text:
henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 107 vedrørende køretøjer i klasse M2 og M3 og ekstern statusindikator som defineret i dette regulativ ikke som lygter.
 2.1.6.
 »Ændringsindeks«: et løbenummer, der begynder fra 0, og som er specifikke for hver lygte (funktion), der er omfattet af FN-regulativ nr. 148, 149 og 150. Det angiver det antal gange, hvor den nye ændringsserie til det relevante FN-regulativ (nr. 148, 149 og 150) har indført strengere krav til denne lygte(funktion).
 2.2. Definitioner af type
 2.2.1.
 »Køretøjstype, for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler«: køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden på de i punkt 2.2.1.1-2.2.1.4 nævnte væsentlige områder.
 Følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«: køretøjer, der adskiller sig fra hinanden på de i punkt 2.2.1.1-2.2.1.4 nævnte områder, uden at dette medfører ændringer af de for den pågældende køretøjstype foreskrevne lygters art, antal, placering, geometriske synlighed og nærlysfald, samt køretøjer med eller uden valgfrie ekstralygter:
 2.2.1.1.
 køretøjets ydre dimensioner og form
 2.2.1.2.
 lygternes/lyssignalernes antal og placering
 2.2.1.3.
 systemet til indstilling af forlygteniveauet
 2.2.1.4.
 affjedringssystemet.
 2.3. Køretøj
 2.3.1.
 »Ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, mandskab, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, reservehjul og værktøj, der normalt medføres.
 2.3.2.
 »Lastet køretøj«: køretøjet lastet til den teknisk tilladte totalmasse, der er angivet af fabrikanten, der også skal fastsætte fordelingen af denne masse på akslerne i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i bilag 5.
 2.3.3.
 »Yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:
 2.3.3.1.
 dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt tilslutninger til dæktrykmålere
 2.3.3.2.
 eventuelle anordninger mod udskridning på hjulene
 2.3.3.3.
 anordninger til indirekte udsyn
 2.3.3.4.
 retningsviserblinklygter på siden, endemarkeringslygter, positionslygter fortil, baglygter, parkeringslygter, retroreflektorer og sidemarkeringslygter
 2.3.3.5.
 toldplomber på køretøjet og fastgørelses- og beskyttelsesanordninger til dem
 2.3.3.6.
 lyssystemer ved udstigningsdøre i køretøjer i klasse M2 og M3, som specificeret i punkt 2.1.5.
 2.3.4.
 »Udvendige mål«: afstanden mellem de to i punkt 2.3.3 ovenfor definerede lodrette planer.
 2.3.4.1.
 »Total bredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.3.3 ovenfor definerede lodrette planer.
 2.3.4.2.
 »Total længde«: afstanden mellem de to lodrette planer vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen, som berører den yderste kant foran og bagved, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:
 a)
 anordninger til indirekte udsyn
 b)
 endemarkeringslygter
 c)
 tilkoblingsanordninger, hvis der er tale om motorkøretøjer.
 For påhængskøretøjer medregnes trækstangen i enhver måling af den »totale længde«, medmindre denne er specifikt undtaget
 2.3.5.
 »Funktionskontrol«: et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke.
 2.3.6.
 »Tilslutningskontrol«: et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, men ikke, om den fungerer korrekt.
 2.3.7.
 »Jorden«: den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret.
 2.3.8.
 »Bevægelige komponenter«: karrosseripaneler eller andre vogndele, der kan ændre stilling ved, at de vippes, drejes eller forskydes uden brug af værktøj. De omfatter ikke førerhuse på lastvogne, som kan vippes fremover
 2.3.9.
 »Bevægelige komponenters normale


text:
brugsstilling«: den bevægelige komponents af fabrikanten angivne stilling(er) i forbindelse med køretøjets normale brugs- og parkeringstilstand.
 2.3.10.
 »Køretøjets normale brugstilstand«:
 2.3.10.1.
 For motorkøretøjers vedkommende, når køretøjet i køreklar stand med systemet i gang og de bevægelige komponenter i den normale stilling som defineret i punkt 2.3.9.
 2.3.10.2.
 For påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet et trækkende motorkøretøj i den i punkt 2.3.10.1 beskrevne tilstand med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.3.9 definerede normale stilling(er).
 2.3.11.
 »Køretøjets parkeringstilstand«:
 2.3.11.1.
 For motorkøretøjers vedkommende, køretøjet i holdende stilling med systemet slukket og de bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.3.9 definerede normale stilling(er).
 2.3.11.2.
 For påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet et trækkende motorkøretøj i den i punkt 2.3.11.1 beskrevne tilstand med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.3.9 definerede normale stilling(er).
 2.4. Generelt om lygter
 2.4.1.
 »Tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er indregistreret; sådanne lygter kan have andre specifikationer end de lygter, der ved godkendelsen er påmonteret køretøjet, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ.
 2.4.2.
 »Uafhængige lygter«: anordninger, der har separate synlige overflader i referenceaksens retning (2), separate lyskilder og separate lygtehuse
 2.4.3.
 »Sammenbyggede lygter«: anordninger, der har separate synlige overflader i referenceaksens retning2 og separate lyskilder, men et fælles lygtehus.
 2.4.4.
 »Kombinerede lygter«: anordninger, der har separate synlige overflader i referenceaksens retning2, men en fælles lyskilde og et fælles lygtehus.
 2.4.5.
 »I hinanden indbyggede lygter«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, som fungerer under forskellige betingelser (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles synlige overflader i referenceaksens retning2 og fælles lygtehus (3).
 2.4.6.
 »Enkeltfunktionslygte«: en del af en anordning, som udfører en enkelt belysnings- eller lyssignalfunktion.
 2.4.7.
 »Lygte, som kan skjules«: en lygte, der kan skjules helt eller delvis, når den ikke er i brug. Dette kan ske ved hjælp af et bevægeligt dæksel, ved ændring af lygtens position eller på andre måder. Betegnelsen »indtrækkelig lygte« benyttes mere specielt om en lygte, som kan skjules, og som kan trækkes ind i karrosseriet.
 2.4.8.
 »Afstanden mellem to lygter«, som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets forskrifter, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt.
 2.4.9.
 »Valgfri ekstralygte«: en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg.
 2.4.10.
 »Par«: et sæt lygter med samme funktion i køretøjets venstre og højre side.
 2.4.10.1.
 »Afstemt par«: et sæt lygter med samme funktion i køretøjets venstre og højre side, der som et par opfylder de fotometriske krav.
 2.4.11.
 »Enkeltlygter og sammensatte lygter«:
 2.4.11.1.
 »enkeltlygte«:
 a)
 en anordning eller del af en anordning, som har én lys- eller lyssignalfunktion, én eller flere lyskilder og én synlig overflade i referenceaksens retning, som kan være en kontinuerlig overflade eller sammensat af to eller flere særskilte dele, eller
 b)
 ethvert aggregat bestående af to »D«-mærkede identiske eller uidentiske lygter med samme funktion eller
 c)
 enhver samling af to separate retroreflektorer, uanset om

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
de er ens eller ej, som er blevet godkendt særskilt eller
 d)
 et samvirkende lygtesystem bestående af to eller tre Y-mærkede samvirkende lygter, som er godkendt sammen og giver samme funktion
 2.4.11.2.
 »To lygter« eller »et lige antal lygter« i form af et bånd eller en stribe: to lygter med en enkelt lysemitterende flade, forudsat at et sådant bånd eller en sådan stribe er placeret symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen.
 2.4.12.
 »Samvirkende lygtesystem«: et aggregat af to eller tre samvirkende lygter, der opfylder samme funktion.
 2.4.12.1.
 »Samvirkende »Y«-mærket lygte«: en anordning, der indgår som en del af et samvirkende lygtesystem. Samvirkende lygter fungerer sammen, når de aktiveres, har separate synlige overflader i referenceaksens retning og separate lygtehuse, og de kan have separat(e) lyskilde(r).
 2.4.13.
 »»D«-mærkede lygter«: uafhængige lygter, der er godkendt som separate anordninger på en sådan måde, at de enten kan anvendes uafhængigt eller i et aggregat med to lygter, der betragtes som en »enkeltlygte«.
 2.4.14.
 Ved forlygter af forskellige »klasser« forstås forlygter, som er identificeret ved bestemte fotometriske forskrifter.
 2.4.15.
 Definitioner vedrørende forlygter, som afgiver fjernlys og/eller fjernlys og/eller symmetrisk nærlys, til køretøjer i klasse L og T
 2.4.15.1.
 »Ekstra lygteenhed«: den del af et forlygtesystem, der frembringer kurvelys. Den er uafhængig af den anordning, der frembringer hovednærlysstrålen, kan bestå af optiske, mekaniske og elektriske komponenter, og den kan være sammenbygget med og/eller gensidigt indbygget i andre lygte- eller lyssignalanordninger.
 2.4.16.
 Definitioner vedrørende retroreflektorer:
 2.4.16.1.
 »Retrorefleksion«: den refleksion, hvorved en stråling returneres i retninger, der er tæt på den retning, den kommer fra, idet denne egenskab opretholdes selv ved store variationer i den indfaldende stråling:
 2.4.16.2.
 »Retroreflekterende anordning«: en brugsklar kombination med en eller flere retroreflekterende optiske enheder. Retroreflekterende anordninger opdeles efter deres fotometriske egenskaber i tre klasser: Klasse IA eller IB, klasse IIIA eller IIIB og klasse IVA. Retroreflekterende anordninger i klasse IB og IIIB er anordninger, der er kombineret med andre ikke-vandtætte signallygter, og som er integreret i køretøjets karrosseri.
 2.4.17.
 Definitioner vedrørende retroreflekterende afmærkning:
 2.4.17.1.
 »Retroreflekterende afmærkningsmateriale«: en overflade eller en anordning, hvorfra der ved retningsbestemt belysning reflekteres en relativt stor del af det indfaldende lys.
 2.4.17.2.
 »Bageste afmærkningsplade«: en plade, der er beklædt med retroreflekterende og fluorescerende materiale eller anordninger, der har til formål at øge synligheden og gøre det let at identificere tunge og lange køretøjer.
 2.4.17.3.
 »Bagudvendende afmærkningsplade til langsomtkørende køretøjer (SMV)«: en trekantet plade med trunkerede hjørner med et karakteristisk mønster, der er beklædt med retroreflektorer eller retroreflekterende eller fluorescerende materialer.
 2.4.17.4.
 »Prøveenhed«: en komplet retroreflekterende anordning, som er klar til montering på et køretøj og repræsentativ for den aktuelle produktion.
 2.4.17.5.
 »Fluorescens«: Når stoffer, bringes i nærheden af en kilde med ultraviolette eller blå stråler, udsender de stråler, der næsten altid har en længere bølgelængde end dem, der frembringer virkningen. Dette fænomen kaldes fluorescens. I dagslys og tusmørke er fluorescerende farver klarere end normale farver, fordi de tilbagekaster en del af det lys, der rammer dem, og derudover udsender de lys. Om natten er de ikke klarere


