text:
belastningen påføres, kan fastlåses i stedet for at blive holdt på plads som vist i figur 2.
 Figur 2
 Eksempel på udstyr til prøvning af bøjning af førerspejl
 6.1.3.2.3.2. Prøvningsbelastningen skal være 25 kg og skal påføres i ét minut.
 6.1.3.3. Resultater af afprøvningerne
 Under de i punkt 6.1.3.2 omhandlede afprøvninger skal pendulet efter anslaget fortsætte sin bevægelse på en sådan måde, at projektionen af den stilling, som armen indtager på svingningsplanet, danner en vinkel på mindst 20 grader med lodret. Målenøjagtighed for vinklen er ± 1°.
 6.1.3.3.1.1. Denne forskrift gælder ikke for spejle, der er fastgjort ved påklæbning på forruden, idet der for disse efter afprøvningen gælder den i punkt 6.1.3.3.2 fastsatte forskrift.
 6.1.3.3.1.2. Den foreskrevne vinkel i forhold til lodret nedsættes fra 20° til 10° for alle førerspejle i klasse II og klasse IV samt for førerspejle i klasse III, som er fastgjort til samme spejlholder om spejle i klasse IV.
 6.1.3.3.2. Ved prøverne i henhold til punkt 6.1.3.2 må, hvad angår spejle, der er fastklæbet på forruden, den tilbageværende del i tilfælde af brud på spejlholderen højst rage 10 mm ud over monteringsfladen, og den konfiguration, der bliver tilbage efter afprøvningen, skal opfylde betingelserne i punkt 6.1.1.3.
 Ved prøvningerne i henhold til punkt 6.1.3.2 må den reflekterende overflade ikke gå itu. Et brud på den reflekterende overflade kan dog accepteres, når en af følgende betingelser er opfyldt:
 6.1.3.3.3.1. Brudstykkerne hænger fast i spejlhuset eller ved en flade, der er fast forbundet med huset. Dog accepteres en delvis løsrivelse af glasset på betingelse af, at den ikke er større end 2,5 mm på begge sider af revnen. Det accepteres, at små splinter løsrives fra glasoverfladen i anslagspunktet.
 6.1.3.3.3.2. Den reflekterende overflade består af splintfrit glas.
 6.2. ANDRE ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN END SPEJLE
 6.2.1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 6.2.1.1. Hvis det er nødvendigt, at brugeren foretager justeringer, skal anordningen til indirekte udsyn kunne justeres uden brug af værktøj.
 6.2.1.2. Hvis en anordning til indirekte udsyn kun kan gengive hele det foreskrevne synsfelt ved scanning af synsfeltet, må hele processen med scanning, gengivelse og returnering til udgangsposition højst tage 2 sekunder.
 6.2.2. ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN AF TYPEN MED KAMERA OG MONITOR
 6.2.2.1. Almindelige forskrifter
 6.2.2.1.1. Når en anordning til indirekte udsyn af typen med kamera og monitor er monteret på en plan flade, skal samtlige dele af anordningen, som uanset indstillingen af systemet i statisk position kan berøres af en kugle med en diameter på enten 165 mm for en monitors vedkommende eller 100 mm for et kameras vedkommende, have en krumningsradius »c« på mindst 2,5 mm.
 6.2.2.1.2. Kanterne på fastgørelseshuller eller blindhuller, hvis største diameter eller diagonal er under 12 mm, behøver ikke at opfylde de i punkt 6.2.2.1.1 fastsatte krav med hensyn til radius, forudsat at de er afrundede.
 6.2.2.1.3. Dele af kameraer og monitorer, der er fremstillet af materialer med en shore A-hårdhed på mindre end 60, og som er monteret på stive holdere, er kun underkastet bestemmelserne i punkt 6.2.2.1.1 for så vidt angår holderne.
 6.2.2.2.


text:
Funktionelle krav
 6.2.2.2.1. Kameraet skal fungere godt ved lavtstående sol. Kameraet skal have en luminanskontrast på mindst 1:3 ved lavtstående sol i et område uden for den del af billedet, hvor lyskilden reproduceres (forhold som defineret i EN 12368: 8.4). Lyskilden skal belyse kameraet med 40 000 lx. Vinklen mellem normalen af sensorplanet og den linje, der forbinder midtpunktet af sensoren og lyskilden skal være 10°.
 6.2.2.2.2. Monitoren skal gengive en minimumskontrast under forskellige lysforhold som defineret i ISO 15008:2003.
 6.2.2.2.3. Det skal være muligt at justere monitorens gennemsnitlige luminans i forhold til omgivelserne enten manuelt eller automatisk.
 6.2.2.2.4. Målingerne af luminanskontrasten skal udføres i overensstemmelse med ISO 15008: 2003.
 6.2.3. ANDRE ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN
 Det skal godtgøres, at anordningen opfylder følgende forskrifter:
 6.2.3.1. Anordningen skal opfatte det synlige spektrum og skal altid gengive dette billede i det synlige spektrum uden behov for fortolkning.
 6.2.3.2. Funktionaliteten skal være garanteret under de forhold, som systemet vil blive anvendt under. Afhængig af den teknologi, der anvendes til at opnå billeder og præsentere dem, finder punkt 6.2.2.2 helt eller delvist anvendelse. I andre tilfælde kan dette opnås ved, at det ved hjælp af systemfølsomhed analogt med punkt 6.2.2.2 fastslås og demonstreres, at der er sikret en funktion, der er sammenlignelig med eller bedre end den foreskrevne, og ved, at det demonstreres, at der garanteres en funktionalitet, der svarer til eller er bedre end den, der er foreskrevet for anordninger til indirekte udsyn af typen med kamera og monitor.
 7. ÆNDRING AF TYPEN AF ANORDNING TIL INDIREKTE UDSYN OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 Enhver typeændring af anordningen til indirekte udsyn, herunder dens tilslutninger til karrosseriet, skal meddeles den administrative myndighed, der godkendte typen af anordning til indirekte udsyn. Denne myndighed kan da enten:
 7.1.1. vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at anordningen til indirekte udsyn under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller
 7.1.2. kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 7.2. De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.
 7.3. Hvis godkendelsen udvides, meddeles dette til de parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, efter den fremgangsmåde, der er fastsat i punkt 5.3 ovenfor.
 7.4. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1. Proceduren til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).
 8.2. Enhver anordning til indirekte udsyn, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet den skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 6 ovenfor.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Godkendelser, som er meddelt for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis typen

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
af anordning til indirekte udsyn ikke har bestået den i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne kontrol.
 9.2. Hvis en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af meddelelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en type anordning til indirekte udsyn, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har udstedt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed underrette de andre kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af meddelelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.
 11. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 II. MONTERING AF ANORDNINGEER TIL INDIREKTE UDSYN
 12. DEFINITIONER
 I denne forordning forstås ved:
 12.1. »Førerens synsudgangspunkter«: to punkter, beliggende i en afstand af 65 mm fra hinanden i en højde af 635 mm lodret over punktet R på førersædet, som er defineret i tillæg 8. Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret på køretøjets midterlængdeplan. Midten af den linje, der forbinder de to synsudgangspunkter, ligger i det lodrette længdeplan, der går gennem midtpunktet for førersædet, således som defineret af fabrikanten.
 »Ambinokulart syn«: det samlede synsfelt, som fås ved sammenlægning af de monokulare felter for højre og venstre øje. (jf. figur 3 nedenfor).
 Figur 3
 »Køretøjstype for så vidt angår indirekte udsyn«: motorkøretøjer, som ikke indbyrdes frembyder forskelle med hensyn til følgende væsentlige elementer:
 12.3.1. type anordning til indirekte udsyn
 12.3.2. karosserikarakteristika, som formindsker synsfeltet
 12.3.3. koordinaterne til R-punktet (hvor dette er relevant)
 12.3.4. foreskrevne placeringer og typegodkendelsesmærker for påbudte og (hvis monterede) valgfri anordninger til indirekte udsyn.
 12.4. »Køretøjer i klasse L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 og N3«: køretøjer, som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), bilag 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2).
 12.5. »Frembygget førerhus«: en konfiguration i hvilken over halvdelen af motorens længde er placeret bag det mest fremskudte punkt af forrudens underkant, og hvor ratnavet er placeret i den forreste fjerdedel af køretøjets længde.
 13. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 13.1. Ansøgning om typegodkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af anordninger til indirekte udsyn skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 13.2. En model for oplysningsskemaet findes i bilag 2.
 13.3. Et køretøj, der er repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal indleveres til den tekniske tjeneste, der


