslederen må ikke komme fra den offentlige sektor. Udvalgsmedlemmerne udpeges for en længere periode. Derimod kan observatører udskiftes efter behov.Den enkelte deltagers delegation til møderne i den internationale IMS-styringskomité kan ledsages af to repræsentanter fra det pågældende regionssekretariat.2. Den internationale IMS-styringskomité kan kun træffe beslutninger, når medlemmerne er enige.3. Formandskab: Forsædet i den internationale IMS-styringskomité går på skift mellem de seks deltagere. En formandsperiode varer to år. I denne periode er formandskabet endvidere ansvarligt for driften af det tværregionale sekretariat. Canada har det første formandskab. Australien får det andet og fungerer som næstformand under det første formandskab, således at kontinuiteten sikres. EFTA får tredje formandskab. Rækkefølgen af formandskaber besluttes i det tredje år efter IMS-programmets start.4. Ansvar: Den internationale IMS-styringskomité skal anbefale politikker og strategier for gennemførelse og udvikling af IMS-programmet, herunder spørgsmålet om nye deltagere. Komitéen skal endvidere:a) sørge for overordnet ledelse, opstille strategisk prioritering og overvåge gennemførelsen af programmetb) sponsorere og godkende nye IMS-dokumenterc) nedsætte foreløbige arbejdsgrupper eller -udvalg, f.eks. i tekniske og juridiske spørgsmål, når det kræves i projektarbejdetd) overvåge det tværregionale sekretariate) sikre international


text: fremme af IMS og af fabrikation som almen fagdisciplinf) godkende projekter som beskrevet i afsnit IXg) sikre, at projekter og arbejde under dette program udføres i overensstemmelse med de formål, de principper og den programstruktur, som deltagerne er blevet enige omh) formidle kommunikationen mellem den internationale IMS-styringskomité, det tværregionale sekretariat, regionssekretariaterne og projektpartnerne.B. Det tværregionale sekretariat: Den deltager, der har forsædet i den internationale IMS-styringskomité, har endvidere ansvaret for ledelsen af det tværregionale sekretariat.Det tværregionale sekretariat har ansvaret for:1. at sørge for logistikken til tværregionale forslag2. at opbevare og distribuere IMS-mødedokumenter og andre dokumenter3. at sørge for logistik til tværregional fremme under den internationale IMS-styringskomités ledelse4. at uddanne nye og potentielle deltagere5. at udsende informationer under og efter afslutningen af projekter6. at bistå ved dannelse af tværregionale konsortier7. at forberede og arrangere undersøgelser og/eller aktiviteter efter den internationale IMS-styringskomités anmodninger.C. Regionssekretariater: Deltagernes regeringer og/eller offentlige administrationer eller offentlige organisationer opretter og leder deres respektive regionssekretariater, som de finder det passende.For at fremme IMS-programmet får regionssekretariaterne ansvaret for:1. at sørge for regional logistik til tværregionale forslag2. at opbevare og distribuere IMS-mødedokumenter og andre dokumenter i de respektive regioner3. at sørge for logistik til regionale møder og regional promotion4. at udsende information under og efter afslutningen af projekter i de respektive regioner5. at bistå ved dannelse af konsortier i og på tværs af de respektive regioner6. at støtte regionale delegationers deltagelse i den internationale IMS-styringskomités møder7. at fremme regionale udvælgelser og undersøgelser8. at arbejde med regionale infrastrukturgrupper til fremme af IMS-programmet.VII. PÅBEGYNDELSE AF IMS-PROGRAMMET IMS-programmet påbegyndes, så snart:1. alle deltagere har ratificeret kommissoriet for IMS-programmet2. den internationale IMS-styringskomités medlemmer er udnævnt3. regionssekretariaterne er udpeget.VIII. OPHØR AF IMS-PROGRAMMET IMS-programmet ophører på tiårsdagen for den fastsatte begyndelsesdato, medmindre regeringerne og/eller de offentlige administrationer beslutter noget andet i programmets syvende år.IX. OPTAGELSE AF NYE DELTAGERE A. Regeringen og/eller den offentlige administration i en ansøgerregion skal først tiltræde IMS-programmets kommissorium.B. Efter at have ratificeret IMS-programmets kommissorium kan projektpartnere fra en ansøgerregion indgå konsortier efter aftale med andre partnere. Bidrag fra partnere i ansøgerregioner skal i en vis tid styres omhyggeligt, således at der kan tegnes en deltagerprofil for den pågældende region.C. Når denne tid er gået (og det kan vare adskillige år), skal regeringerne og/eller de offentlige administrationer på grundlag af henstillinger fra den internationale IMS-styringskomité træffe beslutning om, hvorvidt ansøgerregionen skal repræsenteres i den internationale IMS-styringskomité.X. DANNELSE AF KONSORTIER Regionssekretariater og det tværregionale sekretariat bistår i fællesskab ved dannelsen af konsortier til IMS-projekter.A. Basisdokument for dannelse af konsortierDet tværregionale sekretariat og regionssekretariaterne skal sammen og på grundlag af IMS-programmets kommissorium opstille et basisdokument indeholdende:- programmets organisation- operationens struktur og mål- krav til udvælgelse af projekt og konsortium- tekniske emner og- evaluerings- og udvælgelsesprocedure og gældende kriterier.B. International koordineringspartnerDer udnævnes en international koordineringspartner for hvert enkelt konsortium. Koordineringspartneren skal være et industrifirma med de nødvendige ressourcer til at gennemføre projektet og en påvist kapacitet til styring af komplekse internationale projekter. Internationale koordineringspartneres opgave består i:1. at koordinere dannelsen af konsortier2. at koordinere udarbejdelsen af projektforslag og