text:
end almindelige farver.
 2.5. Lygter
 2.5.1.
 »Fjernlyslygte«: en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet.
 2.5.2.
 »Nærlyslygte«: en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller trafikanter unødigt
 2.5.2.1.
 »Hovednærlysstråle«: det nærlys, der fremkommer uden bidrag fra en infrarød (IR) lysafgiver og/eller ekstra lyskilder til kurvelys
 2.5.3.
 »Retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre. En retningsviserblinklygte kan også anvendes i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 97 eller nr. 116.
 2.5.4.
 »Stoplygte«: en lygte, som skal advare trafikanter bag køretøjet om, at køretøjets bevægelse i længderetningen forsætlig nedbremses.
 2.5.5.
 »Bagnummerpladebelysningsanordning«: en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer.
 2.5.6.
 »Positionslygte fortil«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra.
 2.5.7.
 »Baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra.
 2.5.8.
 »Retroreflektor«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren.
 I dette regulativ betragtes følgende ikke som retroreflektorer:
 2.5.8.1.
 retroreflekterende nummerplader
 2.5.8.2.
 de i ADR (den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej) nævnte retroreflekterende signaler
 2.5.8.3.
 andre retroreflekterende plader og signaler, som ifølge nationale forskrifter skal benyttes i forbindelse med bestemte køretøjsklasser eller bestemte driftsformer
 2.5.8.4.
 retroreflekterende materialer godkendt som klasse D, E eller F i henhold til FN-regulativ nr. 104 og 150 og anvendt til andre formål i henhold til nationale forskrifter.
 2.5.9.
 »Synlighedsmærkning«: en anordning, der skal øge et køretøjs synlighed, når dette ses fra siden eller bagfra (og for påhængskøretøjer også forfra), ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren.
 2.5.9.1.
 »Konturmarkering«: en synlighedsmærkning, der skal vise et køretøjs vandrette og lodrette dimensioner (længde, bredde og højde)
 2.5.9.1.1.
 »Fuld konturmarkering«: en konturmarkering, der viser køretøjets omrids med en kontinuerlig linje.
 2.5.9.1.2.
 »Delvis konturmarkering«: en konturmarkering, der viser køretøjets vandrette dimension med en kontinuerlig linje og dets lodrette dimension ved markering af de øvre hjørner.
 2.5.9.2.
 »Linjemarkering«: en synlighedsmærkning, der skal vise et køretøjs vandrette dimensioner (længde og bredde) ved en kontinuerlig linje.
 2.5.10.
 »Tågeforlygte«: en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen foran køretøjet i tåge eller under alle andre lignende forhold med nedsat sigtbarhed.
 2.5.11.
 »Tågebaglygte«: en lygte, der skal gøre køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge.
 2.5.12.
 »Baklygte«: en lygte, der skal belyse vejstrækningen bag køretøjet og advare andre trafikanter om, at køretøjet bakker eller skal til at bakke
 2.5.13.
 »Parkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på et parkeret køretøj i et bebygget område. Den erstatter under disse omstændigheder positionslygterne fortil og baglygterne.
 2.5.14.
 »Endemarkeringslygte«: en lygte, som er anbragt ved køretøjets yderste kant så nær dets overkant som muligt for tydeligt at angive køretøjets totalbredde. For visse køretøjer og påhængskøretøjer skal den sammen med positionslygterne fortil og baglygterne gøre opmærksom


text:
på køretøjets størrelse.
 2.5.15.
 »Sidemarkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på køretøjets tilstedeværelse, når det ses fra siden.
 2.5.16.
 »Kørelyslygte«: en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel i dagslys.
 2.5.17.
 »Kurvelyslygte«: en lygte, der giver yderligere oplysning af den del af vejen, der befinder sig nær køretøjets forreste hjørne i den side, som køretøjet skal til at dreje mod.
 2.5.18.
 »Udvendig omgivelseslygte«: en lygte, der anvendes til at give ekstra belysning, for at hjælpe førerens og passagerernes ind- og udstigning eller for at gøre det lettere at læsse køretøjet.
 2.5.19.
 »Manøvreringslygte«: en lygte, der anvendes til at give supplerende belysning ved køretøjets side, til hjælp ved langsomme manøvrer.
 2.5.20.
 »Ekstern statusindikator«: et optisk signal monteret uden på køretøjet for at angive status eller statusændring for køretøjsalarmsystemet (AVS), alarmsystemet (AS) og startspærren, jf. FN-regulativ nr. 97 og 116, når køretøjet er parkeret.
 2.6. Signal
 2.6.1.
 »Havariblink«: alle køretøjets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at vise, at køretøjet udgør en midlertidig særlig fare for andre trafikanter.
 2.6.2.
 »Nødbremsesignal«: et signal, der viser andre trafikanter bag køretøjet, at køretøjet er påført en kraftig nedbremsningskraft i forhold til vejforholdene.
 2.6.3.
 »Advarselssignal for påkørsel bagfra« (RECAS — Rear-end collision alert signal): et automatisk signal, der afgives af det forankørende køretøj til det bagvedkørende køretøj. Det advarer om, at det bagvedkørende køretøj skal træffe nødforanstaltninger for at undgå påkørsel.
 2.7. System
 2.7.1.
 »Indstilling«: position for lysbundtet eller en del af dette på en indstillingsskærm i henhold til relevante kriterier.
 2.7.2.
 »Justering«: anvendelsen af de i systemet tilgængelige midler til lodret og/eller vandret indstillingskorrektion af lysbundtet.
 2.7.3.
 »Kurvelys«: en lysfunktion, der giver en forbedret belysning i kurver.
 2.7.4.
 »Adaptivt forlygtesystem« (eller »AFS«): en lysanordning godkendt i henhold til FN-regulativ nr. 123 eller 149, hvor lysbundtet har forskellige karakteristika med henblik på automatisk tilpasning til forskellige forhold under brug af nærlys og, hvis relevant, fjernlys.
 2.7.4.1.
 »Lygteenhed«: en lysemitterende komponent konstrueret til at levere eller bidrage til en eller flere forlygtefunktioner i det adaptive forlygtesystem (AFS).
 2.7.4.2.
 »Installationsenhed«: et udeleligt hus (lygtehus), som indeholder en eller flere lygteenheder.
 2.7.4.3.
 »Lysmodus« (eller »modus«) i en forlygtefunktion leveret af et AFS: et lysbundt, jf. bestemmelserne, leveret i forbindelse med en af nærlysklasserne eller i forbindelse med fjernlyset, udviklet af fabrikanten med henblik på anvendelse i visse køretøjer og under visse omgivelsesforhold.
 2.7.4.4.
 »Systemstyring«: den eller de dele af AFS, der modtager AFS-styresignaler fra køretøjet og automatisk styrer lygteenhedernes funktion.
 2.7.4.5.
 »AFS-styresignal«: (V, E, W, T) input til AFS i overensstemmelse med punkt 6.22.7.4 i dette regulativ
 2.7.4.6.
 »Neutraltilstand«: den AFS-tilstand, hvor en defineret modus af et klasse C-nærlys (»standardnærlys«) eller eventuelt af et fjernlys frembringes i maksimal aktiveringstilstand uden anvendelse af et AFS-styresignal.
 2.7.4.7.
 »Adaptivt fjernlys«: fjernlys i AFS-systemet, som automatisk foretager nedblænding/opblænding afhængigt af, om der er modkørende og forankørende køretøjer for at forbedre førerens lange udsyn uden at genere, distrahere eller blænde andre trafikanter.
 2.7.5.
 Definitioner vedrørende AFS:
 2.7.5.1.
 »Klasse« af nærlys (C, V, E eller W) betegner nærlys, som er identificeret ved


text:
særlige bestemmelser i FN-regulativ nr. 48 (kun til forklaring). Bestemmelserne om nærlysklasserne refererer til følgende forhold: C for standardnærlyset, V til brug i oplyste områder som f.eks. byer, E til brug på veje såsom motorveje, W til brug under ugunstige forhold som f.eks. våde veje).
 2.7.5.2.
 »Kurvelysmodus«: en forlygtefunktion, der flytter lyset lateralt eller modificerer dette (med henblik på tilsvarende virkning), og som er beregnet til kurver, sving eller vejkryds og forsynet med bestemte fotometriske egenskaber.
 a)
 »Kategori 1-kurvelysmodus«: en kurvelysmodus med vandret bevægelse af knækket på afskæringen.
 b)
 »Kategori 2-kurvelysmodus«: en kurvelysmodus uden vandret bevægelse af knækket på afskæringen.
 2.7.5.3.
 »Højre side« og »venstre side«: alle lygteenheder, som er beregnet til montering i den pågældende side i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen i fremadgående retning.
 2.7.5.4.
 »Signal«: ethvert AFS-styresignal, ethvert ekstra styreinput til systemet eller et styreoutput fra systemet til køretøjet.
 2.7.5.5.
 »Signalgenerator«: en anordning, der kan frembringe et eller flere af signalerne til systemprøvning.
 2.7.5.6.
 »Forsynings- og funktionsenheder«: en eller flere systemelementer, der leverer strøm til en eller flere af systemets dele, herunder effektstyring og/eller spændingsregulering for en eller flere lyskilder. f.eks. elektroniske lyskildereguleringer.
 2.7.5.7.
 »Systemreferenceakse«: for et AFS, skæringspunktet mellem køretøjets midterplan i længderetningen og det vandrette plan gennem referencecentrummet for en lygteenhed som specificeret i de tegninger, der ledsager ansøgningen om godkendelse af anordningen.
 2.7.5.8.
 »Køresideskift«: enhver forlygtefunktion eller modus heri eller en del/dele heraf eller enhver kombination af disse, der har til formål at undgå blænding og tilvejebringe tilstrækkelig oplysning i tilfælde, hvor et køretøj udstyret med et system bestemt til trafik i kun én køreside midlertidigt anvendes i et land, hvor der køres i den modsatte køreside.
 2.7.5.9.
 »Erstat-funktion«: enhver specificeret forlygte- og/eller forlygtelyssignalfunktion, en modus af disse funktioner eller en eller flere dele heraf eller en hvilken som helst kombination heraf, der har til formål at erstatte en forlygtefunktion/-modus i tilfælde af svigt.
 2.7.5.10.
 »Funktionel enhed«: en del af en lygteenhed med en specifik lysfordeling, som kan anvendes til forskellige modusser eller klasser. Hvis den anvendes i kurvelysmodus, kan dens lysfordeling variere som funktion af T-signalet (drejeradius). Lysfordelingen skal dog være identisk for et givet T-signal (drejeradius) i alle modusser eller klasser.
 2.7.6.
 Definitioner vedrørende tænd/sluk og aktivering
 2.7.6.1.
 »Tænd«: manuel eller automatisk betjening af en lys- eller signalfunktion, således at den afgiver lys, uanset om funktionen fungerer korrekt eller ej.
 2.7.6.2.
 »Sluk«: manuel eller automatisk betjening af en lys- eller signalfunktion, således at den ophører med at afgive lys, uanset om funktionen fungerer korrekt eller ej.
 2.7.6.3.
 »Aktivér«: manuel eller automatisk aktivering af en lys- eller signalfunktion, uanset om der afgives lys eller ej (f.eks. aktivering af standbytilstand).
 2.7.6.4.
 »Deaktiver«: manuel eller automatisk deaktivering af en lys- eller signalfunktion, uanset om der udsendes lys eller ej (f.eks. daktivering af standbytilstand).
 2.7.6.5.
 »Sekventiel aktivering«: en elektrisk forbindelse, hvor de enkelte lyskilder i lygten er forbundet på en sådan måde, at de tændes i en forudbestemt sekvens i overensstemmelse med de relevante FN-regulativer.
 2.7.7.
 »Retroreflekterende optisk enhed«: en kombination af optiske komponenter, som