text:
er ansvarlig for godkendelsesprøvning.
 13.4. Inden typegodkendelse meddeles, påser den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende systemer til effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse.
 14. GODKENDELSE
 14.1. Hvis den køretøjstype, der er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 13 ovenfor, opfylder forskrifterne i punkt 15 i dette regulativ, meddeles godkendelse.
 14.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (p.t. 02) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.
 14.3. Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.
 15. FORSKRIFTER
 15.1. GENERELT
 15.1.1. De obligatoriske og valgfrie anordninger til indirekte udsyn anført i skemaet i punkt 15.2.1.1.1, der monteres på et køretøj, skal være af en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ.
 15.1.2. Spejle og andre anordninger til indirekte udsyn skal være anbragt på en sådan måde, at spejlet eller den anden anordning ikke forskydes så meget, at det mærkbart ændrer synsfeltet, således som dette er udmålt, og så det ikke vibrerer så meget, at føreren kan fejlopfatte billedet.
 15.1.3. Betingelserne i punkt 15.1.2 skal være opfyldt, når køretøjet kører med hastigheder op til 80 % af den konstruktivt bestemte maksimalhastighed men uden at overskride 150 km/h.
 15.1.4. De i det følgende definerede synsfelter gælder ved ambinokulart syn, idet øjnene skal befindes sig i »førerens synsudgangspunkter«, som defineret i punkt 12.1. Synsfelterne skal bestemmes, når køretøjet er i køreklar stand, således som dette er defineret i dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, bilag 7, punkt 2.5.4, samt for køretøjer i klasse M1 og N1 med én forsædepassager (75 kg). Når synsfelterne bestemmes gennem ruder, skal glasset have en total lysgennemgangsfaktor i overensstemmelse med regulativ nr. 43, bilag 21.
 15.2. SPEJLE
 15.2.1. Antal
 15.2.1.1. Påbudte mindste antal spejle
 15.2.1.1.1. De synsfelter, der er foreskrevet i punkt 15.2.4, skal opnås af det mindste påbudte antal spejle, der er anført i følgende oversigt. Når der ikke er påbudt noget spejl, betyder det, at der ikke kan påbydes andre systemer til indirekte udsyn.
 Køretøjets klasse
 Indvendigt spejl
 Udvendige spejle
 Indvendigt spejl,
 klasse I
 Hovedspejl (stort)
 Klasse II
 Hovedspejl (lille)
 Klasse III
 Vidvinkelspejl,
 klasse IV
 Nærzonespejl,
 klasse V
 Frontspejl,
 klasse VI
 M1
 Obligatorisk
 Medmindre køretøjet er udstyret med andet end sikkerhedsglas i det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.1.
 Valgfri
 Hvis spejlet ikke giver udsyn bagud
 Valgfri
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden. Klasse II-spejle kan monteres som alternativ.
 Valgfri
 1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden
 Valgfri
 1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 Valgfri
 (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 M2
 Valgfri
 (ingen krav til synsfeltet)
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden
 Ikke tilladt
 Valgfri
 1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden


text:
Valgfri
 1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 Valgfri
 (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 M3
 Valgfri
 (ingen krav til synsfeltet)
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden
 Ikke tilladt
 Valgfri
 1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden
 Valgfri
 1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 Valgfri
 (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 N1
 Obligatorisk
 Medmindre køretøjet er udstyret med andet end sikkerhedsglas i det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.1.
 Valgfri
 Hvis spejlet ikke giver udsyn bagud
 Valgfri
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden Som alternativ kan monteres Klasse II-spejle
 Valgfri
 1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden
 Valgfri
 1 i førersiden og 1 i passagersiden
 (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 Valgfri
 (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 N2 ≤ 7,5 t
 Valgfri
 (ingen krav til synsfeltet)
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden
 Ikke tilladt
 Obligatorisk
 I begge sider, hvis et klasse V-spejl kan monteres
 Valgfri
 For begge sider sammen hvis ikke
 Obligatorisk
 (jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5)
 1 i passagersiden
 Valgfri
 1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau). En tolerance på +10 cm tillades
 Valgfri
 1 frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 N2 > 7,5 t
 Valgfri
 (ingen krav til synsfeltet)
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden
 Ikke tilladt
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden
 Obligatorisk
 (jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5)
 1 i passagersiden.
 Valgfri
 1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 m over jordniveau)
 Obligatorisk
 (jf. punkt 15.2.1.1.2)
 1. frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 N3
 Valgfri
 (ingen krav til synsfeltet)
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden
 Ikke tilladt
 Obligatorisk
 1 i førersiden og 1 i passagersiden
 Obligatorisk
 (jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5).
 1 i passagersiden.
 Valgfri
 1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 Obligatorisk
 (jf. punkt 15.2.1.1.2)
 1. frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)
 15.2.1.1.2. Hvis det beskrevne synsfelt for et frontspejl, som foreskrevet i punkt 15.2.4.6, og/eller et nærzonespejl, som beskrevet i punkt 15.2.4.5, kan opnås ved hjælp af en anden anordning til indirekte udsyn, som er godkendt efter punkt 6.2 og monteret i overensstemmelse med punkt 15, kan en sådan anordning anvendes i stedet for det eller de relevante spejle.
 Hvis der anvendes en anordning med kamera og monitor, må monitoren kun vise:
 a)
 det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.5, når nærzonespejlet er blevet substitueret
 b)
 det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.6, når frontspejlet er blevet substitueret, mens køretøjet bevæger sig fremad med en hastighed på indtil 10 km/h, eller
 c)
 på samme tid de synsfelter, der er beskrevet i punkt 15.2.4.5 og 15.2.4.6, når nærzonespejl og frontspejl er blevet substitueret. Hvis køretøjet bevæger sig fremad med en hastighed på over 10 km/h eller bevæger sig baglæns, kan monitoren anvendes til andre oplysninger, forudsat at det synsfelt, der er foreskrevet i


text:
punkt 15.2.4.5 vises permanent.
 15.2.1.1.3. Påkrævede førerspejle til klasse L-køretøjer med karosseri
 Køretøjsklasse
 Indvendigt spejl
 (klasse I)
 Udvendigt hovedspejl/udvendige hovedspejle
 (klasse III og VII)
 Køretøjer i klasse L udstyret med et karrosseri, der helt eller delvis omslutter føreren
 1 (4)
 1 hvis der er et indvendigt spejl,
 2 hvis der ikke er et indvendigt spejl
 Hvis der kun er monteret ét udvendigt førerspejl, skal det være monteret på køretøjets venstre side i lande med højrekørsel og på køretøjets højre side i lande med venstrekørsel.
 15.2.1.1.4. Valgfrie førerspejle for køretøjer I klasse L
 Det er tilladt at montere et udvendigt førerspejl på den side af køretøjet, der er modsat den side, hvor det obligatoriske spejl omhandlet i punkt 15.2.1.1.3, er monteret. Førerspejlet skal opfylde forskrifterne I dette regulativ.
 15.2.1.2. Bestemmelserne i dette regulativ finder ikke anvendelse på overvågningsspejle som defineret i punkt 2.1.1.3. Udvendige overvågningsførerspejle skal dog altid anbringes således, at de befinder sig mindst 2 m over jorden ved teknisk tilladt totalvægt af køretøjet.
 15.2.2. Placering
 15.2.2.1. Spejlene skal være placeret således, at føreren fra sit sæde ved normal kørestilling har oversigt over kørebanen bagud, langs køretøjets side(r) og foran køretøjet.
 15.2.2.2. De udvendige spejle skal være synlige igennem sidevinduerne eller den del af forruden, som bestryges af vinduesviskerne. Af konstruktionsmæssige grunde gælder sidstnævnte bestemmelse (dvs. bestemmelserne om den del af forruden, der viskes ren) ikke for:
 a)
 udvendige spejle i passagersiden og valgfrie udvendige spejle i førersiden af køretøjer i klasse M2 og M3
 b)
 klasse VI-spejle.
 15.2.2.3. I tilfælde af køretøjer som afprøves i chassis/førerhus tilstand, skal minimal og maksimal karrosseribredde angives af fabrikanten og om nødvendigt simuleres ved attrapplader under synsfeltafprøvningerne. Alle køretøjs- og spejlkonfigurationer, som er blevet benyttet under afprøvningen, skal opgives på typegodkendelsesattesten for en køretøjstype med hensyn til monteringen af spejle (jf. bilag 4).
 15.2.2.4. Det udvendige spejl, der er foreskrevet i førerens side, skal være monteret således, at vinklen mellem køretøjets lodrette længdemidterplan og det lodrette plan, der går gennem spejlcentrum og midten af det liniestykke på 65 mm der forbinder førerens synsudgangspunkter, ikke er større end 55 grader.
 15.2.2.5. Spejle må ikke rage væsentlig mere uden for de ydre dele af karrosseriet, end hvad der er nødvendigt for at opnå de synsfelter, der er fastlagt i punkt 15.2.4.
 15.2.2.6. Når den nedre kant af et udvendigt spejl er mindre end 2 meter over jorden ved teknisk tilladt totalvægt af køretøjet, må dette spejl ikke rage mere end 250 mm uden for køretøjets største bredde målt uden spejl.
 15.2.2.7. Spejle i klasse V og klasse VI skal være således anbragt på køretøjet, at intet punkt af disse spejle eller deres holdere efter indstilling befinder sig mindre end 2 m over jorden ved teknisk tilladt totalvægt af køretøjet.
 Det er forbudt at montere sådanne spejle på køretøjer, hvor førerhusets højde ikke gør det muligt at opfylde denne bestemmelse. I dette tilfælde kræves der ikke en anden anordning til indirekte udsyn.
 15.2.2.8. Under de betingelser, der er anført i punkterne 15.2.2.5, 15.2.2.6 og 15.2.2.7, må


text:
de udvendige spejle rage ud over den tilladte maksimale køretøjsbredde.
 15.2.2.9. Alle klasse VII-spejle skal fastgøres på en sådan måde, at de fastholdes i en stabil stilling under normale kørselsforhold for køretøjet.
 15.2.3. Indstilling
 15.2.3.1. Det indvendige spejl skal kunne indstilles af føreren i normal kørestilling.
 15.2.3.2. Det udvendige spejl, der er placeret i førerens side, skal kunne indstilles inde fra køretøjet med lukket dør, men eventuelt med åbent vindue. Spejlets fastspænding i den ønskede indstilling kan imidlertid foretages uden for køretøjet.
 15.2.3.3. Bestemmelserne i punkt 15.2.3.2 gælder ikke for udvendige spejle af den type, der giver efter for stød og derefter kan bringes til deres udgangsstilling uden at skulle indstilles på ny.
 15.2.4. Synsfelter
 15.2.4.1. Indvendigt førerspejl (klasse I)
 Synsfeltet skal være således, at føreren mindst kan overse en 20 m bred, plan og horisontal del af kørebanen, der ligger centreret omkring køretøjets lodrette længdesymmetriplan og strækker sig fra horisonten til en afstand af 60 m bag førerens synsudgangspunkter (figur 4).
 Figur 4
 Synsfelt for klasse I-spejl
 15.2.4.2. Udvendige førerspejle (hovedspejle) (klasse II)
 15.2.4.2.1. Udvendigt førerspejl i førerens side
 Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 5 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden, fra en afstand af 30 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten.
 Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 1 m, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 4 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter (jf. figur 5).
 15.2.4.2.2. Udvendigt spejl i passagersiden
 Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 5 m bred, plan og vandret del af vejen, som i passagersiden afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i passagersiden, fra en afstand af 30 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten.
 Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 1 m, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 4 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter (jf. figur 5).
 Figur 5
 Synsfelt for klasse II-spejle
 15.2.4.3. Udvendige førerspejle (hovedspejle), (klasse III)
 15.2.4.3.1. Udvendigt førerspejl i førerens side
 Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 4 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden, fra en afstand af 20 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten (jf. figur 6).
 Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 1 m, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 4 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter.
 15.2.4.3.2. Udvendigt førerspejl i