text: samarbejdsaftaler3. at optræde som primærkontakt for al kommunikation mellem konsortiet, den internationale IMS-styringskomité og det tværregionale sekretariat4. at hjælpe til en korrekt gennemførelse af projektet5. at koordinere arbejdet med projektgennemgang og informationsformidling.C. Liste over interesserede enhederDet er regionssekretariatet, der i en given region skal udsende basisdokument, oplysninger om nationale finansieringsmuligheder og national tidsplan for IMS-programmet til alle organisationer i den industrielle, akademiske og offentlige sektor, der kan betragtes som potentielle projektpartnere. Regionssekretariatet samler herpå en liste over interesserede enheder. Listen skal omfatte de forskellige interesserede enheders interesseområde og potentiale.D. Udveksling af lister over interesserede enhederDenne liste skal rutinemæssigt ajourføres og distribueres til alle andre regioner gennem det tværregionale sekretariat. Regionssekretariatet skal ligeledes samle lister over interesserede enheder fra andre regioner og udsende disse lister til nationale enheder, der måtte forventes at have lignende interesser. Det skal dyrke fælles interesser hos nationale og udenlandske enheder og støtte dannelsen af konsortier.E. Udveksling af projektforslagEn interesseret enhed kan altid forelægge foreløbige forslag for det regionssekretariat, hvorunder den hører, således at dannelse af internationale konsortier fremmes.Regionssekretariatet udsender disse forslag til alle interesserede enheder på listen. På grundlag af disse informationer kan potentielle partnere bestræbe sig på at danne internationale konsortier.XI. EVALUERING, UDVÆLGELSE OG GENNEMGANG AF PROJEKTER Forslag skal være i overensstemmelse med de principper, den programstruktur og de regler om intellektuel ejendomsret, der findes i kommissoriet.A. Kriterier for valg af projekter1. Industriel relevans.2. Overensstemmelse med de tekniske emner i tillæg 1 med eventuelle ændringer foretaget af den internationale IMS-styringskomité.3. Videnskabelige og tekniske fordele.4. Godkendelses- og markedsføringspotentiale.5. Overensstemmelse med regler for intellektuel ejendomsret i henhold til tillæg 2 med eventuelle ændringer foretaget af den internationale IMS-styringskomité.6. Ekstra fordele.B. Kriterier for valg af konsortier1. Tværregional fordeling af partnereKonsortionalpartnerne skal komme fra mindst tre deltagere.2. Balance mellem bidrag og udbytteKonsortialpartnerne skal påvise, at forholdet mellem bidrag til og udbytte fra deltagelse er retfærdigt og afbalanceret. For at opnå dette må bidrag identificeres efter type (inklusive bidrag som f. eks. udstyr, faciliteter, personale, dokumentation, teknik og baggrundsmateriale, som vedkommende har intellektuel ejendomsret til) og efter værdi for hver partner og hver gruppe.3. Tværregional ledelseEt tværregionalt konsortium skal udpege en international koordinator for konsortiet.4. Formidling af resultaterKonsortiet er forpligtet til at formidle information om projektresultater, herunder erfaringer med dannelse og ledelse af IMS-konsortier, oplyse om tekniske resultater, for så vidt disse ikke er beskyttet af intellektuel ejendomsret, og forelægge en plan for resultatformidlingen.C. ProjektevalueringEvalueringsproceduren omfatter tre stadier.1. Evaluering af projektresuméKonsortiet udarbejder en oversigt over den planlagte forskning. Oversigten forelægges regionssekretariaterne til en indledende, regional gennemgang. De enkelte delegationer udarbejder en henstilling til den internationale IMS-styringskomité. Forslagsstillere, hvis projekter ikke godkendes, underrettes om, hvorfor deres projekt ikke kan støttes.2. Evaluering af totalprojektKonsortiet forelægger et endeligt forslag i standardiseret formulering til detaljeret evaluering i samtlige partnerregioner. Det endelige forslag skal omfatte de enkelte partneres formelle forpligtelse i forhold til IMS-programmets principper, struktur og regler for intellektuel ejendomsret, herunder en underskrevet samarbejdsaftale med en aftale om intellektuel ejendomsret.3. Endelig godkendelseEndelig godkendelse foretages af den internationale IMS-styringskomité på grundlag af regionale henstillinger og


text: indsendte forslag.D. ProjektgennemgangDen internationale IMS-styringskomité vil overvåge og regelmæssigt vurdere udviklingen. Til fremme af dette skal de enkelte konsortier indsende en sammenfattende rapport en gang om året til den internationale IMS-styringskomité. Denne rapport udarbejdes på en standardformular.En region kan overvåge udviklingen hos regionale partnere, når som helst den finder det passende.XII. IMS's ROLLE I FORHOLD TIL SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV), UNIVERSITETER OG OFFENTLIGE FORSKNINGSINSTITUTTER De enkelte deltagere og den internationale IMS-styringskomité udvikler en automatik, der sørger for direkte eller indirekte optagelse af SMV i IMS-programmet. Herudover bør alle regioner overveje aktiviteter som f.eks.:A. klar og veldokumenteret rådgivning om intellektuel ejendomsretB. oversigt over eksisterende lov- eller sædvanemæssige krav, der findes på deltagernes territorier, og deres praktiske betydningC. telefontjenester til besvarelse af enkle forespørgslerD. elektronisk partnersøgningsfacilitet især henvendt til SMVE. elektronisk registrering af interessetilkendegivelser fra SMV, der ønsker at tilslutte sig eksisterende eller kommende projektgrupperF. permanent »case-book« for registrering af IMS-erfaringer med bidrag fra projektholdG. formidlingsaktiviteter særlig rettet mod SMV-sektorerne.Denne liste er ikke udtømmende, og sideløbende med programafviklingen bør det fortsat søges at styrke SMV-deltagelsen og afdække yderligere behov.Listen er også nyttig med henblik på at engagere universiteter og statsstøttede forskningscentre i projekterne. Universiteternes betydning for oplæring i direkte formidling af forskningsresultater til den næste generation af praktikere må udnyttes.XIII. FORMIDLING AF RESULTATERNE Informationsformidling er yderst vigtig. Derfor er den også et krav i IMS-programmet. Dog skal al informationsformidling ske i overensstemmelse med reglerne om intellektuel ejendomsret i tillæg 2. Dette gælder ligeledes formidling af midlertidige og endelige tekniske projektresultater.Informationsformidling vil finde sted på projektniveau, regionalt og tværregionalt. Den kan ske gennem skrevne rapporter, internationale symposier og akademiske publikationer.Tillæg 1 TEKNISKE TEMAER TIL ET SAMLET PROGRAM FOR INTELLIGENTE FABRIKATIONSSYSTEMER (IMS) SOM FORESLÅET AF DET INFORMATIONSTEKNOLOGISKE UDVALG ITC Nedenstående temaliste er tænkt som en opfordring til potentielle projektansøgere om at udarbejde forslag, hvori det globale samarbejde indgår som et direkte krav. Et projektudkast, hvor et globalt samarbejde klart vil give en bedre løsning af opgaverne end regionale bestræbelser, bør prioriteres.1. Produktets totale livsløb - Fremtidens generelle modeller til fabrikationssystemerEksempler på dette tema er forslag om »lynfabrikation« (hurtig fabrikation), »fraktalfabrikken« (forenklet fabrikation), »bioelektronisk fabrikation« (superfremstilling), »holistisk virksomhedsintegration« (sammenhængende fabrikation) m.v.- Intelligente kommunikationsnetværkssystemer for informationsprocesser i fabrikationenFor at forstå effektiviteten ved global distribution og global fremskaffelse må kommunikationsnet, kommunikationsværktøjer og deres applikationer forbedres.- Miljøbeskyttelse, minimalt forbrug af energi og materialerMiljø, energi og materialer rejser efterhånden så komplicerede problemer, at de kun kan løses gennem samarbejde mellem forskellige specialister. Vilkårene på dette område er så forskellige fra region til region, at det er nødvendigt at oparbejde fælles forståelse og harmoniseret indstilling til fabrikationsteknologiernes forhold til miljøbeskyttelsen.- Genbrug og renoveringDet har hidtil nærmest været umuligt at genbruge et produkt fra én region i en anden region. På længere sigt kan denne situation blive til stor skade for frihandelen mellem regionerne. Derfor bør der under IMS-paraplyen udvikles metoder og nye ideer til genbrug, som kan accepteres på verdensplan.- Metoder til påvisning af rentabilitetPå trods af fabrikationsteknologernes bestræbelser er nye problemer opstået med en sådan hast, at de