text:
gør det muligt at opnå retrorefleksion.
 2.8. Lygteglas
 2.8.1.
 »Lygteglas«: lygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem lysfladen.
 2.8.2.
 »Coating«: et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset.
 2.8.3.
 »Tekstureret ydre lygteglas« eller »tekstureret ydre lygteglasområde«: hele eller en del af det ydre lygteglas konstrueret til at ændre eller påvirke lysspredningen fra lyskilden/lyskilderne, således at lysstrålerne i betydelig grad afledes fra deres oprindelige retning.
 2.9. Lyskilder
 2.9.1.
 »Lyskilde«: et eller flere elementer til synlig stråling med en sokkel til mekanisk og elektrisk tilslutning, eventuelt samlet med en eller flere komponenter til styring af elementerne for synlig stråling.
 2.9.1.1.
 »Udskiftelig lyskilde«: en lyskilde, der er konstrueret til at kunne isættes i og udtages af anordningens holder uden brug af værktøj.
 2.9.1.2.
 »Ikke-udskiftelig lyskilde«: en lyskilde, der kun kan udskiftes ved udskiftning af den anordning, som lyskilden er fastgjort på.
 a)
 Hvis der er tale om et lyskildemodul: en lyskilde, der kun kan udskiftes ved udskiftning af det lyskildemodul, som lyskilden er fastgjort på
 b)
 Hvis der er tale om AFS: en lyskilde, der kun kan udskiftes ved udskiftning af den lygteenhed, som lyskilden er fastgjort på
 2.9.1.3.
 »Lyskildemodul«: en optisk del af en anordning, som er specifik for den pågældende anordning. Det indeholder en eller flere ikke-udskiftelige lyskilder, og det kan eventuelt indeholde en eller flere holdere for godkendte udskiftelige lyskilder
 2.9.1.4.
 »lyskilde med glødetråd«: (glødelampe) en lyskilde, hvor det eneste element til synlig stråling er en eller flere glødetråde, der frembringer termisk stråling
 2.9.1.5.
 »Gasudladningslyskilde«: en lyskilde, hvor det eneste element for synlig stråling er en udladningsbue, der frembringer elektro-luminiscens.
 2.9.1.6.
 »Lysemitterende diode-lyskilde (LED)«: en lyskilde, hvor det eneste element for synlig stråling er én eller flere halvledersamlinger, der frembringer elektro-luminiscens, eventuelt suppleret med ét eller flere elementer til fluorescensbaseret konvertering.
 2.9.1.6.1.
 »LED-alternativ lyskilde«: en LED-lyskilde i en kategori, som benytter en anden lyskildekategori, som frembringer lys ved hjælp af en anden lysgenereringsteknologi.
 2.9.1.7.
 »LED-modul«: et lyskildemodul, der kun har LED'er som lyskilder. Det kan dog eventuelt indeholde en eller flere holdere til godkendte udskiftelige lyskilder
 2.9.2.
 »Elektronisk lyskilderegulering«: en eller flere komponenter mellem strømforsyning og lyskilde til styring af lyskildens spænding og/eller elektriske strøm.
 2.9.2.1.
 »Forkobling«: en eller flere dele, enten mellem strømforsyning og lyskilde eller integreret i lyskilden, som styrer den elektriske strøm i en gasudladningslyskilde.
 2.9.3.
 »Variabel intensitetsregulering«: den anordning, der automatisk regulerer bagudrettede lyssignalanordninger med variabel lysstyrke for at sikre, at signalerne hele tiden er lige synlige. Den variable intensitetsregulering udgør en del af lygten, en del af køretøjet eller er fordelt på både lygten og køretøjet
 2.10. Fotometri
 2.10.1.
 Ved »objektiv lysstrøm« forstås:
 a)
 hvis der er tale om en lyskilde:
 værdien af den objektive lysstrøm uden eventuelle tolerancer som angivet i det relevante datablad i det regulativ, som lyskilden er godkendt efter
 b)
 hvis der er tale om et LED-modul:
 værdien af den objektive lysstrøm som angivet i de tekniske specifikationer, der blev indsendt sammen med LED-modulet med henblik på godkendelse af den lygte, som


text:
LED-modulet indgår i
 2.10.2.
 »Lysemitterende flade« på en »belysningsanordning«, en »lyssignalanordning« eller en retroreflektor: overfladen som angivet på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3 (f.eks. del 1 og 4).
 Disse angives i overensstemmelse med en af følgende betingelser:
 a)
 hvis det ydre lygteglas er tekstureret, skal den angivne lysemitterede flade være hele eller en del af den udvendige overflade på det ydre lygteglas
 b)
 hvis det ydre lygteglas ikke er tekstureret, kan der ses bort fra det ydre lygteglas, og den lysemitterende flade skal være som angivet i tegningen i bilag 3 (jf. f.eks. del 5).
 2.10.3.
 »Lysflade«: (se bilag 3)
 2.10.3.1.
 »En belysningsanordnings lysflade« (punkt 2.5.1, 2.5.2, 2.5.10, 2.5.12 og 2.5.17): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog »projektionsglassets« projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.10.3.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning.
 Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.
 Hvis der er monteret et adaptivt forlygtesystem (AFS): Hvis en lysfunktion frembringes af to eller flere lygteenheder, der er i funktion samtidigt, i den ene side af køretøjet, udgøres den pågældende lysflade af de enkelte lysflader under ét (i figuren i punkt 6.22.4 nedenfor f.eks. udgør lysfladerne af lygteenhed 8, 9 og 11 under ét, og under hensyntagen til deres respektive placering, den pågældende lysflade for køretøjets højre side).
 2.10.3.2.
 »Lyssignalanordningers, dog ikke retroreflektorers, lysflade«(punkt 2.5.3-2.5.7, 2.6.1, 2.5.11 og 2.5.13-2.5.16): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysstyrke i referenceaksens retning til 98 %.
 Til bestemmelse af lysfladens grænser foroven, forneden og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter for at kunne kontrollere afstanden til køretøjets yderkanter og højden over jorden.
 For andre aspekter af lysfladen, f.eks. afstanden mellem to lygter eller funktioner, anvendes formen af denne lysflades omkreds. Skærmene skal forblive parallelle, men kan vendes i andre retninger.
 Hvis der er tale om en lyssignalanordning, hvis lysflade helt eller delvist omslutter en anden funktions lysflade eller en ikke-oplyst flade, kan lysfladen anses for at være den lysemitterende flade (se f.eks. bilag 3, del 2, 3, 5 og 6)
 2.10.3.3.
 »Retroreflektorers lysflade« (punkt 2.5.8): retroreflektorers projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem de angivne yderkanter på retroreflektorens optiske system og er parallelle med den nævnte akse, som angivet af ansøgeren under komponentgodkendelsesproceduren for retroreflektorer. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer
 2.10.4.
 »Synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning — efter fabrikantens eller dennes behørigt bemyndigede repræsentants valg:
 enten projektionen af grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside
 eller projektionen af den lysemitterende flade.
 Kun hvis der er tale om en lyssignalanordning med variabel lysstyrke, skal dens synlige overflade, der kan være


text:
variabel, som specificeret i punkt 2.9.3, betragtes under alle de forhold, som den variable intensitetsregulering tillader, hvis dette er relevant.
 I et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt.
 Forskellige eksempler på anvendelse af synlige overflader findes i bilag 3 til dette regulativ
 2.10.5.
 »Referenceakse«: lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0°, V = 0°) for vinkler for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet.
 2.10.6.
 »Referencecentrum«:
 a)
 skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade eller
 b)
 et punkt på eller nær et retroreflekterende område,
 som af lygtefabrikanten er angivet til at være anordningens centrum med henblik på at præcisere dens ydeevne.
 2.10.7.
 »Vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i lygtens referencecentrum og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β svarer til længde, og de lodrette vinkler α svarer til bredde
 2.10.8.
 Ved »opnåelse af fotometrisk stabilitet« forstås, at variationen i lysstyrken i det specificerede prøvningspunkt er mindre end 3 % inden for en periode på 15 minutter.
 2.10.9.
 »Gonio(foto)metersystem«: (hvis ikke andet er angivet i et særskilt regulativ) et system, der anvendes til de fotometriske målinger, der angives af vinkelkoordinaterne i grader på en kugle med en lodret polakse, jf. CIE-publikation nr. 70, Wien 1987, dvs. svarende til et gonio(foto)metersystem med en vandret akse (»højdeakse«) fastgjort til jorden og en anden, bevægelig akse (»rotationsakse«) vinkelret på den faste vandrette akse (jf. bilag 14 til dette regulativ). Bemærk: I ovennævnte CIE-publikation angives en procedure til korrektion af vinkelkoordinaterne, såfremt der anvendes et alternativt gonio(foto)metersystem.
 2.10.10.
 »H-plan«: det vandrette plan, der omfatter lygtens referencecentrum
 2.10.11.
 »V-plan«: et lodret plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som indeholder lygtens referencecentrum.
 2.10.12.
 »Tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen.
 2.10.13.
 »Observationsvinkel«: vinklen imellem de rette linjer fra referencecentrummet til henholdsvis modtagerens centrum og lyskildens centrum.
 2.10.14.
 »Indfaldsvinkel«: vinklen imellem referenceaksen og en ret linje fra referencecentrummet til lyskildens centrum.
 2.10.15.
 »Drejningsvinkel«: den vinkel, i hvilken den retroreflekterende anordning er drejet omkring referenceaksen ud fra en bestemt stilling.
 2.10.16.
 »Den retroreflekterende anordnings vinkeldiameter«: den vinkel, hvorunder den største dimension af lysfladens synlige overflade ses, hvad enten det er ud fra lyskilden eller modtagerens centrum.
 2.10.17.
 »Belysning af den retroreflekterende anordning«: sædvanligt udtryk for den lysstyrke, der måles i et plan, som er vinkelret på de indfaldende stråler og går gennem referencecentrum.
 2.10.18.
 »Reflektionskoefficient (CIL)«: forholdet mellem styrken af det tilbagekastede lys i den betragtede retning og belysningen af den retroreflekterende anordning ved givne indfalds-, observations- og drejningsvinkler.
 2.11. Farve
 2.11.1.
 Farven på lyset fra en anordning
 2.11.1.1.
 »hvid«: kromaticitetskoordinaterne (x, y) (4) for det udsendte lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 W12
 grænse mod grøn
 y = 0,150 + 0,640 x
 W23
 grænse mod gullig grøn
 y = 0,440
 W34
 grænse


text:
mod gul
 x = 0,500
 W45
 grænse mod rødlig purpur
 y = 0,382
 W56
 grænse mod purpur
 y = 0,050 + 0,750 x
 W61
 grænse mod blå
 x = 0,310
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 W1
 0,310
 0,348
 W2
 0,453
 0,440
 W3
 0,500
 0,440
 W4
 0,500
 0,382
 W5
 0,443
 0,382
 W6
 0,310
 0,283
 2.11.1.2.
 »selektivt gult«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det udsendte lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 SY12
 grænse mod grøn
 y = 1,290 x – 0,100
 SY23
 locus-spektret
 SY34
 grænse mod rød
 y = 0,138 + 0,580 x
 SY45
 grænse mod gullig hvid
 y = 0,440
 SY51
 grænse mod hvid
 y = 0,940 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 SY1
 0,454
 0,486
 SY2
 0,480
 0,519
 SY3
 0,545
 0,454
 SY4
 0,521
 0,440
 SY5
 0,500
 0,440
 2.11.1.3.
 »ravgul«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det udsendte lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 A12
 grænse mod grøn
 y = x – 0,120
 A23
 locus-spektret
 A34
 grænse mod rød
 y = 0,390
 A41
 grænse mod hvid
 y = 0,790 – 0,670 x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 A1
 0,545
 0,425
 A2
 0,560
 0,440
 A3
 0,609
 0,390
 A4
 0,597
 0,390
 2.11.1.4.
 »rød«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det udsendte lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 R12
 grænse mod gul
 y = 0,335
 R23
 locus-spektret
 R34
 den purpur linje
 (dens lineære forlængelse over det purpur farveområde mellem locus-spektrets røde og blå yderpunkter)
 R41
 grænse mod purpur
 y = 0.980 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 R1
 0,645
 0,335
 R2
 0,665
 0,335
 R3
 0,735
 0,265
 R4
 0,721
 0,259
 2.11.2.
 natfarven af det lys, der retroreflekteres fra en anordning, bortset fra retroreflekterende dæk i henhold til regulativ nr. 88
 2.11.2.1.
 »hvid«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 W12
 grænse mod blå
 y = 0,843 – 1,182 x
 W23
 grænse mod violet:
 y = 0,489 x + 0,146
 W34
 grænse mod gul
 y = 0,968 – 1,010 x
 W41
 grænse mod grøn
 y = 1,442 x – 0,136
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 W1
 0,373
 0,402
 W2
 0,417
 0,350
 W3
 0,548
 0,414
 W4
 0,450
 0,513
 2.11.2.2.
 »gul«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 Y12
 grænse mod grøn
 y = x – 0,040
 Y23
 locus-spektret
 Y34
 grænse mod rød
 y = 0,200 x + 0,268
 Y41
 grænse mod hvid
 y = 0,970 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 Y1
 0,505
 0,465
 Y2
 0,520
 0,480
 Y3
 0,610
 0,390
 Y4
 0,585
 0,385
 2.11.2.3.
 »ravgul«: kromaticitetskoordinaterne (x,y)4 for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 A12
 grænse mod grøn
 y = 1,417 x – 0,347
 A23
 locus-spektret
 A34
 grænse mod rød
 y = 0,390
 A41
 grænse mod hvid
 y = 0,790 – 0,670 x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 A1
 0,545
 0,425
 A2
 0,557
 0,442
 A3
 0,609
 0,390
 A4
 0,597
 0,390
 2.11.2.4.
 »rød«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 R12
 grænse mod gul
 y = 0,335
 R23
 locus-spektret