text:
passagersiden
 Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 4 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i passagersiden, fra en afstand af 20 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten (jf. figur 6).
 Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 1 m, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 4 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter.
 Figur 6
 Synsfelt for klasse III-spejle
 15.2.4.4. Udvendige »vidvinkelspejle« (klasse IV)
 15.2.4.4.1. Udvendigt vidvinkelspejl i førersiden
 Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 15 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden, fra en afstand af mindst 10 til 25 m bag førerens synsudgangspunkter.
 Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 4,5 m, som afgrænses af et plan, der er parallelt med køretøjets lodrette midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 1,5 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter (jf. figur 7).
 15.2.4.4.2. Udvendigt »vidvinkelspejl« i passagersiden
 Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 15 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i passagersiden, fra en afstand af mindst 10 til 25 m bag førerens synsudgangspunkter.
 Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 4,5 m, som afgrænses af et plan, der er parallelt med køretøjets lodrette midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 1,5 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter (jf. figur 7).
 Figur 7
 Synsfelt for klasse IV-vidvinkelspejle
 15.2.4.5. Udvendigt »nærzonespejl« (klasse V)
 Synsfeltet skal være således, at føreren langs den side af køretøjet, der er nærmest vejkanten, kan se en plan vandret del af vejen, som begrænses af følgende lodrette planer (jf. figur 8a og 8b):
 15.2.4.5.1. et plan, der er parallelt med køretøjets lodrette midterlængdeplan, og som går gennem førerhusets yderste punkt i passagersiden
 15.2.4.5.2. i tværgående retning det parallelle plan, der befinder sig 2 m foran det plan, der er nævnt i punkt 15.2.4.5.1
 15.2.4.5.3. i bagudgående retning, et plan, der er parallelt med det lodrette plan gennem førerens synsudgangspunkter i en afstand af 1,75 meter bagved dette plan
 15.2.4.5.4. i fremadgående retning, et plan, der er parallelt med det lodrette plan gennem førerens synsudgangspunkter i en afstand af 1 meter foran dette plan. Hvis det lodrette tværplan gennem kofangerens forkant er mindre end 1 m foran det lodrette plan gennem førerens synsudgangspunkter, begrænses synsfeltet af dette plan.
 Hvis det synsfelt, der er beskrevet i figur 8a og 8b kan opfattes via en kombination af synsfeltet fra et klasse IV-vidvinkelspejl


text:
og et klasse VI-frontspejl, er det ikke obligatorisk at montere et klasse V-nærzonespejl.
 Figur 8a og 8b
 Synsfelt for klasse V-nærzonespejl
 15.2.4.6. Frontspejl (klasse VI)
 Synsfeltet skal være sådan, at føreren mindst kan se en plan, vandret del af vejen, der afgrænses af:
 a)
 et tværgående lodret plan gennem det yderste punkt på køretøjets forkant
 b)
 et tværgående lodret plan 2 000 mm foran det i litra a) definerede plan
 c)
 et lodret plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden og
 d)
 et lodret plan parallelt med køretøjets lodrette midterplan i længderetningen 2 000 mm uden for køretøjets side i siden modsat førersiden.
 Forkanten af dette synsfelt modsat førersiden kan rundes af med en radius på 2 000 mm (jf. figur 9).
 Med hensyn til det definerede synsfelt henvises også til punkt 15.2.4.9.2.
 Bestemmelserne for frontspejle er obligatoriske for køretøjer i klasse N2 > 7,5 t og N3 med frembygget førerhus (som defineret i punkt 12,5).
 Hvis køretøjer i disse klasser ikke kan opfylde forskrifterne ved at anvende et frontspejl eller en anordning med kamera/monitor, skal der anvendes et system til assisteret udsyn. I tilfælde af anvendelse af et system til assisteret udsyn skal anordningen være i stand til at detektere en genstand med en højde på 50 cm og en diameter på 30 cm inden for det felt, der er defineret i punkt 9.
 Figur 9
 Synsfelt for klasse VI-frontspejl
 15.2.4.6.2. Hvis føreren imidlertid, under hensyntagen til A-stolperne, kan se en lige linje 300 mm foran køretøjet i en højde på 1 200 mm over vejbanens overflade, der befinder sig mellem et vertikalt plan i længderetningen parallelt med det lodrette midterplan i længderetningen, der går gennem køretøjets yderste punkt i førersiden, og et vertikalt plan i længderetningen parallelt med det lodrette midterplan i længderetningen 900 mm uden for køretøjets side i siden modsat førersiden, er et frontspejl af klasse VI ikke obligatorisk.
 15.2.4.6.3. For så vidt angår punkt 15.2.4.6.1 og 15.2.4.6.2 tages der ikke hensyn til dele, der er permanent fastgjort til køretøjet og placeret både over førerens synsudgangspunkter og foran det lodrette tværplan gennem det forreste punkt på køretøjets forkofanger ved bestemmelsen af køretøjets forkant.
 15.2.4.7. Klasse L-spejl (klasse VII).
 15.2.4.7.1. Udvendigt førerspejl i førerens side
 Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 2,50 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets vertikale midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden, fra en afstand af 10 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten (jf. figur 10).
 Figur 10
 Synsfelt for klasse VII-spejle
 15.2.4.7.2. Udvendigt spejl i passagersiden
 Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 4 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets vertikale midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i passagersiden, fra en afstand af 20 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten (jf. figur 5). (jf. figur 10).
 15.2.4.8. Hvis


text:
der er tale om spejle bestående af flere reflekterende overflader, som enten har forskellig krumning eller er placeret i en vinkel i forhold til hinanden, skal mindst en af de reflekterende overflader give det synsfelt og have de mål (jf. punkt 6.1.2.1.2.2), som er fastsat for den klasse, som de tilhører.
 15.2.4.9. Udsynshindringer
 15.2.4.9.1. Indvendigt førerspejl (klasse I)
 En formindskelse af synsfeltet som følge af tilstedeværelsen af nakkestøtter og anordninger som navnlig solskærme, bagrudeviskere, varmelegemer og kategori S3-stoplygter eller som følge af karrosseridele som f.eks. vinduesstolper i dobbelte bagdøre, må finde sted, forudsat at det påkrævede synsfelt kun formindskes delvist. Graden af hindringer måles med nakkestøtterne i den nederste stilling, som deres reguleringssystem giver mulighed for, og med solskærmene bortklappet.
 15.2.4.9.2. Udvendige spejle (klasse II, III, IV, V, VI og VII)
 I de ovenfor beskrevne synsfelter tages ikke hensyn til hindringer forårsaget af karrosseriet og dele deraf, såsom andre spejle i førerhuset, dørhåndtag, markeringslygter, retningsviserblinklys, yderender af kofangere fortil og bagtil samt dele til rengøring af de reflekterende flader, hvis alle disse hindringer tilsammen dækker mindre end 10 % af det foreskrevne synsfelt. Hvis der er tale om et køretøj, der er konstrueret til særlige formål, hvor det som følge af dets særlige karakteristika ikke er muligt at opfylde dette krav, må den udsynshindring for det foreskrevne synsfelt for et klasse VI-spejl, der skyldes disse særlige karakteristika, være mere end 10 %, men ikke mere end hvad der er nødvendigt for dets særlige funktion.
 15.2.4.10. Prøvningsforskrifter
 Synsfeltet bestemmes ved placering af kraftige lyskilder i synsudgangspunkterne og undersøgelse af det lys, der reflekteres på den lodrette kontrolskærm. Andre ækvivalente metoder kan også anvendes.
 15.3. ANDRE ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN END SPEJLE
 15.3.1. En anordning til indirekte udsyn skal fungere så godt, at en kritisk genstand kan observeres inden for det foreskrevne synsfelt under hensyntagen til den kritiske synsopfattelse.
 15.3.2. Indskrænkning af førerens direkte udsyn som følge af montering af en anordning til indirekte udsyn skal begrænses mest muligt.
 15.3.3. Til fastlæggelse af detektionsafstanden anvendes i forbindelse med anordninger til indirekte udsyn af typen med kamera og monitor fremgangsmåden i bilag 10.
 15.3.4. Monteringsforskrifter for monitoren
 Synsretningen for monitoren skal være omtrent den samme som for hovedspejlet.
 15.3.5. Køretøjer kan udstyres med yderligere anordninger til indirekte udsyn.
 15.3.6. Bestemmelserne i dette regulativ finder ikke anvendelse på overvågningsanordninger med kamera/monitor/optager som defineret i punkt 2.1.2.13. Udvendige overvågningskameraer skal enten monteres, så de befinder sig mindst 2 m over jordniveau ved teknisk tilladt totalvægt af køretøjet, eller, hvis deres underkant befinder sig mindre end 2 m over jordniveau, så de ikke rager mere end 50 mm uden for køretøjets største bredde målt uden den pågældende anordning og har en krumningsradius på mindst 2,5 mm.
 16. ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:
 16.1.1. vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller
 16.1.2. kræve