text: for længst har overhalet den tilsvarende problemløsningsopgave og efterfølgende implementering på fabrikationsområdet. Ofte er begrundelsen den, at bedømmelsen af de nye fabrikationssystemer og deres rentabilitet sker med metoder, der ikke er harmoniserede. Derfor bør IMS støtte projekter, der omfatter udvikling af klare specifikationer for styringsmetoder og rentabilitetsbedømmelse, således at der opnås en fælles forståelse i evalueringen af fabrikationssystemer.2. Fabrikationsprocesser For at dække behovet for hurtig omstilling efter skiftende behov, spare på menneskelige og materielle ressourcer og forbedre arbejdsvilkårene for de ansatte kan følgende emner opstilles.- Rene fabrikationsprocesser, der minimerer virkningerne på miljøetSystemer til minimering af udslip fra fabrikationen.Systemer til minimering af affald fra fabrikationen.Systemer til forlods bedømmelse af fabrikkens og processens livscyklus.- Energieffektive processer, der kan dække fabrikationsbehovene med et minimum af energiforbrugMinimalt energiforbrug.Integrerede proceskredsløb med henblik på lavere energiforbrug.Moduler af energibevaringstypen.Produktionsstyringsteknologi af energibevaringstypen.- Teknologisk innovation i fabrikationsprocesserMetoder til hurtige skift til nye produkter gennem »lyndesign af prototyper«.Fleksible fabrikationsprocesser med henblik på hurtig tilpasning til ændrede arbejdsmarkedsforhold, produkter eller materialer.- Større fleksibilitet og autonomi i de procesmoduler, der indgår i fabrikationssystemerneÅbne distribuerede systemer med moduler, der kan tilpasses både ubemandede systemer, systemer med delvis bemanding og systemer med intens bemanding, og som kan omstille systemarkitekturens komponenter i overensstemmelse med ændringen i produkterne.- Større interaktion eller harmoni mellem fabrikationens forskellige komponenter og funktionerÅben infrastruktur i fabrikationen.Indbyrdes forbundne informationssystemer som f.eks. »remote ID« mellem de respektive moduler.3. Strategi-, planlægnings- og designværktøjer Fabrikation finder sted i en global økonomi. Hvordan og hvor råmaterialerne forarbejdes er en strategisk beslutning, Beslutningen er vanskelig med hensyn til, hvad der skal fremstilles, og hvor det skal fremstilles og købes i det, der er ved at blive til en global økonomi.Mange af vore dages fabrikationer foregår i vertikalt og hierarkisk opbyggede organisationer. Udviklingen hen imod heterarkiske strukturer kræver allerede og vil fortsat kræve store omlægninger i organisatoriske strukturer, systemer og arbejdsmetoder. Vi har behov for metodologier og værktøjer til at hjælpe os med definitionen af passende fabrikationsstrategier og til at konstruere hensigtsmæssige organisationer og forretnings- og arbejdsprocesser.Metoder og værktøjer til støtte for industriel procesfornyelsesteknik. Designværktøjer til støtte for analyser og udvikling af fabrikationsstrategier.Design støtteværktøjer til støtte for planlægning af virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.4. Menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender - Promotions- og udviklingsprojekter for at give fabrikation et bedre imageFabrikationsingeniører står ofte nederst på lønskalaen i forhold til andre ingeniører, og faget har som helhed ringe anseelse. Derfor finder ITC-udvalget, at globalt anerkendte, stærke brancheforeninger og undervisningsinstitutioner, hvis formål er at fremme fabrikation som fagdisciplin, bør betragtes som projekter. I disse forslag indgår oprettelse af internationale organisationer til fremme af fabrikation.- Større kapacitet til uddannelse og oplæring af arbejdsstyrken i fabrikationenIngeniøruddannelsen har tendens til at lægge mere vægt på teori end på praksis. Desuden har den grundlæggende uddannelse ikke altid kunnet dække industriens behov, fordi den ofte leverer dimittender med utilstrækkelige kundskaber. Resultatet er industrier, der har svært ved at omdanne innovation til succesprodukter. Det kræver en prioriteringsændring og tættere bånd mellem industri og uddannelsesinstitutioner. Ligeledes betyder ændringer i systemorganisationen, at oplæring i firmaerne er en permanent proces med


text: henblik på at ajourføre dygtighed og øge de ansattes potentiale - et afgørende element i ethvert system.- Autonome udflytteranlæg (integrering af supplerende erhvervsfunktioner i filialer)Udflytteranlæg havde oprindelig til formål at øge markedsandele og nedsætte produktionsomkostninger; udvikling af arbejdsstyrker til udflytning var en sekundær betragtning. Hvis disse anlæg imidlertid får større selvstændighed, bliver de mere fleksible over for skiftende vilkår i de områder, hvor de har base, hvilket er i tråd med organisatoriske tanker om decentralisering, myndiggørelse og ønsket om »flade« hierarkier. Det bidrager desuden til national udvikling i de lande, hvor anlæggene ligger, samt fremmer IMS-målet om at sikre stor udbredelse af grundlæggende fabrikationskundskaber.- Firmaets tekniske hukommelse: Opbevaring, udvikling og adgangOfte er viden og informationskilder i en fremstillingsvirksomhed isolerede og aflåste. »Organisatorisk oplæring« er en strategi, der går på at omdanne sådan viden til en struktur eller en model, der kan sikre bedre beslutninger og dermed blive et vigtigt IMS-anliggende.- Passende måling af ydelse med henblik på nye paradigmerNye fabrikationsparadigmer bør tilbyde overlegenhed i ydelse på områderne omkostninger, kvalitet, levering og fleksibilitet. De første tre er velkendte og anvendte driftskriterier i massefremstillingen, medens fleksibilitet er en nøgleattribut i den ny paradigmefabrikation. Med henblik på større accept af de nye paradigmer må der udvikles metoder til evaluering af disse.5. Virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø Virksomhedsekstension er udtryk for markedernes krav om at inddrage eksterne kilder i virksomheden uden at eje dem. Fokus på kernevirksomheden er vejen til succes, men levering af produkter og tjenester kræver en fast kombination af talrige færdigheder i verdensklasse. Markeder i stadig ændring kræver en permanent svingende blanding af ressourcer. Den ekstenderede eller udvidede virksomhed, som ideelt set er den ultimative ressource med hensyn til tilpasningsevne, rekonfigurering og fremstilling, er målet. Processen kan anvendes selv i store organisationer, efterhånden som de omdannes til paraplyer for mindre enheder eller nicheorienterede fabrikker.At drive en virksomhed med ekstensioner kræver, at der arbejdes med kommunikations- og databaseteknologier, som ligger meget tæt på det aktuelle teknologiske stade. Dog er den største udfordring organisatorisk og ikke teknologisk.Muligheder for forskning og udvikling på dette område er følgende:- Metodologier til definition og støtte af informationsprocesser og logistik i hele værdikæden i virksomheden med ekstensioner.- Afsætningsmæssig, funktionel og teknisk arkitektur til støtte for teknisk samarbejde i hele værdikæden, dvs. parallel teknik i hele virksomheden med ekstensioner.- Metoder og fremgangsmåder for spredning af omkostninger, passiver og risici samt belønninger til alle elementer i den ekstenderede virksomhed.- Teamsamarbejde på tværs af individuelle enheder inden for virksomheden med ekstensioner.Tillæg 2 REGLER FOR INTELLEKTUEL EJENDOMSRET I FORBINDELSE MED FORSKNINGS- OG UDVIKLINGSPROJEKTER Målsætning Nedenstående regler indeholder både ufravigelige krav og anbefalede principper for partnere, der ønsker at deltage i et projekt under programmet for intelligente fabrikationssystemer, IMS-programmet. Målsætningen for dette regelsæt er at sikre passende beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret, der bibringes eller udvikles i løbet af fælles forsknings- og udviklings-projekter under IMS-programmet, samtidig med at de garanterer:a) at der er en retfærdig balance mellem bidrag og udbytte ved deltagernes samarbejde i sådanne projekterb) at der rammes en passende balance mellem behovet