text:
R34
 den purpur linje
 R41
 grænse mod purpur
 y = 0,978 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 R1
 0,643
 0,335
 R2
 0,665
 0,335
 R3
 0,735
 0,265
 R4
 0,720
 0,258
 2.11.3.
 dagfarven på lyset reflekteret fra en anordning
 2.11.3.1.
 »hvid«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 W12
 grænse mod violet:
 y = x – 0,030
 W23
 grænse mod gul
 y = 0,740 – x
 W34
 grænse mod grøn
 y = x + 0,050
 W41
 grænse mod blå
 y = 0,570 – x
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 W1
 0,300
 0,270
 W2
 0,385
 0,355
 W3
 0,345
 0,395
 W4
 0,260
 0,310
 2.11.3.2.
 »gul«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 Y12
 grænse mod rød
 y = 0,534 x + 0,163
 Y23
 grænse mod hvid
 y = 0,910 – x
 Y34
 grænse mod grøn
 y =1,342 x – 0,090
 Y41
 locus-spektret
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 Y1
 0,545
 0,454
 Y2
 0,487
 0,423
 Y3
 0,427
 0,483
 Y4
 0,465
 0,534
 2.11.3.3.
 »rød«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 R12
 grænse mod rød
 y = 0,346 – 0,053 x
 R23
 grænse mod purpur
 y = 0,910 – x
 R34
 grænse mod gul
 y = 0,350
 R41
 locus-spektret
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 R1
 0,690
 0,310
 R2
 0,595
 0,315
 R3
 0,560
 0,350
 R4
 0,650
 0,350
 2.11.4.
 dagfarven på fluorescens fra en anordning
 2.11.4.1.
 »rød«: kromaticitetskoordinaterne (x, y)4 for det reflekterede lys, som ligger inden for kromaticitetsområdet defineret af grænserne:
 FR12
 grænse mod rød
 y = 0,346 – 0,053 x
 FR23
 grænse mod purpur
 y = 0,910 – x
 FR34
 grænse mod gul
 y = 0,315 + 0,047 x
 FR41
 locus-spektret
 Med skæringspunkterne:
 x
 y
 FR1
 0,690
 0,310
 FR2
 0,595
 0,315
 FR3
 0,569
 0,341
 FR4
 0,655
 0,345
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 Ansøgningen skal vedlægges nedennævnte dokumenter og oplysninger i tre eksemplarer:
 3.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen for så vidt angår de punkter, der er nævnt i punkt 2.2.1.1-2.2.1.4 ovenfor med angivelse af grænserne for køretøjets belastning, navnlig den største tilladte last i bagagerummet
 3.2.2.
 en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (komponent, typegodkendelsesmærke, fabrikantens navn osv.), og listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger«
 3.2.3.
 en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningernes placering på køretøjet
 3.2.4.
 tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.10.3 definerede lysflade, den i punkt 2.10.2 definerede lysemitterende flade, den i punkt 2.10.5 definerede referenceakse og det i punkt 2.10.6 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter; disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (punkt 2.5.5.)
 3.2.5.


text:
en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.10.4)
 3.2.6.
 hvis et adaptivt forlygtesystem (AFS) er monteret på køretøjet, skal ansøgeren indsende en detaljeret beskrivelse indeholdende følgende oplysninger:
 3.2.6.1.
 de lysfunktioner og modusser, som det adaptive forlygtesystem (AFS) er godkendt til
 3.2.6.2.
 de tilhørende AFS-styresignaler og deres tekniske specifikationer som defineret i henhold til bilag 10 til FN-regulativ nr. 123 eller bilag 14 til FN-regulativ nr. 149
 3.2.6.3.
 de bestemmelser, der er anvendt med hensyn til automatisk tilpasning af forlygtefunktioner og modusser i henhold til punkt 6.22.7.4 i dette regulativ
 3.2.6.4.
 eventuelle særlige anvisninger vedrørende inspektion af lyskilder og den visuelle inspektion af lysstrålen
 3.2.6.5.
 dokumenter i henhold til punkt 6.22.9.2 i dette regulativ
 3.2.6.6.
 sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i AFS-systemet
 3.2.6.7.
 lygteenheder, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne i punkt 6.22.5 i dette regulativ
 3.2.7.
 for køretøjer i klasse M og N en beskrivelse af strømforsyningsbetingelserne for de anordninger, der er angivet i punkt 2.5.1, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6 og 2.5.7 ovenfor, herunder evt. oplysninger om særligt udstyr til styring af strømforsyning/elektronisk lyskilderegulering eller variabel intensitetsregulering.
 3.2.8.
 Efter fabrikantens valg en erklæring om, hvorvidt det er tilladt at montere lygter, som er godkendt til og udstyret med LED-alternative lyskilder, på køretøjet eller ej, og, hvis dette er tilladt, hvilke lygter.
 3.3.
 Til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, der er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt.
 3.4.
 Det i bilag 1 til dette regulativ viste dokument vedlægges typegodkendelsesdokumentationen.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype.
 4.2.
 Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 07, svarende til ændringsserie 07) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste.
 4.3.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype/del i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.4.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (5)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt


text:
af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.5.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.8.
 Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformning af godkendelsesmærker.
 5. GENERELLE FORSKRIFTER
 5.1.
 Lygter og lyssignalanordninger skal monteres således, at de i den i punkt 2.3.10, 2.3.10.1 og 2.3.10.2 definerede normale brugstilstand bevarer de i dette bilag beskrevne egenskaber på trods af eventuelle vibrationer og sætter køretøjet i stand til at opfylde regulativets forskrifter. Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket.
 5.2.
 De i punkt 2.5.1, 2.5.2 og 2.5.10 beskrevne lygter til belysning skal monteres således, at de uden vanskelighed kan indstilles korrekt.
 5.2.1.
 Hvis der er tale om forlygter med foranstaltninger til at forhindre gener for andre trafikanter i et land, hvor trafikken kører i modsat side af vejen i forhold til i det land, som lygten er konstrueret til brug i, skal sådanne foranstaltninger virke automatisk eller skal betjenes af brugeren med køretøjet parkeret, uden at det er nødvendigt at bruge specialværktøj (ud over specialværktøj leveret sammen med køretøjet (6)). Køretøjsfabrikanten skal levere detaljerede vejledninger sammen med køretøjet.
 5.3.
 For alle lyssignaler, også dem på sidepanelerne, skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; sideretroreflektorers og sidemarkeringslygters referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed. En tolerance på± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.
 5.4.
 Medmindre der ikke foreligger særlige anvisninger, kontrolleres lygternes højde og indstilling med det ulastede køretøj i den i punkt 2.3.10, 2.3.10.1 og 2.3.10.2 beskrevne tilstand anbragt på en vandret flade, og hvis der er installeret et AFS-system, skal dette befinde sig i neutraltilstand.
 5.5.
 Foreligger der ikke særlige anvisninger, skal lygterne i samme lygtepar:
 5.5.1.
 være anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen (bestemt efter lygtens geometriske form, ikke efter den i punkt 2.10.3 definerede lysflades kant)
 5.5.2.
 være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen; dette krav gælder ikke lygtens indre opbygning
 5.5.3.
 opfylde samme kolorimetriske krav og have stort set samme fotometriske egenskaber; dette gælder ikke for et afstemt par klasse F3-tågeforlygter
 5.5.4.
 have stort set samme fotometriske egenskaber.
 5.6.
 Er køretøjets ydre form asymmetrisk, opfyldes ovenstående forskrifter i videst muligt omfang.
 5.7


text:
Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter eller enkeltlygter
 5.7.1.
 Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.
 5.7.1.1.
 De fotometriske og kolorimetriske forskrifter for lygten skal være opfyldt, når alle andre funktioner, som lygten er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med, er slukket.
 Når en positionslygte fortil eller en baglygte er gensidigt indbygget med en eller flere andre funktioner, som kan tændes sammen med den, skal farveforskrifterne for disse andre funktioner være opfyldt, når de gensidigt indbyggede funktioner og positionslygten fortil og baglygten er tændt.
 5.7.1.2.
 Stoplygter og retningsviserblinklygter må ikke være gensidigt indbygget.
 5.7.1.3.
 Hvis stoplygter og retningsviserblinklygter er sammenbyggede, skal følge forskrifter være opfyldt:
 5.7.1.3.1.
 Ingen vandret eller lodret lige linje, der går igennem projektionen af disse funktioners synlige overflade på et plan vinkelret på referenceaksen, må imidlertid skære mere end to grænselinjer til tilstødende områder med anden farve.
 5.7.1.3.2.
 Deres synlige overflader i referenceaksens retning, baseret på de områder, der afgrænses af deres lysemitterende overflader, må ikke overlappe hinanden.
 5.7.2.
 Enkeltlygter
 5.7.2.1.
 Enkeltlygter som defineret i punkt 2.4.11.1, litra a), hvor den synlige overflade består af to eller flere særskilte dele skal være således monteret:
 a)
 Enten skal det samlede område af den synlige overflades særskilte dele projekteret i retningen af referenceaksen i et plan, der tangerer den udvendige overflade på det yderste lygteglas og er vinkelret på referenceaksen, mindst dække 60 % af det mindste rektangel, som kan afgrænse projektionen af den nævnte synlige overflade i referenceaksens retning eller
 b)
 den mindste afstand mellem kanterne af de to tilstødende/tangentielle særskilte dele af den synlige overflade i referenceaksens retning må ikke være over 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.
 Disse forskrifter gælder ikke en enkelt retroreflektor.
 5.7.2.2.
 Enkeltlygter som defineret i punkt 2.4.11.1, litra b) eller c), bestående af to »D«-mærkede lygter eller to separate retroreflektorer skal være således monteret:
 a)
 Enten skal den synlige overflade projekteret i referenceaksens retning for de to lygter eller retroreflektorer dække mindst 60 % af det mindste rektangel, som kan afgrænse projektionen af den nævnte synlige overflade i referenceaksens retning, eller
 b)
 den mindste afstand mellem kanterne af de tilstødende synlige overflader i referenceaksens retning for de to lygter eller to separate retroreflektorer må ikke være mere end 75 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.
 5.7.2.3.
 Enkeltlygter som defineret i punkt 2.4.11.1, litra d), skal opfylde forskrifterne i punkt 5.7.2.1.
 Hvis to eller flere lygter og/eller to eller flere separate synlige overflader indgår i samme lygtehus og/eller har et fælles ydre lygteglas, betragtes disse ikke som et samvirkende lygtesystem.
 Dog kan en lygte i form af et bånd eller en stribe indgå i et samvirkende lygtesystem.
 5.7.2.4.
 To lygter eller et lige antal lygter i form af et bånd eller en stribe placeres symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen og skal være mindst 0,8 m lange og i begge sider højst 0,4 m