text:
en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 16.2. Bekræftelse af nægtelse eller godkendelse skal, med angivelse af ændringer, meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ.
 16.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 17. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 17.1. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).
 17.2. Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 15 ovenfor.
 18. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 18.1. Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 17.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 17.2 foreskrevne kontrol.
 18.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.
 19. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har udstedt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.
 20. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 21. OVERGANGSBESTEMMELSER
 21.1. Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 21.2. Fra den 26. januar 2006 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse til en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn, his det opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02. Denne frist forlænges dog med 12 måneder for så vidt angår forskrifterne for montering af et klasse VI-frontspejl.
 21.3. Fra den 26. januar 2006 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse til en type anordning til indirekte udsyn, his denne type opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02. Denne frist forlænges dog med 12


text:
måneder for så vidt angår forskrifterne for et klasse VI-frontspejl som komponent og dets montering på køretøjer.
 21.4. Fra den 26. januar 2010 kan kontraherende parter for så vidt angår køretøjer i klasse M1 og N1, og fra den 26. januar 2007 for så vidt angår andre klasser af køretøjer, afslå at anerkende godkendelser af en type køretøj, som ikke er udstedt i overensstemmelse med ændringsserie 02 til dette regulativ.
 21.5. Fra den 26. januar 2010 kan kontraherende parter for så vidt angår køretøjer i klasse M1 og N1, og fra den 26. januar 2007 for så vidt angår andre klasser af køretøjer, afslå at anerkende godkendelser af en anordning til indirekte udsyn, som ikke er udstedt i overensstemmelse med ændringsserie 02 til dette regulativ.
 21.6. Godkendelser meddelt for førerspejle i klasse I eller III i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form (serie 00) eller som ændret ved ændringsserie 01 før ikrafttrædelsen af nærværende ændringsserie forbliver gyldige.
 21.7. Bestemmelserne i dette regulativ skal ikke forbyde godkendelsen af en type køretøj med hensyn til montering af førerspejle i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02, hvis alle eller dele af førerspejlene i klasse I eller III, som det er monteret med er forsynet med det godkendelsesmærke, der er foreskrevet i den oprindelige version (serie 00 eller 01) af dette regulativ.
 21.8. Uanset bestemmelserne i punkt 21.3 og 21.5 ovenfor skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, for så vidt angår reservedele fortsat meddele godkendelser efter ændringsserie 01 til dette regulativ for anordninger til indirekte udsyn til brug i køretøjer, som er godkendt før den i punkt 21.2 nævnte dato efter ændringsserie 01 til regulativ nr. 46, og, hvis dette er relevant, senere udvidelser af sådanne godkendelser.
 (1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).
 (2) Et system til indirekte udsyn skal bruges til at detektere relevante trafikanter. En trafikants relevans afhænger af hans eller hendes position og (potentielle) hastighed. Størrelsen af fodgængere, cyklister og knallertkørere vil øges mere eller mindre proportionelt med deres hastighed. For så vidt angår detektion vil en knallertkører (D = 0,8) i en afstand af 40 m svare til en fodgænger (D = 0,5) i en afstand af 25 m. Under hensyntagen til hastighederne ville knallertkøreren blive udvalgt som kriteriet for detektionsstørrelsen. Derfor vil en genstand på 0,8 m blive brugt til at bestemme detektionsegenskaberne.
 (3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for


text:
Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive UNECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Republikken Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. Efterfølgende numre tildeles andre lande i den rækkefølge, de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og FN's generalsekretær meddeler aftaleparterne de således tildelte numre.
 (4) Der kræves ikke noget indvendigt spejl, hvis synsforholdene i punkt 15.2.5.4.1 nedenfor ikke kan opfyldes. I så fald kræves der to førerspejle, et i køretøjets venstre og et i køretøjets højre side.
 BILAG 1
 Oplysningsskema for typegodkendelse af en anordning til indirekte udsyn
 Nedennævnte oplysninger skal i givet fald forelægges i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse.
 Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse.
 Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.
 1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):...
 2. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...
 3. Typeidentifikationsmærker som markeret på anordningen: ...
 4. Den køretøjsklasse, for hvilken anordningen er bestemt: ...
 5. Fabrikantens navn og adresse: ...
 6. Godkendelsesmærkets placering og fastgørelse: ...
 7. Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 Spejle (angiv for hvert spejl): ...
 8.1. Variant ...
 8.2. Tegning(er) til identifikation af spejlet: ...
 8.3. Fastgørelsesmetode: ...
 Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle: ...
 Type og specifikationer (som f.eks. fuldstændig beskrivelse af anordningen): ...
 9.1.1. Hvis det drejer sig om en anordning af typen med kamera og monitor, detektionsafstand (mm), kontrast, luminansfelt, korrektion for blænding, display-specifikationer (sort/hvid eller farve), billedgentagelsesfrekvens, monitorens luminansfelt: ...
 9.2. Tilstrækkeligt detaljerede tegninger til at identificere hele anordningen, herunder monteringsforskrifter. Typegodkendelsesmærkets placering skal angives på tegningerne ...
 BILAG 2
 Oplysningsskema for typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn
 Nedennævnte oplysninger skal i givet fald forelægges i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse.
 Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse.
 Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.
 GENERELT
 1. Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...
 2. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...
 3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (b): ...
 4. Mærkets placering: ...
 5. Køretøjets klasse (c): ...
 6. Fabrikantens navn og adresse: ...
 7. Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 8. Fotografi(er) og/eller tegning(er) af et repræsentativt køretøj: ...
 9. Førerhus (frembygget eller normalt) (1): ...
 ... Førerplads: højre- eller venstrestyring (1): ...
 10.1. Køretøjet er udstyret til højrekørsel/venstrekørsel (1).
 Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål): ...
 For chassis uden karrosseri.
 Bredde (2): ...
 11.1.1.1. Største tilladte bredde: ...
 11.1.1.2. Mindste tilladte bredde: ...
 Chassis med karrosseri: ...
 11.2.1. Bredde (1): ...
 Karosseri
 Anordninger til indirekte udsyn
 Spejle ...
 12.1.1.1. Tegning(er) af spejlets placering i forhold til køretøjets opbygning: ...


text:
12.1.1.2. Nærmere oplysninger om fastgørelsesmåde, herunder om den del af køretøjet, hvorpå det er monteret: ...
 12.1.2.3. Ekstraudstyr, som kan påvirke synsfeltet bagud: ...
 12.1.1.4. Kort beskrivelse af eventuelle elektroniske komponenter i indstillingssystemet: ...
 12.1.2. Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle: ...
 12.1.2.1. Tilstrækkeligt detaljerede tegninger med monteringsforskrifter: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Ved et køretøjs »største bredde« forstås en dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2. Hvis der er tale om køretøjer i andre klasser end M1, må der ud over bestemmelserne i nævnte standard ikke tages hensyn til nedenstående anordninger ved måling af køretøjets bredde:
 —
 toldforsegling sanordninger og beskyttelsen af disse
 —
 anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse
 —
 indikator for dæksprængning
 —
 de udragende, bøjelige dele af et stænkafskærmningssystem
 —
 lygter og reflekser
 —
 for så vidt angår busser: læsseramper, læssebagsmække og tilsvarende udstyr i køreklar stand, forudsat at de højst rager 10 mm ud fra køretøjets sider, samt at rampernes hjørner, der vender fremad eller bagud, er afrundede med en radius på mindst 5 mm kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm
 —
 anordninger til indirekte udsyn
 —
 dæktrykmålere
 —
 trin, der kan foldes ind
 —
 den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket er i kontakt med vejbanen.
 BILAG 3
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 ...
 vedrørende (2):
 MEDDELELSE AF GODKENDELSE
 UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 NÆGTELSE AF GODKENDELSE
 INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
 ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46
 Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...
 1.
 Anordningens fabriks- eller varemærke: ...
 2.
 Fabrikantens navn for denne type anordning: ...
 3.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 4.
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 5.
 Indleveret til godkendelse den: ...
 6.
 Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne: ...
 7.
 Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste: ...
 8.
 Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste ...
 9.
 Kortfattet beskrivelse ...
 Identifikation af anordningen: spejl, kamera/monitor, anden anordning (2)
 Anordning til indirekte udsyn i klasse I, II, III, IV, V, VI, S (2)
 Symbolet som defineret i punkt 6.1.3.1.1 i dette regulativ: ja/nej (2)
 10.
 Godkendelsesmærkets placering: ...
 11.
 Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...
 12.
 Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2)
 13.
 Sted: ...
 14.
 Dato: ...
 15.
 Underskrift: ...
 16.
 Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring.
 (1) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (jf. godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 4
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 ...
 vedrørende: (2)
 MEDDELELSE AF GODKENDELSE
 UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 NÆGTELSE AF GODKENDELSE
 INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
 ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46.
 Godkendelse nr. ... Udvidelse