text: for smidighed i partnernes forhandlinger og behovet for proceduremæssig ensartethed mellem projekter og mellem partnerec) at forskningsresultaterne deles mellem partnerne efter en procedure, der beskytter og sørger for en retfærdig tildeling af enhver intellektuel ejendomsret, der er opstået under eller bibragt samarbejdet.Artikel 1 Definitioner1.1. Afregning: Fordeling af et vederlag i form af royalties eller andre licensafkast mellem en partner og en anden partner, når førstnævnte har eneretten eller er medejer til forgrund, som han offentliggør, udsteder licens på eller overdrager til tredjemand.1.2. Affilieret virksomhed: En juridisk enhed, der direkte eller indirekte ejes eller kontrolleres, som ejer eller kontrollerer, eller som befinder sig i samme ejerforhold eller under samme kontrol som en partner. Fælles ejerskab eller kontrol gennem det offentlige giver ikke i sig selv status som affilieret virksomhed.Ved ejerskab eller kontrol forstås direkte eller indirekte ejendomsret til:a) over 50 % af den udstedte selskabskapital i nominel værdib) over 50 % af de stemmeberettigede aktier ved afstemning om valg af direktører eller personer med lignende funktioner eller anden ret til at vælge og udpege direktører, eller personer i lignende funktioner med stemmeflerhed ellerc) over 50 % af aktierne og ret til at kontrollere ledelse og drift af selskabet gennem kontraktmæssige bestemmelser.1.3. Baggrund: Al information og intellektuel ejendomsret undtagen baggrundsret, som ejes eller kontrolleres af en partner eller en affilieret virksomhed, og som ikke selv er forgrund.1.4. Baggrundsret: Patenter på opfindelser og design samt værktøjsmodeller og dertil svarende ansøgninger, så snart de er offentliggjort, der ejes eller kontrolleres af en partner eller dennes affilierede virksomheder, og som kræver licens til arbejdet i projektet eller kommerciel udnyttelse af forgrunden, og som ikke selv er forgrund.1.5. Fortrolig information: Al information, der ikke gøres almindeligt tilgængelig, og hvortil der kun er adgang i fortrolighed efter loven eller i forbindelse med skriftlige aftaler om fortrolighed.1.6. Konsortium: Mindst tre grupper, som er blevet enige om at udføre et projekt i fællesskab.1.7. Samarbejdsaftale: En eller flere underskrevne aftaler blandt alle partnere i et konsortium om gennemførelsen af et projekt.1.8. Forgrund: Al information og intellektuel ejendomsret, der skabes, udtænkes, opfindes eller udvikles for første gang under gennemførelsen af et projekt.1.9. Gruppe: Alle partnere i et bestemt projekt fra samme deltagers geografiske område.1.10. IMS-program: Program for intelligente fabrikationssystemer.1.11. Intellektuel ejendomsret: Alle rettigheder i henhold til artikel 2 (viii) i konventionen om oprettelse af verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret (WIPO) undertegnet den 14. juli 1967 i Stockholm (1), undtagen tjeneste- og varemærker, kommercielle navne og betegnelser.1.12. Institutionen med almennyttigt formål: En legal, offentlig eller privat institution, der etableres eller organiseres med andre formål end indtjening, og som ikke selv udnytter forgrund kommercielt.1.13. Deltager: Australien, Canada, EF, gruppen af deltagende EFTA-lande (Østrig, Finland, Norge, Sverige og Schweiz), Japan og USA samt alle andre lande eller geografiske regioner, hvis deltagelse i IMS-programmet kan godkendes på den måde, der fastsættes af deltagerne.1.14. Partner: Enhver juridisk eller fysisk person, der deltager som kontrahent i en samarbejdsaftale om et bestemt projekt.1.15. Projekt: Ethvert forsknings- og udviklingsprojekt, der gennemføres af et konsortium under IMS-programmet.1.16. Sammenfattende information: Beskrivelse af


text: målsætning, status og resultater af et projekt, der ikke indeholder fortrolig information.Artikel 2 Ufravigelige reglerEn samarbejdsaftale skal altid indeholde materielle vilkår og betingelser, der er i fuld overensstemmelse med hver af denne artikels punkt 2.1 til 2.13, og der skal i hver enkelt samarbejdsaftale anvendes de definitioner, der fremgår af artikel 1 i nærværende dokument.Når et projekt eller en potentiel partner eller dennes affilierede virksomheder er genstand for lovbestemte eller aftalemæssige krav fra det offentlige, og disse krav har betydning for rettigheder eller forpligtelser i henhold til samarbejdsaftalen, skal den potentielle partner gøre de øvrige partnere bekendt med alle krav, som han måtte have kendskab til, inden han indgår i samarbejdsaftalen. Partnere skal sikre, at ejerskab, anvendelse, afsløring af og udstedelse af licens på forgrund fortsat sker i overensstemmelse med disse ufravigelige regler, dersom projektet bliver gjort til genstand for krav fra det offentlige.Partnere skal ved et projekts start straks underrette hinanden om, hvilke af deres affilierede virksomheder der vil blive involveret i projektets gennemførelse, ligesom de skal underrette hinanden om ændringer hos således involverede partnere under projektafviklingen. På tidspunktet for indgåelse af en samarbejdsaftale og umiddelbart efter, at nye juridiske enheder har opfyldt definitionen for affilierede virksomheder, kan partnere udelukke affilierede virksomheder fra rettigheder og forpligtelser ifølge nærværende regler i overensstemmelse med vilkårene i samarbejdsaftalen.Skriftlig aftale 2.1. Partnere skal indgå en skriftlig samarbejdsaftale, som er gældende for deres deltagelse i et projekt i henhold til nærværende dokument.Ejerskab 2.2. Forgrund kan kun ejes af den ene partner eller i fællesskab af de partnere, der har skabt den.2.3. En partner, der er eneejer af forgrund, kan offentliggøre denne eller udstede ikke-eksklusiv licens til tredjemand på nævnte forgrund uden at foretage afregning med nogen anden partner.2.4. En partner, der er medejer af forgrund, kan offentliggøre denne eller udstede ikke-eksklusiv licens til tredjemand på nævnte forgrund uden at foretage afregning med nogen anden partner, medmindre andet er fastsat i samarbejdsaftalen.2.5. En partner kan overdrage sine ene- eller medejerskabsinteresser i baggrund, baggrundsret eller forgrund til tredjemand uden samtykke fra eller afregning med nogen anden partner.Når partnere helt eller delvis overdrager deres rettigheder til baggrundsret eller til forgrund, er overdragelsen omfattet af samarbejdsaftalen, og overdrageren skal kræve af den enkelte modtager, at han skriftligt binder sig til overdragerens forpligtelser ifølge samarbejdsaftalen med hensyn til de overdragne rettigheder.Informationsformidling 2.6. Sammenfattende information skal stilles til rådighed for alle partnere i andre projekter og udvalg, der nedsættes under IMS-programmet.2.7. Konsortiet skal ved projektets afslutning stille en offentlig beretning, herunder sammenfattende information om projektet, til disposition.Licensrettigheder Forgrund 2.8. Den enkelte partner og denne affilierede virksomheder kan uden at betale royalty anvende forgrund til forskning og udvikling samt til kommerciel udnyttelse. Den kommercielle udnyttelse omfatter retten til at bruge, fremstille, lade fremstille, sælge og importere. Dog kan særlige omstændigheder tillade:a) at partnere i deres samarbejdsaftale enes om at betale royalty til partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, for kommerciel udnyttelse af forgrund, som sådanne institutioner med almennyttigt formål ejer aleneb) at partnere i deres samarbejdsaftale enes om at betale