text:
fra køretøjets yderste kant. Der skal være mindst to lyskilder til oplysning af denne flade, og disse skal være anbragt så yderligt i enderne som muligt. Den lysemitterende overflade kan udgøres af en række elementer, som er anbragt ved siden af hinanden, forudsat at disse individuelle lysemitterende overflader ved projektion i et tværplan opfylder forskrifterne i punkt 5.7.2.1.
 5.8.
 Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt.
 Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
 5.8.1.
 Med henblik på at reducere de geometriske synlighedsvinkler skal lygtens placering med hensyn til højden over jorden måles fra H-planet.
 5.8.2.
 Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i den synlige overflade i referenceaksens retning, uanset om den benyttes.
 5.8.3.
 Lygternes placering i bredden bestemmes i forhold til køretøjets totalbredde ud fra den kant af den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, og, når det drejer sig om afstanden mellem lygterne, ud fra inderkanten af den synlige overflade i referenceaksens retning.
 Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
 5.9.
 Medmindre der foreligger særlige anvisninger, må en lygtes fotometriske egenskaber (f.eks. intensitet, farve, synlig overflade osv.) ikke forsætligt ændres i den periode, hvor lygten er tændt.
 5.9.1.
 Retningsviserblinklygter, havariblink og ravgule sidemarkeringslygter i overensstemmelse med punkt 6.18.7 nedenfor samt nødbremsesignaler skal være blinkende lygter.
 5.9.2.
 Enhver lygtes fotometriske egenskaber må variere:
 a)
 i forhold til det omgivende lys
 b)
 som følge af, at andre lygter tændes eller slukkes eller
 c)
 hvis lygterne anvendes til at udføre en anden lysfunktion, forudsat at enhver variation i de fotometriske egenskaber er i overensstemmelse med de tekniske forskrifter for den pågældende lygte.
 5.9.3.
 De fotometriske egenskaber af en retningsviserblinklygte i kategori 1, 1a, 1b, 2a eller 2b kan variere under blinken ved sekventiel aktivering af lyskilderne som specificeret i punkt 5.6 i FN-regulativ nr. 6. eller punkt 5.6.11 i FN-regulativ nr. 148.
 Denne bestemmelse gælder ikke, når retningsviserblinklygter i kategori 2a og 2b anvendes som nødbremsesignal, jf. punkt 6.23.1 i dette regulativ.
 5.10.
 De i punkt 2.1.5 definerede lygter må ikke udsende fremadrettet rødt lys, som kan give anledning til forveksling, og heller ikke bagudrettet hvidt lys, som kan give anledning til forveksling. Der tages ikke hensyn til belysningsanordninger til køretøjets indre belysning. I tvivlstilfælde kontrolleres disse forskrifter således:
 5.10.1.
 For så vidt angår synlighed af rødt lys fremad, bortset fra røde, bagudrettede sidemarkeringslygter, må den synlige overflade af en rød lygte ikke være direkte synlig, når køretøjet iagttages, mens man bevæger sig inden for zone 1 i et tværplan beliggende 25 m foran køretøjet, jf. bilag 4.
 5.10.2.
 For så vidt angår synlighed af hvidt lys mod et køretøjs bagende, bortset fra baklygter og hvid synlighedsmærkning på siden, må den synlige overflade


text:
af en hvid lygte ikke være direkte synlig, når køretøjet iagttages, mens man bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m bag køretøjets bageste ende, jf. bilag 4.
 5.10.3.
 Set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer:
 5.10.3.1.
 i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden
 5.10.3.2.
 i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.
 5.11.
 De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygter fortil, baglygter, eventuelle endemarkeringslygter, eventuelle sidemarkeringslygter og nummerpladelygten kun kan tændes og slukkes samtidig.
 5.11.1.
 Dette krav finder ikke anvendelse, når en eller flere af følgende betingelser foreligger:
 a)
 positionslygterne fortil og baglygterne samt sidemarkeringslygterne, når disse er kombineret eller gensidigt indbygget med nævnte lygter, er tændt som parkeringslygter,
 b)
 sidemarkeringslygterne blinker sammen med retningsviserne,
 c)
 kørelyslygterne er tændt
 d)
 funktionen af positionslygterne fortil erstattes, jf. bestemmelserne i punkt 5.12.1 nedenfor.
 5.11.2.
 Hvis der er tale om et samvirkende lygtesystem, skal alle lyskilder tænde og slukke samtidigt.
 5.12.
 De elektriske forbindelser skal være således udført, at fjernlyslygterne, nærlyslygterne og tågeforlygterne ikke kan tændes, medmindre de i punkt 5.11 omtalte lygter også er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys.
 5.12.1.
 Nærlyslygter og/eller fjernlyslygter og/eller tågeforlygter kan erstatte funktionen af positionslygter fortil, hvis:
 5.12.1.1.
 de elektriske forbindelser er udført således, at positionslygterne fortil ved svigt at en af disse lysanordninger automatisk tændes igen, og
 5.12.1.2.
 de lygter/funktioner, der erstatter positionslygterne, for de pågældende lygter opfylder forskrifterne vedrørende:
 a)
 den geometriske synlighed, der er foreskrevet for positionslygter fortil i punkt 6.9.5, og
 b)
 de fotometriske mindsteværdier i henhold til lysfordelingsvinklerne, og
 5.12.1.3.
 prøvningsrapporterne for de lygter, der erstatter positionslygten, på tilfredsstillende vis godtgør overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.12.1.2 ovenfor.
 5.13.
 Kontrolanordning
 Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol.
 5.14.
 Lygter, som kan skjules
 5.14.1.
 Bortset fra fjernlyslygter, nærlyslygter og tågeforlygter, der kan være således indrettet, at de skjules, når de ikke er i brug, må lygter ikke kunne skjules.
 5.14.2.
 Svigter skjulemekanismen, skal lygterne forblive i brugsstilling, hvis de allerede er i brug, eller skal kunne anbringes i brugsstilling uden brug af værktøj.
 5.14.3.
 Lygterne skal kunne bringes i brugsstilling og tændes ved hjælp af et enkelt betjeningsorgan, dog skal der være mulighed for at bringe dem i brugsstilling uden samtidig at tænde dem. Er der tale om sammenbyggede fjernlys- og nærlyslygter, skal det omtalte betjeningsorgan dog kun kunne aktivere nærlyslygterne.
 5.14.4.
 De tændte lygters bevægelse må ikke forsætligt kunne standses fra førersædet, før brugsstillingen er nået. Er der


text:
fare for, at lygterne under deres bevægelse blænder andre trafikanter, må de først tændes, når de har nået brugsstillingen.
 5.14.5.
 Når skjulemekanismen har en temperatur på mellem –30 °C og +50 °C, skal forlygterne kunne nå deres brugsstilling senest tre sekunder efter, at betjeningsorganet er blevet aktiveret.
 5.15.
 Lyset fra de forskellige lygter (7) skal have følgende farver:
 Fjernlyslygte:
 hvidt
 Nærlyslygte:
 hvidt
 Tågeforlygte:
 hvidt eller selektivt gult
 Baklygter:
 hvidt
 Retningsviserblinklygte:
 ravgult
 Havariblink:
 ravgult
 Stoplygte:
 rødt
 Nødbremsesignal:
 ravgult eller rødt
 Advarselssignal for påkørsel bagfra:
 ravgult
 Bagnummerpladelygte:
 hvidt
 Positionslygte fortil:
 hvidt
 Baglygte:
 rødt
 Tågebaglygte:
 rødt
 Parkeringslygte:
 foran hvidt, bagpå rødt; ravgult, hvis den er indbygget i retningsviserblinklygterne på siden eller sidemarkeringslygterne
 Sidemarkeringslygte:
 ravgult. Er den bageste sidemarkeringslygte sammenbygget eller kombineret med eller indbygget i baglygten, den bagudrettede endemarkeringslygte, tågebaglygten eller stoplygten, eller er den sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med den bageste retroreflektor, kan det dog være rødt
 Endemarkeringslygte:
 foran hvidt, bagpå rødt
 Kørelyslygte:
 hvidt
 Bageste retroreflektor, ikke-trekantet:
 rødt
 Bageste retroreflektor, trekantet
 rødt
 Retroreflektor fortil, ikke-trekantet:
 samme farve som det indfaldende lys (8)
 Sideretroreflektor, ikke-trekantet:
 ravgult. Er den bageste sideretroreflektor sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med baglygten, endemarkeringslygten, tågebaglygten, stoplygten, den røde, bagudrettede sidemarkeringslygte, eller den bagudrettede ikke-trekantede retroreflektor, kan det dog være rødt
 Kurvelyslygte:
 hvidt
 Synlighedsmærkning:
 hvidt fremadrettet
 hvidt eller gult til siden
 rødt eller gult bagud (9).
 Adaptivt forlygtesystem (AFS):
 hvidt
 Udvendig omgivelsesbelysning:
 hvidt
 Manøvreringslygte:
 hvidt
 5.16.
 Lygternes antal
 5.16.1.
 Antallet af lygter på køretøjet skal svare til det antal, der er angivet i de særlige forskrifter i dette regulativ.
 5.17.
 Enhver lygte må monteres på en bevægelig komponent, hvis betingelserne i punkt 5.18, 5.19 og 5.20 er opfyldt.
 5.18.
 Baglygter, bageste retningsviserblinklygter og bageste retroreflektorer, trekantede eller ikke, må kun monteres på bevægelige komponenter:
 5.18.1.
 hvis lygterne i alle de bevægelige komponenters faste indstillinger opfylder alle forskrifterne for disse lygter med hensyn til position, geometrisk synlighed fotometri
 5.18.2.
 hvis de funktioner, der omhandlet i punkt 5.18, opnås ved hjælp af en enhed af to »D«-mærkede lygter (jf. punkt 2.4.11.1), behøver kun den ene lygte opfylde kravene til placering, geometrisk synlighed og fotometri for disse lygter i alle den bevægelige komponents faste stillinger,
 eller
 5.18.3.
 hvis supplerende lygter er monteret for ovennævnte funktioner og er tændt, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent.
 5.18.4.
 Hvis de funktioner, der er omhandlet i punkt 5.18, opnås ved hjælp af et samvirkende lygtesystem, finder en af de to følgende betingelser anvendelse:
 a)
 Hvis hele det samvirkende lygtesystem er monteret på de(n) bevægelige komponent(er), er forskrifterne i punkt 5.18.1 opfyldt. Supplerende lygter for ovennævnte funktioner kan dog tændes, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetriske og fotometriske egenskaber,


text:
der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent,
 eller
 b)
 Hvis det samvirkende lygtesystem er delvis monteret på den faste komponent og delvis på en bevægelig komponent, med undtagelse af retningsviserblinklygter, skal de(n) samvirkende lygte(r), der er angivet af ansøgeren ved ansøgning om godkendelse af anordningen, opfylde alle forskrifter for disse lygter for så vidt angår placering, geometrisk synlighed udadtil, kolorimetri og fotometri i alle den/de bevægelige komponenters faste stillinger.
 Forskrifterne for geometrisk synlighed indadtil anses for at være opfyldt hvis denne/disse samvirkende lygter stadig er i overensstemmelse med de foreskrevne fotometriske værdier i lysfordelingsfeltet for godkendelsen i alle den/de bevægelige komponenters faste stillinger.
 For retningsviserblinklygter skal de samvirkende lygter, som er angivet af ansøgeren ved ansøgning om godkendelse af anordningen, opfylde alle forskrifter for disse lygter for så vidt angår placering, geometrisk synlighed udadtil, kolorimetri og fotometri i alle den/de bevægelige komponenters faste stillinger. Dette gælder ikke, hvis supplerende lygter tændes for at opfylde eller udfylde den geometriske synlighedsvinkel, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, kolorimetri og fotometri, der gælder for de retningsviserblinklygter, der er monteret på den bevægelige komponent.
 5.19.
 Når de bevægelige komponenter befinder sig i andre stillinger end den »normale brugsstilling«, må påmonterede anordninger ikke være til unødig gene for andre trafikanter.
 5.20.
 En lygte, som er påmonteret en bevægelig komponent, skal altid vende tilbage til den (de) af fabrikanten i overensstemmelse med dette regulativ angivne stilling(er), når den bevægelige komponent befinder sig i sin(e) normal(e) brugsstilling(er). For nærlyslygters og tågeforlygters vedkommende anses dette krav for opfyldt, hvis disse lygters hældningsvinkel i forhold til støttepunktet, når de bevægelige komponenter bevæges og bringes tilbage til normal stilling 10 gange, ved måling efter hver bevægelse ikke afviger mere end 0,15 % fra de 10 målte værdiers gennemsnit. Overskrides denne værdi, nedsættes hver enkelt af grænserne i punkt 6.2.6.1.1 med overskridelsen, således at det tilladte interval for hældningsvinklen ved kontrol ifølge bilag 6 bliver mindre.
 5.21.
 Den synlige overflade i retning af referenceaksen for positionslygterne fortil, baglygterne, forreste og bageste retningsviserblinklygter og de bageste retroreflektorer må ikke være mere end 50 % skjult af nogen bevægelig komponent, med eller uden påmonteret lyssignalanordning, i nogen fast stilling bortset fra den »normale brugsstilling«.
 Fast stilling for en bevægelig komponent betyder den bevægelige komponents stabile eller naturlige hvileposition(er) som angivet af køretøjsfabrikanten, uanset om positionen er låst eller ej.
 Er det ikke praktisk muligt at opfylde ovenstående forskrifter:
 5.21.1.
 skal supplerende lygter, der opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed, kolorimetriske og fotometriske egenskaber, der gælder for de ovenfor anførte lygter, tændes, når disse lygters synlige overflade i referenceaksens retning er mere end 50 % skjult af den bevægelige komponent,
 5.21.2.
 andre myndigheder skal ved en bemærkning i meddelelsesformularen i bilag 1, punkt 10.1, underrettes om, at mere end 50 % af den synlige overflade i referenceaksens retning kan blive skjult af bevægelige komponenter, og
 en meddelelse i køretøjet