text:
nr. ...
 1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):...
 2. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):...
 Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet:...
 3.1. Mærkets placering: ...
 4. Køretøjsklasse: (M1, M2, M3, N1, N2 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5 t, N3) (2)
 5. Fabrikantens navn og adresse:...
 6. Adresse(r) på produktionsanlæg ...
 7. Yderligere oplysninger: (hvis det er relevant): Jf. tillæg.
 8. Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningerne: ...
 9. Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste: ...
 10. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ...
 11. Eventuelle bemærkninger: Jf. tillæg.
 12. Sted: ...
 13. Dato: ...
 14. Underskrift: ...
 15. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.
 Tillæg til typegodkendelsesmeddelelse nr. ... vedrørende typegodkendelse for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46
 1. Fabriks- eller handelsbetegnelse for spejle og supplerende anordninger til indirekte udsyn samt nr. på komponenttypegodkendelse: ...
 2. Spejlklasse(r) eller klasse(r) af anordninger til indirekte udsyn (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (2)
 3. Udvidelse af køretøjets typegodkendelse til at omfatte følgende typer anordning til indirekte udsyn: ...
 4. Data til identifikation af punkt R for fører i siddende stilling: ...
 5. Største og mindste karrosseribredde for hvilke spejlet og anordningen til indirekte udsyn er typegodkendt (gælder for chassis/førerhus enheder i henhold til punkt 15.2.2.3): ...
 6. Følgende dokumenter, som bærer ovenstående typegodkendelsesnummer, er vedlagt denne attest:
 —
 tegninger med angivelse af monteringen af anordninger til indirekte udsyn
 —
 tegninger og planer med angivelse af monteringspositioner og karakteristika for den del på køretøjskonstruktionen, hvorpå anordninger til indirekte udsyn monteres.
 7. Eventuelle bemærkninger: (f.eks. gyldig for højrekørsel/venstrekørsel (2))
 (1) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (jf. godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 5
 Udformning af typegodkendelsesmærket for en anordning til indirekte udsyn
 (jf. punkt 5.4 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en anordning til indirekte udsyn, viser, at spejlet er et klasse II-førerspejl, som er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 46 med godkendelsesnummeret 022439. Godkendelsesnummerets første to cifre angiver, at regulativ nr. 46 allerede indeholdt ændringsserie 02 på det tidspunkt, hvor der blev meddelt godkendelse.
 Bemærkning: Godkendelsesnummeret og de supplerende symboler skal anbringes i nærheden af cirklen, over eller under bogstavet »E« eller til højre eller venstre for dette. Alle nummerets cifre skal stå på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolerne skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.
 BILAG 6
 PRØVEMETODE TIL MÅLING AF REFLEKTIVITET
 1. DEFINITIONER
 CIE A (1): standardlystype: Farvemålingslystype repræsenterende det sorte legeme ved T68 = 2 855,6 K.
 1.1.2. CIE A (1): standardlyskilde: Gasfyldt wolframglødelampe virkende ved en farvetemperatur ved T68 = 2 855,6 K.
 1.1.3. Standardobservatør i henhold til CIE 1931 (1): Strålingsdetektor, hvis farvestrålingskarakteristika svarer til de trikromatiske spektralfordelingsværdier (λ), (λ), (λ) (jf. skema).
 1.1.4. CIE trikromatiske spektralfordelingsværdier (1): Trikromatiske fordelingsværdier,


text:
i CIE-systemet (XYZ), for et isoeffektspektrums monokromatiske elementer.
 1.1.5. Fotopisk syn (1): det normale øjes syn, når det er adapteret til luminansniveauer på mindst flere cd/m2.
 2. APPARATUR
 2.1. Generelt
 Apparaturet skal omfatte en lyskilde, en holder til prøveemnet, en fotoelektrisk detektor og en indikator (jf. figur 1) samt de midler, der er nødvendige for at fjerne virkningerne af uvedkommende lys.
 Detektoren kan omfatte en Ulbricht-kugle for at lette målingen af ikke-plane (konvekse) spejles refleksionsgrad (jf. figur 2).
 2.2. Lyskildens og detektorens spektrale karakteristika
 Lyskilden skal være en CIE A-standardlystype forbundet med et optisk system, der gør det muligt at opnå et bundt af næsten parallelle lysstråler. Det anbefales at anvende en spændingsstabilisator for at opretholde en uændret spænding i lampen, så længe apparaturet er i brug.
 Detektoren skal omfatte en fotocelle, hvis spektralreaktion er proportional med CIE (1931) standardobservatøren for farvemålings fotopiske klarhedsfunktion (jf. skema). Man kan også anvende enhver anden lystypefilter-detektor-kombination, som giver et globalækvivalent af CIE A standardlystypen og fotopisk syn. Omfatter detektoren en Ulbricht-kugle skal kuglens indvendige flade være beklædt med et lag hvid, mat (diffuserende) og ikke-selektiv maling.
 2.3. Geometriske betingelser
 Det indfaldende strålebundt skal helst danne en vinkel (θ) på 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) med den vinkelrette på prøvefladen, og denne vinkel må ikke overstige den øvre tolerance, dvs. 0,53 rad eller 30°. Detektorens akse skal danne en vinkel (θ) lig med det indfaldende strålebundt med denne vinkelrette (jf. figur 1). Ved ankomsten til prøvefladen skal det indfaldende strålebundt have en diameter på mindst 13 mm (0,5 in.). Det reflekterende strålebundt må ikke være bredere end fotocellens følsomme flade, må ikke dække mindre end 50 % af denne flade og skal om muligt dække samme portion af fladen som det bundt, der anvendes til justering af instrumentet.
 Omfatter detektoren en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindstediameter på 127 mm (5 in.). De åbninger, der udføres i kuglens væg til prøveemnet og det indfaldende strålebundt, skal være af tilstrækkelig størrelse til at lade de indfaldende og reflekterede lysbundter passere helt. Fotocellen skal være anbragt således, at den ikke modtager lyset fra det indfaldende eller reflekterede bundt direkte.
 2.4. Celle-indikator-enhedens elektriske karakteristika
 Den fotocelleeffekt, der registreres på indikatoren, skal være en lineær funktion af den fotofølsomme flades lysstyrke. Der skal være (elektriske eller optiske eller begge slags) midler til nulindstilling og justeringsindstillingerne. Disse midler må ikke påvirke instrumentets linearitet eller spektrale karakteristika. Detektor-indikator-enhedens præcision skal være den mindste værdi af ±2 % af den fulde skala eller ±10 % af den målte værdi.
 2.5. Holder til prøveemnet
 Indretningen skal gøre det muligt at placere prøveemnet således, at kildearmens og detektorarmens akse krydser hinanden i niveau med den reflekterende overflade. Denne reflekterende overflade kan befinde sig inden for prøvespejlet eller dettes to sider, alt efter om det drejer sig om spejl med første flade eller med anden flade eller et prismatisk spejl af typen »flip«.
 3. FREMGANGSMÅDE
 3.1. Direkte kalibrering
 For en direkte afprøvningsmetodes vedkommende er den anvendte referencenorm fri luft. Denne metode anvendes


text:
til instrumenter, der er konstrueret således, at de muliggør en afprøvning ved 100 % af skalaen, idet detektoren orienteres direkte i lyskildens akse (jf. figur 1).
 Denne metode gør det i visse tilfælde (f.eks. til måling af flader med ringe reflektivitet) muligt at tage et mellemliggende kalibreringspunkt (mellem 0 og 100 % af skalaen). I så fald må der i den optiske bane indskydes et filter med neutral tæthed og kendt transmissionsfaktor, og afprøvningssystemet skal indstilles, indtil indikatoren viser den transmissionsprocent, der svarer til filtret med neutral tæthed. Dette filter skal fjernes, inden reflektivitetsmålingerne foretages.
 3.2. Indirekte kalibreringsmetode
 Denne kalibreringsmetode anvendes til instrumenter med kilde og detektor af fast geometrisk form. Den kræver en rigtig kalibreret og konstant reflektansstandard. Denne reflektansstandard skal fortrinsvis være et plant spejl, hvis reflektansværdi ligger nærmest muligt ved de afprøvede emners.
 3.3. Måling på plant spejl
 Reflektionsgraden for plane spejlprøveemner kan måles ved hjælp af instrumenter, der fungerer efter den direkte eller indirekte kalibreringsmetode. Reflektansværdien aflæses direkte på instrumentets skala.
 3.4. Måling på ikke-plant (konvekst) spejl
 Måling af ikke-plane (konvekse) spejles reflektionsgrad kræver anvendelse af instrumenter, der indeholder en Ulbricht-kugle i detektoren (jf. figur 2). Hvis der på apparatets skala aflæses ne delinger for et standardspejl med reflektans E %, vil nx delinger, med et spejl med ukendt reflektans, svare til en reflektans X % givet ved formlen:
 Figur 1
 Generelt skema over apparaturet til måling af reflektivitet ved de to justeringsmetoder
 Figur 2
 Generelt skema over apparaturet til måling af reflektivitet med Ulbricht-kugle i detektoren
 Værdien af de trikromatiske spektralfordelingsværdier for CIE 1931 standardobservatør for farvemåling
 (2)
 Denne tabel er et uddrag af IEC-publikation 50 (45) (1970)
 λ
 nm
 (λ)
 (λ)
 (λ)
 380
 0,001 4
 0,000 0
 0,006 5
 390
 0,004 2
 0,000 1
 0,020 1
 400
 0,014 3
 0,000 4
 0,067 9
 410
 0,043 5
 0,001 2
 0,207 4
 420
 0,134 4
 0,004 0
 0,645 6
 430
 0,283 9
 0,011 6
 1,385 6
 440
 0,348 3
 0,023 0
 1,747 1
 450
 0,336 2
 0,038 0
 1,772 1
 460
 0,290 8
 0,060 0
 1,669 2
 470
 0,195 4
 0,091 0
 1,287 6
 480
 0,095 6
 0,139 0
 0,813 0
 490
 0,032 0
 0,208 0
 0,465 2
 500
 0,004 9
 0,323 0
 0,272 0
 510
 0,009 3
 0,503 0
 0,158 2
 520
 0,063 3
 0,710 0
 0,078 2
 530
 0,165 5
 0,862 0
 0,042 2
 540
 0,290 4
 0,954 0
 0,020 3
 550
 0,433 4
 0,995 0
 0,008 7
 560
 0,594 5
 0,995 0
 0,003 9
 570
 0,762 1
 0,952 0
 0,002 1
 580
 0,916 3
 0,870 0
 0,001 7
 590
 1,026 3
 0,757 0
 0,001 1
 600
 1,062 2
 0,631 0
 0,000 8
 610
 1,002 6
 0,503 0
 0,000 3
 620
 0,854 4
 0,381 0
 0,000 2
 630
 0,642 4
 0,265 0
 0,000 0
 640
 0,447 9
 0,175 0
 0,000 0
 650
 0,283 5
 0,107 0
 0,000 0
 660
 0,164 9
 0,061 0
 0,000 0
 670
 0,087 4
 0,032 0
 0,000 0
 680
 0,046 8
 0,017 0
 0,000 0
 690
 0,22 7
 0,008 2