text: royalty til partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, for kommerciel udnyttelse af forgrund, som sådanne institutioner med almennyttigt formål ejer sammen med andre, såfremt disse royalties både er små og følger IMS-programmets princip om rimelig og retfærdig balance mellem bidrag og udbytte.2.9. En ikke-besiddende partner og dennes affilierede virksomheder må ikke offentliggøre eller udstede licens på forgrund til tredjemand bortset fra, at hver partner eller affilieret virksomhed i normalt forretningsøjemed kan:a) gøre forgrund tilgængelig i fortrolighed og udelukkende med henblik på at fremstille, lade fremstille, importere eller sælge produkterb) udstede licens på software, der indgår i forgrund i objektsprogc) påtage sig retmæssig fremskaffelse af produkter eller tjenester, der medfører offentliggørelse af forgrund.Baggrund 2.10. En partner i et projekt kan, men er ikke forpligtet til at overlade sin baggrund eller udstede licens på den til andre partnere.2.11. Partnere og deres affilierede virksomheder kan bruge andre partneres eller deres affilierede virksomheders baggrundsret, dog kun til forskning og udvikling inden for projektet, uden yderligere vederlag, herunder, men ikke begrænset til, finansielle vederlag.2.12. Partnere og deres affilierede virksomheder skal yde de øvrige partnere og deres affilierede virksomheder en baggrundsretslicens på normale, handelsmæssige vilkår, når licensen er nødvendig for kommerciel udnyttelse af forgrund, medmindre:a) den besiddende partner eller dennes affilierede virksomhed i henhold til loven eller en kontraktlig forpligtelse, der eksisterede inden samarbejdsaftalen blev underskrevet, er ude af stand til at udstede en sådan licens, og når en sådan baggrundsret er specifikt defineret i samarbejdsaftalen, ellerb) partnerne i ganske særlige tilfælde er enige om at udelukke baggrundsret, der er specifikt defineret i samarbejdsaftalen.Videreførelse af rettigheder 2.13. Samarbejdsaftalen skal anføre, at rettigheder og forpligtelser for partnere og affilierede virksomheder med hensyn til forgrund, baggrund og baggrundsret videreføres efter samarbejdsaftalens normale afslutning.Artikel 3 Obligatoriske regler i samarbejdsaftalenPartnerne skal optage alle nedenstående punkter i deres samarbejdsaftale:Offentliggørelse af resultater 3.1. Partnerne skal indhente et eventuelt krævet samtykke fra de øvrige partnere til offentliggørelse af resultater fra projektet ud over den sammenfattende information.3.2. Partnerne skal afgøre, om partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, skal have tilladelse til at offentliggøre forgrund til akademiske formål, når de er eneejere, på betingelse af, at forgrund beskyttes på passende vis i henhold til artikel 3.3 og 3.4.Beskyttelse af forgrund 3.3. Partnerne skal selv definere de foranstaltninger, de vil træffe for at søge juridisk beskyttelse af forgrund på grundlag af intellektuel ejendomsret; når en partner har gjort en opfindelse, skal han inden for en rimelig frist meddele de øvrige partnere i samme projekt, hvilken beskyttelse han har søgt, og give dem en kort beskrivelse af opfindelsen.3.4. Partnerne skal sørge for omgående underretning af alle øvrige partnere i samme projekt og efter anmodning og på indbyrdes aftalte vilkår afsløre opfindelsen og i rimeligt omfang samarbejde om en sådan beskyttelse, som en anden partner i samme projekt søger, dersom og i den udstrækning en eller flere partnere, der ejer forgrund, ikke har til hensigt at søge en sådan beskyttelse.Fortrolig information 3.5. Partnerne skal definere de foranstaltninger, de agter at træffe for at sikre sig, at


text: alle øvrige partnere, der modtager fortrolig information, udelukkende anvender eller gør denne fortrolige information tilgængelig for sig selv eller for deres affilierede virksomheder, for så vidt det er tilladt, på de vilkår, hvorunder informationen er givet.Tvistemål og gældende lov 3.6. Partnerne skal i deres samarbejdsaftale nedfælde, hvorledes tvistemål skal afgøres.3.7. Partnerne skal i deres samarbejdsaftale nedfælde, hvilken lov der skal gælde for samarbejdsaftalen.Artikel 4 Valgfrie reglerPartnerne skal ikke, men kan optage nedenstående regler i deres samarbejdsaftale:Regler for affilierede virksomhederMonopol- og konkurrenceforholdAnnullation og ophævelseForhold mellem arbejdsgiver og arbejdstagerEksportkontrol og overholdelseAftaleområdeParternes hensigtLicenspartnere i andre projekterLicensgiverens forpligtelse i forbindelse med licenstagerens anvendelse af den omfattede teknologiUdlån eller overladelse af ansatte og deraf følgende rettighederOptagelse af nye partnere og partneres udtræden af projekterBaggrund efter samarbejdsaftalens ophørForpligtelser med hensyn til beskyttelse, anvendelse og hemmeligholdelse af fortrolig informationResidualinformationRoyaltysatser for baggrundsretlicenserSoftware kildekodeSkatteforholdAftalens gyldighedsperiode.Der er sandsynligvis yderligere regler, som partnerne vil blive nødt til at indsætte i deres samarbejdsaftaler alt efter de særlige omstændigheder ved netop deres projekt. Partnerne bør selv søge ekspertbistand i denne henseende og bemærke, at sådanne supplerende klausuler på ingen måde må stride mod nærværende bestemmelsers artikel 1 og 2.(1) Se tillæg 3.Tillæg 3 KONVENTION OM OPRETTELSE AF VERDENSORGANISATIONEN FOR INTELLEKTUEL EJENDOMSRET WIPO (STOCKHOLM, 14. JULI 1967) Artikel 2 (viii) definerer intellektuel ejendomsret som omfattende:». . . alle rettigheder til litterære, kunstneriske og videnskabelige værker; udøvende kunstneres optræden; fonogrammer og radio/tv-udsendelser; opfindelser på alle områder af menneskeligt virke; videnskabelige opdagelser; industrielt design; varemærker, tjenestemærker og kommercielle navne og betegnelser; beskyttelse mod illoyal konkurrence samt alle rettigheder, der skyldes intellektuel aktivitet på industrielle, videnskabelige, litterære eller kunstneriske områder.«