text:
skal fortælle brugeren, at andre trafikanter ved en bestemt stilling/bestemte stillinger af de bevægelige komponenter skal advares om køretøjets tilstedeværelse på vejen; f.eks. ved hjælp af en advarselstrekant eller anden anordning i henhold til nationale forskrifter for brug på vej.
 5.21.3.
 Punkt 5.21.2 finder ikke anvendelse på retroreflektorer.
 5.22.
 Med undtagelse af retroreflektorer anses selv lygter med godkendelsesmærke for at mangle, hvis de ikke kan bringes til at fungere blot ved montering af en lyskilde og/eller en sikring.
 5.23.
 Lygter, som er godkendt med lyskilder efter FN-regulativ nr. 37, bortset fra når sådanne lyskilder anvendes som ikke-udskiftelige lyskilder som defineret i 2.9.1.2, skal monteres på et køretøj på en sådan måde, at lyskilden kan udskiftes korrekt i henhold til køretøjsfabrikantens anvisninger uden anvendelse ekspertbistand og uden brug af specialværktøj, bortset fra værktøj leveret af fabrikanten sammen med køretøjet. Køretøjsfabrikanten skal sammen med køretøjet levere en detaljeret beskrivelse af udskiftningsproceduren.
 5.23.1.
 Såfremt et lyskildemodul omfatter en holder til en godkendt udskiftelig lyskilde, jf. regulativ nr. 37, skal denne lyskilde være udskiftelig som foreskrevet i punkt 5.23 ovenfor.
 5.24.
 Enhver midlertidig fejlsikker erstatning af en baglygtes lyssignalfunktion er tilladt, hvis den funktion der træder til som erstatning ved en fejl med hensyn til farve, vigtigste lysstyrke og placering omtrent svarer til den funktion, der er ophørt med at fungere, og hvis den anordning, der træder til som erstatning, fortsat virker med hensyn til dens oprindelige sikkerhedsfunktion. Under udskiftningen skal en kontrolanordning på instrumentbrættet (jf. punkt 2.3.5 i dette regulativ) vise, at en midlertidig erstatning er i funktion, og at reparation er påkrævet.
 5.25.
 Hvis der er monteret et AFS-system, skal det anses for ækvivalent med et par nærlyslygter, og hvis det frembringer fjernlysfunktion(er), skal det anses for ækvivalent med et par fjernlyslygter.
 5.26.
 Bageste retningsviserblinklygter, baglygter, stoplygter (bortset fra kategori S4-stoplygter) og tågebaglygter med variabel lysstyrke er tilladt, hvis de samtidig reagerer på mindst én af følgende eksterne påvirkninger: Omgivende belysning, tåge, sne, regn, støvregn, støvskyer, forurening af den lysemitterende flade, forudsat at deres foreskrevne intensitetsforhold opretholdes i overgangene mellem de forskellige indstillinger. Der må ikke være en pludselig ændring af intensiteten i overgangene. Kategori S4-stoplygter kan frembringe variabel lysstyrke uafhængigt af andre lygter. Det kan være muligt for føreren at indstille ovennævnte funktioner til lysstyrker, der svarer til deres normale faste kategori og senere indstille dem til deres automatiske variable kategori.
 5.27.
 For køretøjer i klasse M og N skal ansøgeren over for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for typegodkendelsesprøvningen, påvise, at strømtilførselsbetingelserne for anordningerne anført i punkt 2.5.1, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6 og 2.5.7 er i overensstemmelse med forskrifterne, når køretøjets elektriske system fungerer ved en konstant spænding, der er repræsentativ for den relevante klasse af motorkøretøjer som specificeret af ansøgeren, idet følgende betingelser er gældende:
 5.27.1.
 Den spænding, der tilføres terminalerne på anordninger, som ifølge deres typegodkendelsesdokumentation er blevet prøvet ved anvendelse af specielt kontroludstyr for strømforsyning/elektronisk lyskilde, eller i en sekundær driftsmodus eller ved en spænding, som ansøgeren har anmodet om, må ikke overskride den spænding, der er


text:
specificeret for de relevante anordninger eller funktioner, sådan som disse er blevet godkendt.
 5.27.2.
 I alle tilfælde, hvor strømtilførselsbetingelserne ikke er omfattet af punkt 5.27.1, må spændingen ved anordningen/anordningernes eller funktionen/funktionernes terminaler ikke overstige 6,75 V (6 volt-systemer), 13,5 V (12 volt-systemer) eller 28 V (24 volt-systemer) med mere end 3 procent. Midlerne til at styre den maksimale spænding ved anordningens terminaler kan for nemheds skyld placeres inde i anordningens hus.
 5.27.3.
 Bestemmelserne i punkt 5.27.1 og 5.27.2 gælder ikke anordninger, hvor en elektronisk lyskilderegulering eller en variabel intensitetsregulering indgår som en del af anordningen.
 5.27.4.
 Godkendelsesdokumentationen skal vedlægges en rapport, der beskriver de metoder, der er anvendt til at påvise overensstemmelse, og de opnåede resultater.
 5.28.
 Generelle bestemmelser vedrørende geometrisk synlighed
 5.28.1.
 Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Der tages dog ikke hensyn til hindringer, hvis de allerede blev forelagt, da lygten blev typegodkendt.
 5.28.2.
 Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
 5.28.3.
 Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det godtgøres, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes.
 5.28.4.
 Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden, jf. bestemmelserne i punkt 5.8.1 ovenfor), kan de fotometriske målinger af den monterede optiske enhed reduceres til 5° under vandret.
 5.28.5.
 Hvis der er tale om et samvirkende lygtesystem, skal forskrifterne for geometrisk synlighed være opfyldt, når alle de samvirkende lygter i systemet fungerer sammen.
 5.29.
 Et LED-modul behøver ikke være udskifteligt, hvis dette er angivet på oplysningsarket for komponenttypegodkendelsen.
 5.30.
 Alle lygter (anordninger) skal i givet fald være typegodkendt i henhold til de tilsvarende FN-regulativer, som specificeret i de relevante underpunkter i punkt 6 i dette regulativ, når de er monteret på et køretøj.
 5.31.
 Lygter monteret på et køretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ og godkendt til en eller flere kategorier af udskiftelige lyskilder i henhold til regulativ FN-regulativ nr. 37, 99 eller 128, må kun monteres med lyskilder, der er godkendt til disse lyskildekategorier.
 Dette krav gælder ikke for lyskildemoduler, LED-moduler og ikke-udskiftelige lyskilder, bortset fra når de kræves godkendt efter det relevante FN-regulativ.
 5.32.
 Ekstern statusindikator
 Der tillades én ekstern statusindikator for køretøjsalarmsystem (VAS), alarmsystem (AS) og startspærre, hvis:
 a)
 lysstyrken ikke overstiger 0,5 cd i nogen retning
 b)
 det afgivne lys er hvidt, rødt eller ravgult
 c)
 området med en synlige overflade ikke er over 20 cm2.
 Der tillades op til to eksterne statusindikatorer for køretøjsalarmsystem (VAS), alarmsystem (AS) og startspærre på et køretøj, forudsat at den synlige overflade ikke overstiger 10 cm2 pr. indikator.
 5.33.
 En type anordning, som er godkendt i henhold til eventuelle forudgående ændringsserier til FN-regulativ nr. 148 og/eller nr.


text:
149 og/eller nr. 150, anses for at svare til en type, der er godkendt i henhold til den seneste ændringsserie til det relevante FN-regulativ nr. 148 og/eller nr. 149 og/eller nr. 150, når ændringsindekserne (defineret i punkt 2.1.6) vedrørende hver enkelt lygte(funktion) ikke afviger fra hinanden. I dette tilfælde kan en sådan anordning monteres på det køretøj, der skal typegodkendes, uden nogen opdatering af anordningens typegodkendelsesdokumenter og mærkning.
 5.34.
 Anvendelse af lygter, der er godkendt til og udstyret med LED-alternativ(e) lyskilde(r), er udelukkende tilladt, hvis erklæringen i punkt 3.2.8 foreligger og er positiv.
 For at efterprøve overensstemmelse med denne erklæring kontrolleres både ved typetypegodkendelsen og ved kontrol af produktionens overensstemmelse, om der er anbragt mærkning på lygterne vedrørende anvendelsen af LED-alternative lyskilder.
 6. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 6.1.
 Fjernlyslygter (FN-regulativ nr. 98, 112 og 149)
 6.1.1.
 Montering
 Obligatorisk på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.
 6.1.2.
 Antal
 To eller fire, typegodkendt i henhold til
 a)
 FN-regulativ nr. 98 eller 112, bortset fra klasse A-forlygter
 eller
 b)
 FN-regulativ nr. 149, kun forlygter af klasse B og D.
 For motorkøretøjer i klasse N3: Der må monteres to ekstra fjernlyslygter.
 Er køretøjet forsynet med fire forlygter, som kan skjules, er montering af yderligere to forlygter kun tilladt med henblik på lyssignaler, der tændes i kortvarige intervaller (se punkt 5.12 ovenfor) i dagslys.
 6.1.3.
 Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.1.4.
 Placering
 6.1.4.1.
 I bredden: Ingen særlige forskrifter.
 6.1.4.2.
 I højden: Ingen særlige forskrifter.
 6.1.4.3.
 I længden: Foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem anordninger til indirekte udsyn og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.1.5.
 Geometrisk synlighed
 Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse. Udgangspunktet for vinklerne for geometrisk synlighed er omkredsen af lysfladens projektion på et tværplan, der tangerer forlygteglassets forreste del.
 6.1.6.
 Retning
 Fremadrettet.
 Højst én fjernlyslygte i hver side af køretøjet må dreje for at frembringe kurvelys.
 6.1.7.
 Elektriske forbindelser
 6.1.7.1.
 Undtagen når de anvendes til at give korte advarselsblink, må fjernlyslygterne kun tændes, når nærlyslygterne manuelt aktiveres, eller betingelserne for automatisk tænding af nærlyslygterne er til stede. Derfor skal fjernlyslygterne slukkes automatisk, når nærlyslygterne deaktiveres manuelt, eller når betingelserne for automatisk tænding af nærlyslygter ikke længere er til stede.
 6.1.7.2.
 Styring af fjernlyslygterne kan være automatisk med hensyn til tænding og slukning, idet styresignalerne frembringes af et sensorsystem, som kan detektere og reagere på hvert af følgende input:
 a)
 omgivende lysforhold
 b)
 det lys, der udsendes af forlygteanordninger og forreste lyssignalanordninger på modkørende køretøjer
 c)
 det lys, der udsendes af de bageste lyssignalanordninger på forankørende køretøjer.
 Det er tilladt at anvende supplerende sensorfunktioner, der forbedrer et sådant system.
 I dette punkt skal »køretøjer« forstås som køretøjer i klasse L, M, N, O og T samt cykler, såfremt sådanne køretøjer er udstyret med retroreflektorer og tændte lys- og lyskildeanordninger.
 6.1.7.3.
 Det skal altid være muligt at