text:
0,000 0
 700
 0,011 4
 0,004 1
 0,000 0
 710
 0,005 8
 0,002 1
 0,000 0
 720
 0,02 9
 0,001 0
 0,000 0
 730
 0,001 4
 0,000 5
 0,000 0
 740
 0,000 7
 0,000 2 (3)
 0,000 0
 750
 0,000 3
 0,000 1
 0,000 0
 760
 0,000 2
 0,000 1
 0,000 0
 770
 0,000 1
 0,000 0
 0,000 0
 780
 0,000 0
 0,000 0
 0,000 0
 FORKLARENDE FIGUR
 Eksempel på anordning til måling af sfæriske spejles reflektionsfaktor
 (1) Definitioner hentet fra publikationen CEI 50 (45), International Electronical Vocabulary, Group 45, Lighting.
 (2) Tabellen er forkortet. Værdierne for (λ) = V (λ) er afrundet til fire cifre efter kommaet.
 (3) Changed in 1966 (from 3 to 2)
 BILAG 7
 Fremgangsmåde for måling af krumningsradius»r«for et spejls relekterende overflade
 1. MÅLING
 1.1. Apparatur
 Man anvender et »sfærometer« af den art, der er beskrevet i figur 1 i dette bilag, og med den angivne afstand mellem måleurets aftegningsstift og stangens faste ben.
 1.2. Målepunkter
 1.2.1. Målingen af hovedkrumningsradierne skal gennemføres i tre punkter, beliggende så nær som muligt ved 1/3, 1/2 og 2/3 af den bue på den reflekterende overflade, som går gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, eller på den bue der går gennem den reflekterende overflades centrum, og som er vinkelret på den sidstnævnte, dersom omhandlede bue er længere.
 1.2.2. Dersom den reflekterende overflades dimensioner imidlertid gør det umuligt at foretage målinger i de retninger, der er er defineret i punkt 2.1.1.6 i dette regulativ, kan de tekniske tjenester, som foretager afprøvningerne, i dette punkt foretage målinger i to retninger vinkelret på hinanden, der ligger så nær som muligt ved de ovenfor foreskrevne.
 2. BEREGNING AF KRUMNINGSRADIUS »r«
 »r« i mm beregnes efter formlen:
 hvor:
 rp1
 =
 = krumningsradius ved det første målepunkt
 rp2
 =
 = krumningsradius ved det andet målepunkt
 rp3
 =
 = krumningsradius ved det tredje målepunkt.
 Figur 1
 Sfærometer
 BILAG 8
 Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
 1. FORMÅL
 Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (1).
 2. DEFINITIONER
 I dette bilag forstås ved:
 »Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:
 2.1.1. H-punktet og R-punktet og deres indbyrdes forhold
 2.1.2. den faktiske torsovinkel og den konstruktivt bestemte torsovinkel og deres indbyrdes forhold.
 2.2. »3-D H-maskine«: den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet nærmere i tillæg 1 til dette bilag.
 2.3. »H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår i 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtepunkterne for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. Punktet »H« svarer teoretisk til punktet »R« (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4,


text:
betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres.
 2.4. »R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 2.5. »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.
 2.6. »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor).
 2.7. »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen som målt mellem en lodret linje gennem punktet »R« og torsolinjen i en stilling, der svarer til den position for ryglænet, som fabrikanten har beregnet.
 2.8. »Førerens/passagerens midterplan« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt på den pågældende foreskrevne siddeplads; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med den siddendes midterplan. For andre sæder angives den siddendes midterplan af fabrikanten.
 2.9. »Tredimensionalt referencesystem«: system som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.
 2.10. »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten.
 2.11. »Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.
 3. FORSKRIFTER
 3.1. Datapræsentation
 For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:
 3.1.1. R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem
 3.1.2. den konstruktivt bestemte torsovinkel
 3.1.3. alle angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition.
 3.2. Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer
 3.2.1. H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.
 3.2.2. For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5° fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.
 3.2.3. Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til påvisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.
 3.2.4. Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Hvis resultaterne af to af disse tre operationer opfylder kravene, finder bestemmelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.
 3.2.5. Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysninger om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de


text:
tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.
 4. FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG KROPPENS FAKTISKE TORSOVINKEL
 4.1. Køretøjet konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10° C for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, anbringes en 70 til 80 kg tung person eller anordning på sædet to gange ét minut for at komprimere sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten begærer det, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen.
 4.2. Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition.
 4.3. Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition eller siddestilling, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Findes der andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten.
 4.4. Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber.
 Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (2) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.
 4.5. 3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens/førerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På producentens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskine er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau.
 4.6. Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtepunkterne for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan.
 3-D H-anordningens fod- og benposition indstilles som følger:
 4.7.1. Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager
 4.7.1.1. De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtepunkterne for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.
 4.7.1.2. Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes.
 4.7.2. Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde
 For bagsæder og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af gulvet, som


text:
fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.
 4.7.3. Andre omhandlede siddepladser:
 Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.
 4.8. Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.
 Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder:
 4.9.1. Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.
 4.9.2. Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H maskinen skubbes tilbage med et bagudrettet vandret tryk på T-stykket, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).
 4.10. Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide bagud.
 4.11. Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen holdes i vater.
 4.12. Rygskålen vippes frem, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10° (5° på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.
 Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen må utilsigtet påføring af ydre lodrette eller frem- og bagudrettede kræfter undgås.
 3-D H-maskines fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Ændrer fødderne stilling, skal man foreløbig lade dem forblive i denne stilling.
 Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:
 Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet dertil.
 Kontrollér, at libellen for sideværts


text:
indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.
 4.13. Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:
 a)
 rygskålen føres tilbage til ryglænet
 b)
 der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12.
 Foretag alle målinger:
 4.14.1. H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 4.14.2. Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med målestokken ført helt tilbage.
 4.15. Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.
 Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:
 4.16.1. for forreste sæderække: førersædet
 4.16.2. for bagsæderække(r): en yderplads.
 (1) Hvis H-punktet for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punkt-maskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne R-punkt efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.
 (2) Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.
 TILLÆG 1
 BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKT-MASKINE (1)
 (3-D H-maskine)
 1. Ryglæns- og sædeskål
 Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal; de simulerer den menneskelige krops torso og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af den faktiske torsovinkel er der til målestokken fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En indstillelig lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.
 2. Krops- og benelementer
 Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved T-stykket, der samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.
 Figur 1
 Betegnelser for 3-D H-maskinens elementer
 Figur 2
 Dimensioner for 3-D H-maskinens elementer og vægtfordeling
 (1) Nærmere oplysninger om opbygningen af 3-D H-maskinen fås hos Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America. Maskinen svarer til


text:
den, der er beskrevet i ISO Standard 6549:1980.
 TILLÆG 2
 TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM
 1. Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1).
 2. Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.
 3. Koordinaterne for »R«-punktet og »H«-punktet bestemmes i forhold til målepunkterne, som defineres af køretøjsfabrikanten.
 Figur
 Tredimensionalt referencesystem
 (1) Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130:1978.
 TILLÆG 3
 REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER
 1. Kodning af referencedata
 Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en kode bestående af to tegn. Det første tegn er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet tegn er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning; der anvendes følgende bogstaver:
 L
 =
 venstre
 C
 =
 midt
 R
 =
 højre
 2. Beskrivelse af køretøjets målestilling
 2.1. Referencemærkernes koordinater
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3. Fortegnelse over referencedata
 Siddeplads: ...
 3.1.1. R-punktets koordinater
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3.1.2. Konstruktivt bestemt torsovinkel ...
 3.1.3. Specifikationer for sædeindstilling (1)
 vandret: ...
 lodret: ...
 vinkelindstilling: ...
 torsovinkel: ...
 Bemærkning: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3, osv.
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 9
 (reserveret)
 BILAG 10
 BEREGNING AF DETEKTIONSAFSTAND
 1. ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN AF TYPEN MED KAMERA OG MONITOR
 1.1. Kameraets opløsningstærskel
 Et kameras opløsningstærskel bestemmes ved formelen:
 hvor:
 ωc
 —
 kameraets opløsningstærskel (bue-minutter)
 βc
 —
 kameraets synsvinkel (o)
 Nc
 —
 antal videolinjer på kameraet (#)
 Fabrikanten skal opgive værdierne for βc og Nc
 1.2. Bestemmelse af monitorens kritiske synsafstand
 For en monitor med bestemte mål og egenskaber kan der beregnes en afstand til denne, inden for hvilken detektionsafstanden kun afhænger af kameraets ydeevne. Den kritiske synsafstand rm,c bestemmes ved:
 hvor:
 rm,c
 —
 kritisk synsafstand (m)
 Hm
 —
 monitor-billedets højde (m)
 Nm
 —
 antal videolinjer på monitoren (-)
 ωeye
 —
 betragterens opløsningstærskel (bue-minutter).
 Tallet 60 bruges til omregning fra bue-minutter til grader.
 Fabrikanten skal opgive værdierne for Hm og Nm.
 ωeye = 1
 1.3. Beregning af detektionsafstand
 1.3.1. Maksimal detektionsafstand inden for kritisk synsafstand. Hvis, som følge af monteringen, afstanden mellem øje og monitor er mindre end den kritiske synsafstand, bestemmes den maksimalt opnåelige detektionsafstand ved:
 hvor:
 rd
 —
 detektionsafstand [m]
 Do
 —
 genstandens diameter [m]
 ƒ
 —
 tærskelforøgende faktor
 ωc, βc og Nc i henhold til punkt 1.1.
 D0 = 0,8 m
 ƒ = 8
 1.3.2. Detektionsafstand større end kritisk synsafstand. Hvis, som følge af monteringen, afstanden mellem øje og monitor er større end den kritiske synsafstand, bestemmes den maksimalt opnåelige detektionsafstand ved:
 hvor:
 rm
 —
 synsafstand til monitor (m)
 Dm
 —
 monitorskærmens diagonal (tommer)
 Nm
 —
 antal videolinjer på monitoren (-)
 βc and Nc i henhold til punkt 1.1
 Nm og ωeye i henhold til punkt 1.2.
 2. SEKUNDÆRE FUNKTIONELLE KRAV
 På grundlag af monteringsforholdene skal det bestemmes, om hele anordningen stadig opfylder de funktionelle krav i punkt 6.2.2 i dette regulativ, navnlig med hensyn til korrektion for


text: blænding samt monitorens maksimum- og minimumluminans. Det skal også bestemmes, til hvilken grad korrektion for blænding vil finde sted, samt i hvilken vinkel sollys kan ramme en monitor, og disse resultater skal sammenlignes med tilsvarende måleresultater fra målingen af systemet. Dette kan foretages enten ved på grundlag af en cad-fremstillet model at bestemme anordningens lysvinkler, når de er monteret på det pågældende køretøj, eller ved at foretage de pågældende målinger på det pågældende køretøj som beskrevet i punkt 6.2.2.2 i dette regulativ.