text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0119
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 119/2003 af 26. september 2003 om ændring af bilag XIII (transport) til EØS-aftalen
 EU-Tidende nr. L 331 af 18/12/2003 s. 0042 - 0043
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 119/2003af 26. september 2003om ændring af bilag XIII (transport) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 91/2003 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 11. juli 2003(1).(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 411/2003 af 5. marts 2003 om ændring af forordning (EF) nr. 805/1999 om visse gennemførelsesforanstaltninger til Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 om en kapacitetspolitik for EF's indlandsflåder til fremme af vandvejstransporten(2) skal indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende led indsættes i punkt 45b (Kommissionens forordning (EF) nr. 805/1999) i bilag XIII til aftalen:"- 32003 R 0411: Kommissionens forordning (EF) nr. 411/2003 af 5. marts 2003 (EUT L 62 af 6.3.2003, s. 18)."Artikel 2Teksterne til forordning (EF) nr. 411/2003 på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 27. september 2003, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle nødvendige meddelelser, jf. aftalens artikel 103, stk. 1(3).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2003.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneH. S. H. Prinz Nikolaus von LiechtensteinFormand(1) EUT L 272 af 23.10.2003, s. 27.(2) EUT L 62 af 6.3.2003, s. 18.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/APS/04
 Traktat om Den Europæiske Union - Aftale om social- og arbejdsmarkedspolitikken indgået mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater med undtagelse af Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland - Artikel 4
 EF-Tidende nr. C 191 af 29/07/1992 s. 0092
 Artikel 4 1. Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsplan kan, hvis parterne finder det oenskeligt, foere til overenskomstmaessige forbindelser, herunder aftaler. 2. Ivaerksaettelsen af aftaler, der indgaas paa faellesskabsplan, finder sted - enten efter de fremgangsmaader og den praksis, arbejdsmarkedets parter og Medlemsstaterne normalt anvender - eller i spoergsmaal under artikel 2 efter faelles anmodning fra de underskrivende parter, ved en afgoerelse, som Raadet traeffer paa forslag af Kommissionen. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal, undtagen naar den paagaeldende aftale indeholder en eller flere bestemmelser, der vedroerer et af de i artikel 2, stk. 3, naevnte omraader, i saa fald traeffer Raadet afgoerelse med enstemmighed.


text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0710(10)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 11/97 af 14. marts 1997 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 182 af 10/07/1997 s. 0041 - 0041
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 11/97 af 14. marts 1997 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 27/96 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg (1);Kommissionens direktiv 96/40/EF af 25. juni 1996 om etablering af en fælles model til et identitetskort for skibsinspektører, der udfører havnestatskontrol (2), bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Følgende punkt indføjes efter punkt 56b (Rådets direktiv 95/21/EF) i bilag XIII til aftalen:»56ba. 396 L 0040: Kommissionens direktiv 96/40/EF af 25. juni 1996 om etablering af en fælles model til et identitetskort for skibsinspektører, der udfører havnestatskontrol (EFT nr. L 196 af 7. 8. 1996, s. 8).«Artikel 2 Teksterne til direktiv 96/40/EF på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den 1. april 1997, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 4 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 1997.På Det Blandede EØS-Udvalgs vegneC. DAYFormand(1) EFT nr. L 186 af 25. 7. 1996, s. 80.(2) EFT nr. L 196 af 7. 8. 1996, s. 8.


text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0313(06)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 65/96 af 27. november 1996 om ændring af bilag XIV (Konkurrence) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 071 af 13/03/1997 s. 0038 - 0038
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 65/96 af 27. november 1996 om ændring af bilag XIV (Konkurrence) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag XIV til aftalen blev sidst ændret ved afgørelse nr. 46/96 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg (1);Kommissionens forordning (EF) nr. 1523/96 af 24. juli 1996 om ændring af forordning (EØF) nr. 1617/93 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, på visse kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis vedrørende fælles udarbejdelse og samordning af fartplaner, fælles drift, konsultationer om passager- og fragttakster inden for ruteflyvning samt tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i lufthavne (slots) (2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 I bilag XIV til aftalen indsættes følgende under punkt 11b (Kommissionens forordning (EØF) nr. 1617/93):», som ændret ved:- 396 R 1523: Kommissionens forordning (EF) nr. 1523/96 af 24. juli 1996 om ændring af forordning (EØF) nr. 1617/93 (EFT nr. L 190 af 31. 7. 1996, s. 11).«Artikel 2 Den islandske og norske udgave af forordning (EF) nr. 1523/96, som er vedlagt som bilag til de pågældende sprogs versioner af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den 1. december 1996, forudsat at de i aftalens artikel 103, stk. 1 omhandlede notifikationer er blevet meddelt Det Blandede EØS-Udvalg.Artikel 4 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 1996.På Det Blandede EØS-Udvalgs vegneH. HAFSTEINFormand(1) EFT nr. L 291 af 14. 11. 1996, s. 39.(2) EFT nr. L 190 af 31. 7. 1996, s. 11.