text:
tænde/slukke fjernlyslygterne manuelt og at deaktivere den automatiske styring af fjernlyslygterne.
 Desuden skal slukning af fjernlyslygterne og deaktivering af deres automatiske styring kunne foretages ved hjælp af et simpelt og umiddelbart manuelt indgreb; det er ikke tilladt at anvende undermenuer.
 6.1.7.4.
 Fjernlyslygterne kan tændes enten samtidig eller parvis. Hvis der er monteret to ekstra fjernlyslygter, som der for køretøjer i klasse N3 gives tilladelse til i punkt 6.1.2, må højst to par være tændt samtidig. Ved skifte fra nærlys til fjernlys skal mindst ét par fjernlyslygter tændes. Ved skifte fra fjernlys til nærlys skal alle fjernlyslygter slukke samtidig.
 6.1.7.5.
 Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
 6.1.7.6.
 Er køretøjet forsynet med fire forlygter, som kan skjules, skal disse lygters brugsstilling forhindre samtidig anvendelse af eventuelle supplerende forlygter, som er påmonteret med henblik på lyssignaler, der tændes i kortvarige intervaller (se punkt 5.12) i dagslys.
 6.1.8.
 Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk.
 6.1.8.1.
 Hvis styringen af fjernlyslygterne er automatisk som beskrevet i punkt 6.1.7.1 ovenfor, skal føreren kunne se, at den automatiske styring af fjernlyslygtefunktionen er aktiveret. Denne oplysning skal vises, så længe den automatiske funktion er aktiveret.
 6.1.9.
 Andre forskrifter
 6.1.9.1.
 Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidig, må ikke være over 430 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 100.
 6.1.9.2.
 Denne maksimale lysstyrke er summen af de enkelte lygters referencemærker. Til de forlygter, der er mærket »R« eller »CR«, gives referencemærket »10«.
 6.1.9.3.
 Automatisk tænding og slukning af fjernlyslygterne:
 6.1.9.3.1.
 Det sensorsystem, der anvendes til at styre den automatiske tænding og slukning af fjernlyslygterne som beskrevet i punkt 6.1.7.1, skal opfylde følgende forskrifter:
 6.1.9.3.1.1.
 Grænserne for de minimumsfelter, hvori sensoren skal kunne detektere lys udsendt fra andre køretøjer, jf. punkt 6.1.7.1 ovenfor, defineres af de nedenfor angivne vinkler.
 6.1.9.3.1.1.1.
 Vandrette vinkler: 15 ° til venstre og 15 ° til højre.
 Lodrette vinkler:
 Opadgående vinkel
 5°
 Sensorens monteringshøjde (målt fra midten af sensoråbningen over jorden)
 Under 2 m
 Mellem 1,5 m og 2,5 m
 Over 2,0 m
 Nedadgående vinkel
 2°
 2°-5°
 5°
 Disse vinkler måles fra midten af sensoråbningen i forhold til en lige vandret linje gennem midtpunktet og parallelt på køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.9.3.1.2.
 Sensorsystemet skal på en lige og plan vej kunne detektere:
 a)
 et modkørende motorkøretøj på en afstand af mindst 400 m
 b)
 et forankørende motorkøretøj eller et vogntog på en afstand af mindst 100 m
 c)
 en modkørende cykel på en afstand af mindst 75 m, idet dennes belysning udgøres af en hvid lygte med en lysstyrke på 150 cd med et lysemitterende område på 10 cm2 ± 3 cm2 og en højde over jorden på 0,8 m.
 Til kontrol af overholdelse af a) og b) ovenfor skal det modkørende og forankørende køretøj (eller vogntog) have (eventuelle) positionslygter og nærlyslygterne tændt.
 6.1.9.3.2.
 Overgangen fra fjernlys til nærlys og omvendt, jf. betingelserne i punkt 6.1.7.1 ovenfor, kan foretages automatisk og må ikke genere, distrahere eller blænde.
 6.1.9.3.3.
 Den automatiske styrings samlede ydelse kontrolleres:
 6.1.9.3.3.1.
 ved hjælp af simulation eller andre af ansøgeren angivne kontrolmetoder,


text:
der kan accepteres af den typegodkendende myndighed
 6.1.9.3.3.2.
 ved hjælp af en prøvekørsel som angivet i punkt 1 i bilag 12. Den automatiske styrings funktionsdygtighed skal dokumenteres og sammenlignes med ansøgerens beskrivelse. Der gøres indsigelse mod eventuelle åbenlyse tilfælde af fejlfunktion (f.eks. overvinkling eller flimmer).
 6.1.9.3.4.
 Styringen af nærlyslygterne kan være således, at nærlyslygterne kun tændes automatisk, når:
 a)
 der som nævnt i punkt 6.1.7.1 ovenfor ikke detekteres nogen køretøjer inden for de felter og afstande, der er angivet i punkt 6.1.9.3.1.1 og 6.1.9.3.1.2 og
 b)
 de detekterede omgivende lysniveauer er foreskrevet i punkt 6.1.9.3.5 nedenfor.
 6.1.9.3.5.
 Såfremt fjernlyslygterne tændes automatisk, skal de slukke automatisk, når modkørende køretøjer, jf. punkt 6.1.7.1 ovenfor, detekteres inden for de felter og afstande, der er angivet i punkt 6.1.9.3.1.1 og 6.1.9.3.1.2.
 Desuden skal de automatisk slukke, når lysstyrken fra de omgivende lysforhold overstiger 7 000 lx.
 Opfyldelse af denne forskrift skal påvises af ansøgeren ved simulation eller anden kontrolmetode, der accepteres af den typegodkendende myndighed. Om nødvendigt skal lysstyrken måles på en vandret flade med en cosinuskorrigeret sensor på samme højde som monteringsstedet for sensoren på køretøjet. Dette kan påvises af fabrikanten ved tilstrækkelig dokumentation eller på anden måde, som accepteres af den godkendende myndighed.
 6.2.
 Nærlyslygter (FN-regulativ nr. 98, 112 eller 149)
 6.2.1.
 Montering
 Obligatorisk på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.
 6.2.2.
 Antal
 To, typegodkendt i henhold til
 a)
 FN-regulativ nr. 98 eller 112, bortset fra klasse A-forlygter
 eller
 b)
 FN-regulativ nr. 149, kun forlygter af klasse B og D.
 6.2.3.
 Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.2.4.
 Placering
 6.2.4.1.
 I bredden: den kant af den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.
 De inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm fra hinanden. Dette gælder dog ikke for køretøjer i klasse M1 og N1; for alle andre klasser af motorkøretøjer kan denne afstand reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totale bredde er under 1 300 mm.
 6.2.4.2.
 I højden: mindst 500 mm og højst 1 200 mm over jorden. For klasse N2G-, N3G, M2G-, M3G-køretøjer (10) (terrængående) kan den maksimale højde øges til 1 500 mm.
 6.2.4.3.
 I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem anordninger til indirekte udsyn og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.2.5.
 Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.10.7 beskrevne vinkler α og β.
 α = 15° opad og 10° nedad
 ß = 45° udad og 10° indad.
 Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygterne må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.
 6.2.6.
 Retning
 Fremadrettet.
 6.2.6.1.
 Lodret indstilling
 6.2.6.1.1.
 Den oprindelige indstilling af nærlysets fald for det ulastede køretøj med en person i førersædet opgives af bilfabrikanten med en nøjagtighed på 0,1 % og angives tydeligt på alle køretøjer ved hjælp af det i bilag 7 viste symbol, enten ved siden af lygterne eller fabrikationsskilt, hvorfra det ikke må kunne fjernes.


text:
Det således angivne nærlysfalds værdi fastslås i henhold til punkt 6.2.6.1.2.
 6.2.6.1.2.
 Afhængigt af den højde (h), målt i meter på det ulastede køretøj, som den underste kant af nærlyslygtens synlige overflade i referenceaksens retning befinder sig i, skal nærlysets fald i alle de i bilag 5 beskrevne tilstande holde sig mellem følgende grænser og den oprindelige indstilling have følgende værdier:
 h < 0,8
 Grænser
 :
 mellem –0,5 % og –2,5 %
 Oprindelig indstilling:
 :
 mellem –1,0 % og –1,5 %
 0,8 < h < 1,0
 Grænser
 :
 mellem –0,5 % og –2,5 %
 Oprindelig indstilling
 :
 mellem –1,0 % og –1,5 %
 eller efter bilfabrikantens valg
 Grænser
 :
 mellem –1,0 % og –3,0 %
 Oprindelig indstilling
 :
 mellem –1,5 % og –2,0 %
 Ansøgningen om typegodkendelse af køretøjet skal i så fald indeholde oplysninger om, hvilket af de to alternativer der skal benyttes.
 h > 1,0
 Grænser
 :
 mellem –1,0 % og –3,0 %
 Oprindelig indstilling
 :
 mellem –1,5 % og –2,0 %
 En sammenfatning af disse grænser og oprindelige indstillingsværdier findes i diagrammet nedenfor.
 For køretøjer i klasse N3G (terrængående), hvor forlygternes højde er over 1 200 mm, skal grænserne for det lodrette fald være mellem: –1,5 % og –3,5 %.
 Det oprindelige sigte indstilles mellem: –2 % og –2,5 %.
 6.2.6.2.
 Anordning til indstilling af forlygteniveau
 6.2.6.2.1.
 Hvis forskrifterne i punkt 6.2.6.1.1 og 6.2.6.1.2 kun kan opfyldes ved hjælp af en anordning til indstilling af forlygteniveau, skal anordningen fungere automatisk.
 6.2.6.2.2.
 Manuelle indstillingsanordninger af såvel kontinuerlig som ikke-kontinuerlig type tillades dog, såfremt der forefindes en neutral stilling, ud for hvilken lygterne under anvendelse af de sædvanlige indstillingsskruer eller lignende kan indstilles i den i punkt 6.2.6.1.1 anførte udgangsstilling.
 Disse manuelle indstillingsanordninger skal kunne betjenes fra førersædet.
 Trinløse indstillingsanordninger skal være forsynet med en mærkning, som angiver de belastningstilstande, der kræver justering af nærlyset.
 Anordninger, som ikke indstilles trinløst, skal have et tilstrækkeligt antal stillinger til at sikre, at de i punkt 6.2.6.1.2 foreskrevne værdier overholdes i alle de i bilag 5 definerede belastningstilstande.
 Også i forbindelse med disse anordninger skal de af belastningstilstandene i bilag 5, som kræver justering af nærlyset, være klart markeret ved betjeningsorganet (se bilag 8).
 6.2.6.2.3.
 I tilfælde af at de i punkt 6.2.6.2.1 og 6.2.6.2.2 beskrevne anordninger svigter, må nærlyset ikke være mindre nedadrettet end, da fejlen indtraf.
 6.2.6.3.
 Måleprocedure
 6.2.6.3.1.
 Når nærlysets oprindelige fald er indstillet, måles dets fald i procent under statiske forhold i alle de i bilag 5 definerede belastningstilstande.
 6.2.6.3.2.
 Nærlysfaldets variation i forhold til belastningstilstanden måles efter proceduren i bilag 6.
 6.2.6.4.
 Vandret retning
 Den ene eller begge nærlyslygters vandrette retning må kunne ændres for at frembringe kurvelys, under forudsætning af, at hvis hele strålen eller knækket på afskæringens albue flyttes, må knækket på afskæringens albue ikke skære linjen for trajektoriet for køretøjets tyngdepunkt i afstande fra køretøjets forende, som er større end 100 gange monteringshøjden for de pågældende nærlyslygter.
 6.2.7.
 Elektriske forbindelser
 6.2.7.1.
 Ved skifte fra fjernlys til nærlys skal alle fjernlyslygter slukke samtidig.
 6.2.7.2.
 Nærlyslygterne