text:
 Avis juridique important
 |
 21992A0404(22)
 AFTALE i form af brevveksling om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om handel med tekstilvarer
 EF-Tidende nr. L 090 af 04/04/1992 s. 0176
 AFTALE i form af brevveksling om aendring af aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om handel med tekstilvarer Brev nr. 1 Hr. 1. Jeg skal herved henvise til konsultationerne den 15. december 1991 mellem vore delegationer med henblik paa aendring af den aftale mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om handel med tekstilvarer, som paraferedes den 12. september 1986 og har fundet anvendelse siden den 1. januar 1987. 2. Som et resultat af konsultationerne naaede parterne til enighed om at aendre aftalens artikel 18, stk. 1, saaledes at gyldighedsperioden for alle bestemmelser i aftalen forlaenges med et aar, dvs. indtil den 31. december 1992. Parterne var foelgelig ogsaa enige om at aendre bilag II og protokol E til aftalen for saa vidt angaar de kvantitative lofter for 1992 for eksporten fra Pakistan til Faellesskabet af de deri anfoerte tekstilvarer. Det aendrede bilag II og protokol E er knyttet som tillaeg til dette brev (tillaeg 1 og tillaeg 2). 3. Hvad angaar artikel 14, stk. 3, i aftalen, aftalte parterne endvidere, at satsen for 1992 for overfoersel mellem regionerne fastsaettes til 40 %. Giver anvendelsen af ovennaevnte procentsats anledning til alvorlige vanskeligheder i visse af Faellesskabets regioner som foelge af vaesentlige aendringer i handelsmoenstret, indleder parterne omgaaende konsultationer med henblik paa at afhjaelpe situationen. 4. Begge parter var indforstaaet med, at den forlaengede gyldighedsperiode for aftalen traeder i kraft den 1. januar 1992 og gaelder indtil den 31. december 1992. Parterne var endelig enige om, at aftalen anvendes paa et midlertidigt grundlag fra den 1. januar 1992. 5. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, hvis De over for mig vil bekraefte, at Deres regering accepterer ovenstaande. 6. Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne afRaadet for De Europaeiske FaellesskaberTillaeg 1 BILAG II(Den fuldstaendige varebeskrivelse for kategorierne i dette bilag findes i bilag I til aftalen)>TABELPOSITION>> TABELPOSITION>Anm.: Tallene i parentes er henvisninger til fodnoterne i bilag II til aftalen for de paagaeldende kategorier. Tillaeg 2 BILAG TIL PROTOKOL E(Den fuldstaendige varebeskrivelse for kategorierne i dette bilag findes i bilag I til aftalen)PASSIV FORAEDLING>TABELPOSITION> Brev nr. 2 Hr. Jeg skal herved anerkende modtagelsen af Deres brev af 15. december 1991 med foelgende ordlyd: »1. Jeg skal herved henvise til konsultationerne den 15. december 1991 mellem vore delegationer med henblik paa aendring af den aftale mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om handel med tekstilvarer, som paraferedes den 12. september 1986 og har fundet anvendelse siden den 1. januar 1987. 2. Som et resultat af konsultationerne naaede parterne til enighed om at aendre aftalens artikel 18, stk. 1, saaledes at gyldighedsperioden for alle bestemmelser i aftalen forlaenges med et aar, dvs. indtil den 31. december 1992. Parterne var foelgelig


text: ogsaa enige om at aendre bilag II og protokol E til aftalen for saa vidt angaar de kvantitative lofter for 1992 for eksporten fra Pakistan til Faellesskabet af de deri anfoerte tekstilvarer. Det aendrede bilag II og protokol E er knyttet som tillaeg til dette brev (tillaeg 1 og tillaeg 2). 3. Hvad angaar artikel 14, stk. 3, i aftalen, aftalte parterne endvidere, at satsen for 1992 for overfoersel mellem regionerne fastsaettes til 40 %. Giver anvendelsen af ovennaevnte procentsats anledning til alvorlige vanskeligheder i visse af Faellesskabets regioner som foelge af vaesentlige aendringer i handelsmoenstret, indleder parterne omgaaende konsultationer med henblik paa at afhaelpe situationen. 4. Begge parter var indforstaaet med, at den forlaengede gyldighedsperiode for aftalen traeder i kraft den 1. januar 1992 og gaelder indtil den 31. december 1992. Parterne var endelig enige om, at aftalen anvendes paa et midlertidigt grundlag fra den 1. januar 1992. 5. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, hvis De over for mig vil bekraefte, at Deres regering accepterer ovenstaaende.«Jeg skal herved bekraefte, at min regering er indforstaaet med indholdet af Deres brev. Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne af regeringenfor Den Islamiske Republik PakistanTillaeg 1 BILAG II(Den fuldstaendige varebeskrivelse for kategorierne i dette bilag findes i bilag I til aftalen)> TABELPOSITION>>TABELPOSITION>Anm.: Tallene i parentes er henvisninger til fodnoterne i bilag II til aftalen for de paagaeldende kategorier. Tillaeg 2 BILAG TIL PROTOKOL E(Den fuldstaendige varebeskrivelse for kategorierne i dette bilag findes i bilag I til aftalen)PASSIV FORAEDLING>TABELPOSITION> Noteudveksling Generaldirektoratet for Forbindelser med Tredjelande under Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber skal herved over for Den Islamiske Republik Pakistans mission ved De Europaeiske Faellesskaber henvise til den aftale mellem Pakistan og Faellesskabet om handel med tekstilvarer, der paraferedes den 12. september 1986 og har fundet anvendelse siden den 1. januar 1987, og hvis gyldighedsperiode forlaengedes ved brevveksling, som paraferedes den 15. december 1991. Generaldirektoratet vil gerne underrette Pakistans mission om, at Faellesskabet er indforstaaet med, at bestemmelserne i den forlaengede aftale, indtil de noedvendige procedurer for dens indgaaelse og ikrafttraeden er afsluttet, anvendes de facto fra den 1. januar 1992. Ovenstaaende er under forudsaetning af, at hver af parterne til enhver tid med et varsel paa 60 dage kan bringe naevnte de facto anvendelse af den forlaengede aftale til ophoer. Generaldirektoratet for Forbindelser med Tredjelande ville vaere taknemmelig, hvis Pakistans mission vil bekraefte, at den er indforstaaet med ovenstaaende. Generaldirektoratet for Forbindelser med Tredjelande vil gerne benytte lejligheden til over for Den Islamiske Republik Pakistans mission ved De Europaeiske Faellesskaber at give udtryk for sin mest udmaerkede hoejagtelse. Noteudveksling Den Islamiske Republik Pakistans mission ved De Europaeiske Faellesskaber skal herved for Generaldirektoratet for Forbindelser med Tredjelande under Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber henvise til aftalen mellem Den Islamiske Republik Pakistan og Faellesskabet om handel med tekstilvarer, som paraferedes den 12. september 1986 og har fundet anvendelse siden den 1. januar 1987, og hvis gyldighedsperiode forlaengedes ved brevveksling, der paraferedes den 15. december 1991. Missionen vil gerne over