text:
 Avis juridique important
 |
 21996D0919(03)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 31/96 af 5. juni 1996 om ændring af bilag I (Dyre-og plantesundhed) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 237 af 19/09/1996 s. 0042 - 0042
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 31/96 af 5. juni 1996 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag I til aftalen blev sidst ændret ved afgørelse nr. 25/96 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg (1);Kommissionens direktiv 95/9/EF af 7. april 1995 om ændring af direktiv 94/39/EF om udarbejdelse af en liste over anvendelsesområder for foder med særlige ernæringsformål (2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 I bilag I til aftalen indføjes følgende led i kapitel II punkt 4d (Kommissionens direktiv 94/39/EF):», som ændret ved:- 395 L 0009: Kommissionens direktiv 95/9/EF af 7. april 1995 (EFT nr. L 91 af 22. 4. 1995, s. 35).«Artikel 2 Den islandske og norske udgave af direktiv 95/9/EF, som er vedlagt som bilag til de pågældende sprogs versioner af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den 6. juni 1996, forudsat at de i aftalens artikel 103, stk. 1 omhandlede notifikationer er blevet meddelt Det Blandede EØS-Udvalg.Artikel 4 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juni 1996.På Det Blandede EØS-Udvalgs vegneP. BENAVIDESFormand(1) EFT nr. L 186 af 25. 7. 1996, s. 77.(2) EFT nr. L 91 af 22. 4. 1995, s. 35.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22012A0811(01)
 Aftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om anvendelse og overførsel af passagerlisteoplysninger til United States Department of Homeland Security
 EU-Tidende nr. L 0215 af 11/08/2012 s. 5 - 0014
 OVERSÆTTELSEAftalemellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om anvendelse og overførsel af passagerlisteoplysninger til United States Department of Homeland SecurityAMERIKAS FORENEDE STATER,i det følgende benævnt "De Forenede Stater", ogDEN EUROPÆISKE UNION,i det følgende benævnt "EU",i det følgende samlet benævnt "parterne",SOM ØNSKER effektivt at forhindre og bekæmpe terrorisme og grov kriminalitet af grænseoverskridende karakter som et middel til at beskytte deres respektive demokratiske samfund og fælles værdier,SOM TILSTRÆBER at fremme og tilskynde til samarbejde mellem parterne i den transatlantiske samarbejdsånd,SOM ANERKENDER, at staterne har ret til og ansvar for at sikre deres borgeres sikkerhed og beskytte deres grænser, og som tager hensyn til, at alle nationer har ansvar for at beskytte menneskers liv og sikkerhed, bl.a. under international transport,SOM ER OVERBEVIST OM, at udveksling af oplysninger er et væsentligt led i bekæmpelsen af terrorisme og grov kriminalitet af grænseoverskridende karakter, og at behandlingen og anvendelsen af passagerlisteoplysninger (PNR-oplysninger) i denne forbindelse er et nødvendigt redskab, som giver adgang til oplysninger, der ikke ville kunne være indhentet på anden vis,SOM ER FAST BESLUTTET på at forhindre og bekæmpe terrorhandlinger og kriminalitet af grænseoverskridende karakter, idet grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder samtidig respekteres, og vigtigheden af privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger og andre oplysninger erkendes,SOM TAGER HENSYN TIL internationale instrumenter, amerikansk lovgivning og forskrifter, hvorefter alle luftfartsselskaber, der foretager passagerflyvninger i udenlandsk lufttransport til eller fra De Forenede Stater, skal gøre PNR-oplysninger tilgængelige for Department of Homeland Security (DHS), i det omfang sådanne oplysninger er indsamlet og lagret i luftfartsselskabernes automatiske reservations-/afgangskontrolsystemer, og tilsvarende krav, der gennemføres eller kan gennemføres i EU,SOM NOTERER SIG, at DHS behandler og anvender PNR-oplysninger med henblik på at forebygge, afsløre, efterforske og retsforfølge terrorhandlinger og grænseoverskridende kriminalitet under overholdelse af sikkerhedsforanstaltninger vedrørende privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger og andre oplysninger som fastsat i denne aftale,SOM UNDERSTREGER, at det er vigtigt, at De Forenede Stater deler PNR-oplysninger eller de relevante analytiske oplysninger, der uddrages af PNR-oplysninger, med de kompetente politi- og retsmyndigheder i medlemsstaterne i Den Europæiske Union, i det følgende benævnt "EU-medlemsstaterne", og med Europol og Eurojust som et middel til at fremme internationalt politisamarbejde og retligt samarbejde,SOM ANERKENDER begge parters langvarige traditioner med hensyn til respekt for privatlivets fred, som det fremgår af deres love og grundlæggende dokumenter,SOM TAGER HENSYN TIL EU's forpligtelser i henhold til artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende respekt for de grundlæggende rettigheder, retten til respekt for privatliv, hvad angår behandling af personoplysninger i henhold til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, proportionalitets- og nødvendighedsprincippet vedrørende retten til respekt for privatliv og familieliv, respekt for retten til privatliv og beskyttelse af personoplysninger i henhold til artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, Europarådets konvention nr. 108 om beskyttelse af det


text: enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger og den hertil knyttede protokol 181 og artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,SOM TAGER HENSYN TIL, at DHS på nuværende tidspunkt anvender håndfaste procedurer til at beskytte privatlivets fred og sikre dataenes integritet, herunder fysisk sikkerhed, adgangskontrol, adskillelse og kryptering af data, revisionskapacitet og effektive ansvarlighedsforanstaltninger,SOM ANERKENDER, at det er vigtigt at sikre datakvalitet, -nøjagtighed, -integritet og -sikkerhed, og at indføre passende ansvarlighedsforanstaltninger for at sikre, at disse principper respekteres,SOM især NOTERER SIG princippet om åbenhed og de forskellige midler, som De Forenede Stater anvender til at sikre, at passagerer, som DHS har indsamlet PNR-oplysninger om, informeres om behovet for at indsamle disse oplysninger og anvendelsen heraf,SOM OGSÅ ERKENDER, at indsamling og analyse af PNR-oplysninger er nødvendig, for at DHS kan udføre sin grænsekontrolopgave, idet det sikres, at indsamlingen og anvendelsen af PNR-oplysninger fortsat er relevant og nødvendig for at opfylde formålet med indsamlingen af disse oplysninger,SOM ANERKENDER, at DHS med henblik på denne aftale og gennemførelsen heraf bør anses for at sikre et tilstrækkeligt databeskyttelsesniveau i forbindelse med behandlingen og anvendelsen af PNR-oplysninger, der overføres til DHS,SOM TAGER HENSYN TIL, at De Forenede Stater og Den Europæiske Union har forpligtet sig til at sikre et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger og samtidig bekæmpe kriminalitet og terrorisme, og at begge parter er fast besluttede på hurtigt at nå frem til en aftale om at beskytte de personoplysninger, som udveksles i forbindelse med bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme, på en så omfattende måde, at det vil fremme fælles mål,SOM ANERKENDER de vellykkede fælles revisioner, der blev foretaget i 2005 og 2010 af de aftaler, der blev indgået mellem parterne i 2004 og 2007 om overførsel af PNR-oplysninger,SOM NOTERER SIG parternes og EU-medlemsstaternes interesse i at udveksle oplysninger om metoden til overførsel af PNR-oplysninger og den videre overførsel af PNR-oplysninger som beskrevet i de relevante artikler i denne aftale, og som endvidere noterer sig EU's interesse i, at dette spørgsmål behandles inden for rammerne af den i denne aftale omhandlede konsultations- og revisionsmekanisme,SOM BEKRÆFTER, at denne aftale ikke danner præcedens for kommende ordninger mellem parterne eller mellem en af parterne og en anden part vedrørende behandling, anvendelse og overførsel af PNR-oplysninger eller enhver anden form for oplysninger eller vedrørende databeskyttelse,SOM ANERKENDER de tilknyttede principper om proportionalitet, relevans og nødvendighed, som er vejledende for denne aftale og Den Europæiske Unions og De Forenede Staters gennemførelse af denne aftale, ogSOM TAGER HENSYN til muligheden for også at drøfte overførsel af PNR-oplysninger for skibspassagerer,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:KAPITEL IGENERELLE BESTEMMELSERArtikel 1Formål1. Denne aftale har til formål at sikre sikkerheden og beskytte borgernes liv og sikkerhed.2. I denne aftale fastsættes med henblik herpå parternes ansvar med hensyn til betingelserne for overførsel, behandling, anvendelse og beskyttelse af PNR-oplysninger.Artikel 2Anvendelsesområde1. Ved PNR-oplysninger forstås som fastsat i retningslinjerne fra Organisationen for International Civil Luftfart oplysninger, der registreres af luftfartsselskaber eller deres befuldmægtigede for alle rejser, der reserveres af eller på vegne af en passager, og