text:
kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
 6.2.7.3.
 Hvad angår nærlyslygter, jf. FN-regulativ nr. 98 og 149, skal gasudladningslyskilder være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
 6.2.7.4.
 Én ekstra lyskilde eller et eller flere ekstra LED-moduler, der er anbragt inden i nærlyslygterne eller i en lygte (undtagen fjernlyslygten), der er sammenbygget med eller gensidigt indbygget i de pågældende nærlyslygter, kan aktiveres for at frembringe kurvelys, under forudsætning af at den vandrette krumningsradius for trajektoriet for køretøjets tyngdepunkt er 500 m eller derunder. Dette kan påvises af fabrikanten ved beregning eller på anden måde, som accepteres af den typegodkendende myndighed.
 6.2.7.5.
 Nærlyslygter kan tændes eller slukkes automatisk. Det skal dog altid være muligt at tænde eller slukke disse nærlyslygter manuelt.
 6.2.7.6.
 Nærlyslygterne skal tændes og slukkes automatisk afhængigt af de omgivende lysforhold (f.eks. tændes ved kørsel om natten, i tunneller osv.) i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 13,
 6.2.7.7.
 Med forbehold af punkt 6.2.7.6 må nærlyslygterne ikke tændes eller slukkes automatisk som følge af andre faktorer som tid eller omgivende forhold (f.eks. tidspunkt på dagen, køretøjets geografiske placering, regn, tåge osv.).
 6.2.8.
 Kontrolanordning
 6.2.8.1.
 Valgfri kontrolanordning
 6.2.8.2.
 En visuel kontrolanordning, blinkende eller ikke-blinkende, er obligatorisk:
 a)
 i tilfælde, hvor hele strålen eller knækket på afskæringens albue forskydes for at frembringe kurvelys, eller
 b)
 hvis et eller flere LED-moduler anvendes til at frembringe hovednærlysstrålen, bortset fra når disse er forbundet på en sådan måde, at svigt i ét af LED-modulerne får alle modulerne til at ophøre med at udsende lys.
 Den skal aktiveres:
 a)
 hvis der opstår en fejl med hensyn til forskydningen af knækket på afskæringens albue, eller
 b)
 hvis et eller flere LED-moduler anvendes til at frembringe hovednærlysstrålen, bortset fra når disse er forbundet på en sådan måde, at svigt i ét af LED-modulerne får alle modulerne til at ophøre med at udsende lys.
 Den skal forblive aktiveret, så længe fejlen er til stede. Den kan annulleres midlertidigt, men skal gentages, hver gang den anordning, der starter og stopper fremdriftssystemet, tændes eller slukkes.
 6.2.9.
 Andre forskrifter
 Forskrifterne i punkt 5.5.2 finder ikke anvendelse på nærlyslygter.
 Nærlyslygter med en lyskilde eller et eller flere LED-moduler, der frembringer hovednærlysstrålen og har en samlet objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, må kun monteres sammen med montering af forlygtevasker(e) i henhold til FN-regulativ nr. 45 (11).
 Med hensyn til lodret fald finder bestemmelserne i punkt 6.2.6.2.2 ovenfor ikke anvendelse på nærlyslygter med en lyskilde eller med et eller flere LED-moduler, der frembringer hovednærlysstrålen, med en objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen.
 Hvis der er tale om glødelamper, for hvilke der er specificeret mere end én prøvespænding, anvendes den objektive lysstrøm, som frembringer hovednærlysstrålen som angivet på meddelelsesformularen for typegodkendelse af anordningen.
 Hvis der er tale om nærlyslygter udstyret med en godkendt lyskilde, er den gældende objektive lysstrøm værdien ved den relevante prøvespænding som angivet i det relevante datablad i det regulativ, som den anvendte lyskilde blev godkendt efter, uden hensyntagen til tolerancerne for den objektive lysstrøm som angivet på databladet.
 Kun nærlyslygter i henhold til


text:
regulativ nr. 98, 112 og 149 må bruges til at frembringe kurvelys.
 Hvis kurvelys frembringes ved en vandret forskydning af hele strålen eller knækket af afskæringens albue, må det kun kunne tændes, hvis køretøjet bevæger sig fremad; dette gælder dog ikke, hvis kurvelyset frembringes med henblik på højresving ved kørsel i højre side (venstresving ved kørsel i venstre side).
 6.3.
 Tågeforlygte (regulativ nr. 19 eller 149)
 6.3.1.
 Montering
 Valgfri på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.
 6.3.2.
 Antal
 To, som overholder kravene enten i ændringsserie 03 og efterfølgende ændringsserier til regulativ nr. 19 eller kravene i FN-regulativ nr. 149.
 6.3.3.
 Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.3.4.
 Placering
 6.3.4.1.
 I bredden: Det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.
 6.3.4.2.
 I højden:
 Minimum
 :
 Mindst 250 mm over jorden.
 Maksimum
 :
 For køretøjer i klasse M1 og N1: Højst 800 mm over jorden.
 For alle andre køretøjsklasser bortset fra N3G (terrængående) (12) køretøjer: højst 1 200 mm over jorden.
 For køretøjer i klasse N3G: Maksimumhøjden kan øges til 1 500 mm.
 Intet punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning må ligge højere end det højeste punkt på nærlyslygtens synlige overflade i referenceaksens retning.
 6.3.4.3.
 I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem anordninger til indirekte udsyn og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.3.5.
 Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.10.7 beskrevne vinkler α og β.
 α = 5° opad og nedad
 ß = 45° udad og 10° indad.
 Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af tågeforlygterne må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter (13).
 6.3.6.
 Retning
 Fremadrettet.
 6.3.6.1.
 Lodret indstilling
 6.3.6.1.1.
 Hvis der er tale om tågeforlygter i klasse »B«, skal afskæringens lodrette fald i et ulastet køretøj med én person i førersædet sættes til –1,5 % eller lavere 13.
 6.3.6.1.2.
 Hvis der er tale om tågeforlygter i klasse »F3«:
 6.3.6.1.2.1.
 Såfremt lyskildens objektive lysstrøm for hver tågeforlygte ikke er større end 2 000 lumen:
 6.3.6.1.2.1.1.
 Hvis der er tale om tågeforlygter i klasse »B«, skal afskæringens lodrette fald i et ulastet køretøj med én person i førersædet sættes til –1,0 % eller lavere.
 6.3.6.1.2.2.
 Såfremt lyskildens objektive lysstrøm for hver tågeforlygte er større end 2 000 lumen:
 6.3.6.1.2.2.1.
 Afhængigt af den højde (h) i meter på det ulastede køretøj, som den underste kant af tågeforlygtens synlige overflade i referenceaksens retninger befinder sig i, skal afskæringens lodrette fald under alle statiske forhold i bilag 5 automatisk forblive mellem følgende værdi(er):
 h ≤ 0,8
 Grænser
 :
 mellem –1,0 % og –3,0 %
 Oprindelig indstilling:
 :
 mellem –1,5 % og –2,0 %
 h > 0,8
 Grænser
 :
 mellem –1,5 % og –3,5 %
 Oprindelig indstilling:
 :
 mellem –2,0 % og –2,5 %
 6.3.6.1.2.2.2.
 Den oprindelige indstilling af afskæringens lodrette fald for det ulastede køretøj med én person i førersædet opgives af bilfabrikanten med en nøjagtighed på én decimal og


text:
angives tydeligt og usletteligt på alle køretøjer ved hjælp af det i bilag 7 til dette regulativ viste symbol, enten i nærheden af tågeforlygten eller fabrikantmærket eller kombineret med den angivelse, der er omhandlet i punkt 6.2.6.1.1. Det således angivne nærlysfalds værdi fastslås i henhold til punkt 6.3.6.1.2.2.1.
 6.3.6.2.
 Justeringsanordning for tågeforlygteniveau
 6.3.6.2.1.
 Hvis der er monteret en justeringsanordning for en tågeforlygte, uafhængig af eller sammenbygget med andre fremadrettede lys- og lyssignalfunktioner, skal det lodrette fald under alle statiske belastningsforhold i bilag 5 til dette regulativ forblive inden for de grænseværdier, der er foreskrevet i punkt 6.3.6.1.2.2.1.
 6.3.6.2.2.
 Hvis en tågeforlygte i kategori »F3« udgør en del af nærlyslygten eller udgør en del af et AFS-system, finder forskrifterne i punkt 6.2.6 anvendelse, når tågeforlygtestrålen anvendes som en del af nærlysstrålen.
 I sådant tilfælde kan den justeringsanordning, der er defineret i punkt 6.2.6, også anvendes, når denne tågeforlygte anvendes som sådan.
 6.3.6.2.3.
 Justeringsanordningen kan også anvendes til automatisk at tilpasse tågeforlygtestrålens fald til de ydre forhold, forudsat at de grænseværdier for faldet, der er fastsat i punkt 6.3.6.1.2.2.1, ikke overskrides.
 6.3.6.2.4.
 I tilfælde af at justeringsanordningen svigter, må tågeforlygtelysstrålen ikke bevæge sig til en position, hvor afskæringen har et mindre fald, end da fejlen indtraf.
 6.3.7.
 Elektriske forbindelser
 Tågeforlygterne skal kunne tændes og slukkes uafhængigt af fjernlyslygterne, nærlyslygterne eller kombinationer af fjern- og nærlyslygterne, medmindre
 a)
 forlygterne og tågeforlygterne anvendes som del af en anden lysfunktion i et AFS-system; tænding af tågeforlygtefunktionen skal dog have forrang frem for funktioner, hvor tågeforlygter indgår som en del, eller
 b)
 tågeforlygterne må ikke lyse samtidigt med eventuelle andre lygter, som de er gensidigt indbygget i som angivet ved det relevante symbol (»/«), jf. punkt 10.1 i bilag 1 til FN-regulativ nr. 19 eller punkt 9.5.1 i bilag 1 til FN-regulativ nr. 149.
 6.3.8.
 Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk. En uafhængig ikke-blinkende advarselslampe.
 6.3.9.
 Andre forskrifter
 Hvis der er en positiv angivelse i meddelelsesformularen i bilag 1 til FN-regulativ nr. 19 eller bilag 1 til FN-regulativ nr. 149, kan en klasse »F3«-tågeforlygte rettes ind, og lysstyrkerne tilpasses automatisk i forhold til de fremherskende ydre forhold. Enhver ændring af lysstyrkerne eller indretningen skal foregå automatisk og på en sådan måde, at der ikke opstår gener, hverken for føreren eller andre trafikanter.
 6.4.
 Baklygte (FN-regulativ nr. 23 eller 148)
 6.4.1.
 Montering
 Obligatorisk på motorkøretøjer og påhængskøretøjer i klasse O2, O3 og O4. Valgfri på påhængskøretøjer i klasse O1.
 6.4.2.
 Antal
 6.4.2.1.
 En anordning obligatorisk og én yderligere valgfri anordning på motorkøretøjer i klasse M1 og på alle andre køretøjer med en længde på højst 6 000 mm.
 6.4.2.2.
 To obligatoriske anordninger og to valgfrie anordninger på alle køretøjer med en længde på over 6 000 mm, undtagen køretøjer i klasse M1.
 6.4.3.
 Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.4.4.
 Placering
 6.4.4.1.
 I bredden: Ingen særlige forskrifter.
 6.4.4.2.
 I højden: mindst 250 mm og højst 1 200 mm over jorden. For klasse N2G-, N3G, M2G-, M3G-køretøjer (terrængående) kan den maksimale højde øges til 1 400 mm.
 6.4.4.3.
 I længden: Bag på køretøjet.