text: for generaldirektoratet bekraefte, at Den Islamiske Republik Pakistans regering er indforstaaet med, at bestemmelserne i den forlaengede aftale, indtil de noedvendige procedurer for dens indgaaelse og ikrafttraeden er afsluttet, anvendes de facto fra den 1. januar 1992, hvis Faellesskabet er rede til at goere det samme. Ovenstaaende er under forudsaetning af, at hver af parterne til enhver tid med et varsel paa 60 dage kan bringe naevnte de facto anvendelse af den forlaengede aftale til ophoer. Den Islamiske Republik Pakistans mission ved De Europaeiske Faellesskaber vil gerne benytte lejligheden til over for Generaldirektoratet for Forbindelser med Tredjelande at give udtryk for sin mest udmaerkede hoejagtelse.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22008A0312(01)
 Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om visse aspekter af lufttrafik
 EU-Tidende nr. L 068 af 12/03/2008 s. 0015 - 0024
 Aftalemellem Det Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om visse aspekter af lufttrafikDET EUROPÆISKE FÆLLESSKABpå den ene side, ogDET HASHEMITISKE KONGERIGE JORDANpå den anden side(i det følgende benævnt "parterne"),SOM KONSTATERER, at der er indgået bilaterale lufttrafikaftaler mellem flere af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og Det Hashemitiske Kongerige Jordan med bestemmelser, der strider mod fællesskabsretten,SOM KONSTATERER, at Det Europæiske Fællesskab har enekompetence med hensyn til flere aspekter, der kan være omfattet af bilaterale lufttrafikaftaler mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og tredjelande,SOM KONSTATERER, at luftfartsselskaber, der er etableret i en medlemsstat, i henhold til EF’s lovgivning har ret til uden forskelsbehandling at få adgang til luftruter mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og tredjelande,SOM HENVISER til de aftaler mellem Det Europæiske Fællesskab og visse tredjelande, der giver statsborgere i de pågældende tredjelande mulighed for at erhverve ejendomsrettigheder i luftfartsselskaber, som der er udstedt licens til i overensstemmelse med fællesskabsretten,SOM ERKENDER, at bestemmelser i de bilaterale lufttrafikaftaler mellem medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan, som strider mod EF-retten, skal bringes i fuld overensstemmelse med denne med det formål at tilvejebringe et forsvarligt regelgrundlag for lufttrafikken mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan og for at sikre kontinuiteten i denne lufttrafik,SOM KONSTATERER, at luftfartsselskaber i henhold til EF’s lovgivning principielt ikke må indgå aftaler, der kan påvirke handelen mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, og som tilstræber eller bevirker, at konkurrencen forhindres, begrænses eller forvrides,SOM ERKENDER på baggrund af ovenstående, at visse bestemmelser i de bilaterale lufttrafikaftaler mellem medlemsstaterne og Det Hashemitiske Kongerige Jordan kan sætte konkurrencereglerne for virksomheder ud af spillet, nemlig bestemmelser, der: i) kræver eller tilskynder til, at virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder indgår aftaler, træffer beslutninger eller samordner deres praksis, således at konkurrencen mellem luftfartsselskaber på de pågældende ruter hindres, forvrides eller begrænses, eller ii) forstærker virkningerne af en eventuel aftale, beslutning eller samordnet praksis, eller iii) uddelegerer ansvaret for tage skridt til at hindre, forvride eller begrænse konkurrencen mellem luftfartsselskaber på de pågældende ruter til luftfartsselskaberne eller andre private erhvervsdrivende,SOM KONSTATERER, at Det Europæiske Fællesskab ikke har til formål med disse forhandlinger at øge det samlede omfang af lufttrafikken mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan, at påvirke balancen mellem luftfartsselskaber fra Det Europæiske Fællesskab og luftfartsselskaber fra Det Hashemitiske Kongerige Jordan eller at forhandle om ændringer af de eksisterende bilaterale lufttrafikaftalers bestemmelser om trafikrettigheder —ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1Generelle bestemmelser1. I denne aftale forstås ved "medlemsstater" Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.2. Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag 1, henvises til statsborgere i den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås således, at der henvises til statsborgere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.3. Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag 1, henvises til luftfartsselskaber fra den medlemsstat, der er


text: part i den pågældende aftale, skal dette forstås således, at der henvises til luftfartsselskaber, som udpeges af den pågældende medlemsstat.4. Tildeling af trafikrettigheder sker fortsat gennem bilaterale arrangementer mellem Det Hashemitiske Kongerige Jordan og medlemsstaterne.Artikel 2Medlemsstaters udpegning af luftfartsselskaber1. Bestemmelserne i stk. 2 og 3 går forud for de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag 2, litra a) henholdsvis litra b), med hensyn til den pågældende medlemsstats udpegning af et luftfartsselskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordans udstedelse af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet henholdsvis afvisning, tilbagekaldelse, suspendering og begrænsning af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet.2. Når Det Hashemitiske Kongerige Jordan modtager en udpegning fra en medlemsstat, udsteder den de relevante godkendelser og tilladelser med det mindst mulige tidsforbrug til procedurer, forudsat:i) at luftfartsselskabet er etableret i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på den udpegende medlemsstats område og er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licensii) at den medlemsstat, der står for udstedelsen af "Air Operator’s Certificate", udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og at den relevante luftfartsmyndighed er entydigt identificeret i udpegningen, ogiii) at luftfartsselskabet ejes og direkte eller i kraft af en ejermajoritet kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater som anført i bilag 3 og/eller statsborgere i disse stater.3. Det Hashemitiske Kongerige Jordan kan afvise, tilbagekalde, suspendere eller begrænse godkendelserne eller tilladelserne til et luftfartsselskab, som en medlemsstat har udpeget:i) hvis luftfartsselskabet ikke er etableret i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på den udpegende medlemsstats område eller ikke er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licens, ellerii) hvis den medlemsstat, der står for udstedelsen af "Air Operator’s Certificate", ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og den relevante luftfartsmyndighed ikke er entydigt identificeret i udpegningen, elleriii) hvis luftfartsselskabet ikke ejes, enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet, og effektivt kontrolleres af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater som anført i bilag 3 og/eller statsborgere i disse stater, elleriv) hvis luftfartsselskabet i forvejen har tilladelse til at operere i henhold til en bilateral aftale mellem Det Hashemitiske Kongerige Jordan og en anden medlemsstat, og Det Hashemitiske Kongerige Jordan godtgør, at den ville omgå begrænsninger i trafikrettigheder, som fremgår af den bilaterale aftale mellem Det Hashemitiske Kongerige Jordan og denne anden medlemsstat, ved at udøve trafikrettigheder i henhold nærværende aftale på en rute, der omfatter et punkt i den pågældende anden medlemsstat, ellerv) hvis det udpegede luftfartsselskab er i besiddelse af et "Air Operator’s Certificate" udstedt af en medlemsstat, uden at der foreligger nogen bilateral lufttrafikaftale mellem Det Hashemitiske Kongerige Jordan og den pågældende medlemsstat, og hvis det luftfartsselskab, som Det Hashemitiske Kongerige Jordan har udpeget, har fået afslag på trafikrettigheder til den pågældende medlemsstat.Det Hashemitiske Kongerige Jordan udøver sine rettigheder i henhold til dette stykke uden at forskelsbehandle luftfartsselskaber fra Fællesskabet på grundlag af nationalitet.Artikel 3Rettigheder med hensyn til myndighedskontrol1. Stk. 2 i denne artikel supplerer de artikler, der er anført i bilag 2,


text: litra c).2. Når en medlemsstat har udpeget et luftfartsselskab, som en anden medlemsstat udøver og opretholder myndighedskontrol med, gælder Det Hashemitiske Kongerige Jordans rettigheder efter sikkerhedsbestemmelserne i aftalen mellem den medlemsstat, der har udpeget luftfartsselskabet, og Det Hashemitiske Kongerige Jordan også for den pågældende anden medlemsstats vedtagelse, gennemførelse og opretholdelse af sikkerhedskrav og for det pågældende luftfartsselskabs driftstilladelse.Artikel 4Beskatning af flybrændstof1. Stk. 2 i denne artikel supplerer de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag 2, litra d).2. Uanset eventuelle andre bestemmelser om det modsatte er intet i de aftaler, der er anført i bilag 2, litra d), til hinder for, at medlemsstaterne uden forskelsbehandling kan opkræve enhver form for skatter, afgifter eller gebyrer på brændstof, der på deres område leveres til brug i et luftfartøj, der tilhører et luftfartsselskab udpeget af Det Hashemitiske Kongerige Jordan, og som beflyver en rute mellem et punkt i den pågældende medlemsstats område og et andet punkt i denne eller en anden medlemsstats område.Artikel 5Takster for transport inden for Det Europæiske Fællesskab1. Stk. 2 i denne artikel supplerer de artikler, der er anført i bilag 2, litra e).2. Det eller de luftfartsselskaber, der udpeges af Det Hashemitiske Kongerige Jordan i henhold til en aftale, jf. bilag 1, som indeholder en af de bestemmelser, der er anført i bilag 2, litra e), opkræver takster for transport, som udelukkende finder sted inden for Det Europæiske Fællesskabs område, i overensstemmelse med Det Europæiske Fællesskabs lovgivning.Artikel 6Forenelighed med konkurrencereglerne1. Uanset eventuelle andre bestemmelser om det modsatte må intet i de i bilag 1 anførte aftaler: i) tilskynde til, at virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder indgår aftaler, træffer beslutninger eller samordner deres praksis således, at konkurrencen hindres eller forvrides, ii) forstærke virkningerne af en eventuel aftale, beslutning eller samordnet praksis, eller iii) uddelegere ansvaret for tage skridt til at hindre, forvride eller begrænse konkurrencen til private erhvervsdrivende.2. Bestemmelserne i de i bilag 1 opførte aftaler anvendes ikke, hvis de er i modstrid med denne artikels stk. 1.Artikel 7Bilag til aftalenBilagene til denne aftale udgør en integrerende del af aftalen.Artikel 8Revision eller ændringParterne kan til enhver tid revidere eller ændre denne aftale efter fælles overenskomst.Artikel 9Ikrafttræden og foreløbig anvendelse1. Denne aftale træder i kraft, når parterne har udvekslet skriftlige noter om, at de har afsluttet de interne procedurer, som er en forudsætning for, at den kan træde i kraft.2. Uanset stk. 1 er parterne enige om at anvende denne aftale foreløbigt fra den første dag i den første måned efter den dato, hvor parterne meddeler hinanden, at de nødvendige procedurer er afsluttet.3. Aftaler og andre arrangementer mellem medlemsstaterne og Det Hashemitiske Kongerige Jordan, som på datoen for denne aftales undertegnelse endnu ikke var trådt i kraft, og som ikke finder foreløbig anvendelse, er anført i bilag 1, litra b). Denne aftale finder anvendelse på alle sådanne aftaler og arrangementer, fra de træder i kraft eller finder foreløbig anvendelse.Artikel 10Ophør1. Hvis en aftale, der er anført i bilag 1, ophører, ophører samtidig alle nærværende aftales bestemmelser vedrørende den