text: som er lagret i luftfartsselskabernes reservationssystemer, afgangskontrolsystemer eller tilsvarende systemer, der omfatter de samme funktionaliteter (i denne aftale under ét benævnt reservationssystemer). PNR-oplysninger består som anvendt i denne aftale specifikt af de typer af oplysninger, der fremgår af bilaget til denne aftale ("bilaget").2. Denne aftale finder anvendelse på luftfartsselskaber, der transporterer passagerer med fly mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater.3. Denne aftale finder også anvendelse på luftfartsselskaber, der er registreret i eller lagrer oplysninger i Den Europæiske Union, og som transporterer passagerer med fly til og fra De Forenede Stater.Artikel 3Udlevering af PNR-oplysningerParterne er enige om, at luftfartsselskaber skal udlevere PNR-oplysninger, der er lagret i deres reservationssystemer, til DHS som krævet i henhold til og i overensstemmelse med DHS's standarder og på en måde, der er forenelig med denne aftale. Hvis de PNR-oplysninger, der er overført af luftfartsselskaberne, indeholder andre oplysninger end dem, der er anført i bilaget, skal DHS slette sådanne oplysninger ved modtagelsen.Artikel 4Anvendelse af PNR-oplysninger1. De Forenede Stater indsamler, anvender og behandler PNR-oplysninger med henblik på at forebygge, afsløre, efterforske og retsforfølge:a) Terrorhandlinger og hermed forbundet kriminalitet, herunderi) opførsel, som —1. involverer en voldelig handling eller en handling, der bringer menneskeliv, ejendom eller infrastruktur i fare, og2. forekommer at have til formål —a) at intimidere eller bruge tvang over for en civilbefolkningb) at øve indflydelse på en regerings politik ved intimidering eller brug af tvang ellerc) at påvirke en regerings adfærd ved masseødelæggelse, attentater, bortførelse eller gidseltagning.ii) aktiviteter, der udgør en forbrydelse i henhold til gældende internationale konventioners og protokollers anvendelsesområde og definitioneriii) handlinger, der på en hvilken som helst måde, direkte eller indirekte består i at tilvejebringe eller indsamle økonomiske midler med henblik på eller med viden om, at de skal anvendes fuldt eller delvis til at udføre en af de handlinger, der er beskrevet i første eller andet afsnitiv) forsøg på at begå en af de handlinger, der er beskrevet i første, andet eller tredje afsnitv) medvirken som medskyldig i en af de handlinger, der er beskrevet i første, andet eller tredje afsnitvi) organisering eller dirigering af andre til at begå en af de handlinger, der er beskrevet i første, andet eller tredje afsnitvii) medvirken på anden måde til begåelse af en af de handlinger, der er beskrevet i første, andet eller tredje afsnitviii) fremsættelse af trusler om at ville begå en af de handlinger, der er beskrevet i første afsnit, under forhold, der viser, at truslen er troværdig.b) Andre forbrydelser, for hvilke der kan idømmes frihedsstraf på tre år eller derover, og som er af grænseoverskridende karakter.En forbrydelse anses for at være af grænseoverskridende karakter, hvis:i) den begås i mere end ét landii) den begås i ét land, men en væsentlig del af forberedelsen, planlægningen, styringen eller kontrollen har fundet sted i et andet landiii) den begås i ét land, men involverer en organiseret kriminel gruppe, som udfører kriminelle aktiviteter i mere end ét landiv) den begås i ét land, men har betydelige virkninger i et andet land, ellerv) den begås i


text: ét land, og lovovertræder opholder sig i eller agter at rejse til et andet land.2. PNR-oplysninger kan anvendes og behandles fra sag til sag, hvis det er nødvendigt på grund af alvorlig fare og for at beskytte en persons vitale interesser eller hvis pålagt af en domstol.3. PNR-oplysninger kan anvendes og behandles af DHS med henblik på at identificere de personer, der skal underkastes en nærmere afhøring eller undersøgelse ved deres ankomst til eller afrejse fra De Forenede Stater, eller som kræver en nærmere undersøgelse.4. Stk. 1, 2 og 3 berører ikke national retshåndhævelse, retlige beføjelser eller procedurer, hvis der under anvendelsen og behandlingen af PNR-oplysninger opdages andre lovovertrædelser eller tegn herpå.KAPITEL IIGÆLDENDE SIKKERHEDSFORANSTALTNINGER FOR ANVENDELSEN AF PNR-OPLYSNINGERArtikel 5Datasikkerhed1. DHS sørger for, at der gennemføres passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at beskytte personoplysninger og andre oplysninger, der indgår i PNR-oplysninger, mod hændelig, ulovlig eller uautoriseret tilintetgørelse, tab, videregivelse, ændring, adgang, behandling eller anvendelse.2. DHS gør passende brug af teknologi for at sikre databeskyttelse, -sikkerhed, -fortrolighed og -integritet. DHS skal især sikre:a) at der anvendes krypterings-, bemyndigelses- og dokumentationsprocedurer, som anerkendes af kompetente myndigheder. Adgang til PNR-oplysningerne skal især være sikret og forbeholdt et begrænset antal specifikt udpegede embedsmændb) at PNR-oplysningerne opbevares i et sikkert fysisk miljø og beskyttes mod fysisk indtrængen, ogc) at der findes en ordning, som sikrer, at forespørgsler om PNR-oplysninger foregår i overensstemmelse med artikel 4.3. DHS træffer i tilfælde af brud på privatlivets fred (herunder uautoriseret adgang eller videregivelse) rimelige foranstaltninger til i givet fald at underrette de berørte personer for at begrænse risikoen for skade som følge af uautoriseret videregivelse af personoplysninger eller andre oplysninger og for at indføre afhjælpende foranstaltninger, der er teknisk gennemførlige.4. DHS underretter inden for denne aftales anvendelsesområde omgående de relevante europæiske myndigheder om væsentlige brud på privatlivets fred, der involverer PNR-oplysninger om EU-borgere eller -indbyggere, og som skyldes hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, hændeligt tab, ændring af data, uautoriseret videregivelse af eller adgang til data eller enhver anden form for ulovlig behandling eller anvendelse af data.5. De Forenede Stater bekræfter, at effektive administrative, civile og strafferetlige håndhævelsesforanstaltninger er til rådighed i henhold til den amerikanske lovgivning, hvad angår brud på privatlivets fred. DHS kan gribe til disciplinære sanktioner over for personer, der er ansvarlige for brud på privatlivets fred, bl.a. nægtelse af adgang til systemet, formelle irettesættelser, suspension, degradering eller fjernelse fra tjenesten.6. Enhver adgang til PNR-oplysninger samt behandlingen og anvendelsen heraf skal registreres eller dokumenteres af DHS. Registreringer eller dokumentation må kun anvendes med henblik på tilsyn og kontrol samt systemvedligeholdelse, eller hvis det i øvrigt kræves i henhold til lovgivningen.Artikel 6Følsomme oplysninger1. I det omfang, hvor de indsamlede PNR-oplysninger om en passager indeholder følsomme oplysninger (dvs. personoplysninger eller oplysninger vedrørende racemæssig eller etnisk baggrund, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning eller fagforeningsmæssigt tilhørsforhold samt vedrørende helbredsforhold og seksualliv), anvender DHS automatiske systemer, som filtrerer og maskerer disse følsomme PNR-oplysninger. Derudover behandler og anvender DHS ikke disse oplysninger yderligere, undtagen i overensstemmelse med stk. 3 og 4.2. DHS forelægger for