text:
myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender det FN-regulativ, i henhold til hvilket, godkendelsen er meddelt, ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 3.5. Produktionens overensstemmelse
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i 1958-overenskomstens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), idet der gælder følgende forskrifter:
 3.5.1.
 Lygter skal være fremstillet på en sådan måde, at de er i overensstemmelse med typen, der er godkendt i henhold til dette regulativ. Overensstemmelsen med kravene i punkt 4 og 5 kontrolleres som følger:
 3.5.1.1.
 De mindstekrav til procedurerne for kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastsat i bilag 4, skal overholdes.
 3.5.1.1.1
 For så vidt angår kørelyslygter, hvis maksimale lysstyrke ikke overstiger 700 cd, jf. bilag 1, skal 700 cd, anvendes som maksimal lysstyrke for de i bilag 4 fastsatte procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse.
 3.5.1.2.
 De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 5, skal overholdes.
 3.5.2.
 Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 3.5.3.
 Hvis der er tale om ikke-udskiftelige glødetrådslyskilder eller lyskildemoduler udstyret med ikke-udskiftelige glødetrådslyskilder, skal ansøgeren til typegodkendelsesdokumenterne vedlægge en rapport, som kan godkendes af den kompetente myndighed med henblik på typegodkendelse, som påviser, at disse ikke-udskiftelige lyskilder er i overensstemmelse med kravene i punkt 4.11 i IEC 60809, 3. udgave.
 3.5.4.
 Prøvning med alternative LED-lyskilder er undtaget fra kontrol af produktionens overensstemmelse.
 3.6. Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 3.6.1.
 Den meddelte godkendelse kan inddrages, hvis kravene i dette regulativ ikke er opfyldt.
 3.6.2.
 Hvis en kontraherende part til 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1.
 3.7. Endeligt ophør af produktionen
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af en lygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal indehaveren underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1.
 3.8. Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder
 De kontraherende parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, eller den endelige ophør af produktionen, som er meddelt i andre stater, skal fremsendes.
 3.9. Bemærkninger vedrørende farver og særlige anordninger for markeringslygter


text:
og parkeringslygter
 Artikel 3 i den overenskomst, som dette regulativ er et tillæg til, forhindrer ikke de kontraherende parter i 1958-overenskomsten i, for lygter monteret på de køretøjer, de indregistrerer, at forbyde visse farver, som er omfattet af bestemmelser i dette regulativ, eller i, for alle klasser eller visse klasser af køretøjer de indregistrerer, at forbyde stoplygter udelukkende med konstant lysstyrke.
 4. GENERELLE TEKNISKE KRAV
 Alle lygter, der indgives til godkendelse, skal være i overensstemmelse med kravene i punkt 4 og 5.
 4.1.
 Kravene i afsnit 5 »Almindelige forskrifter« og 6 »Individuelle forskrifter« (og i de bilag, der henvises til i de nævnte afsnit) af FN-regulativ nr. 48, 53, 74 eller 86 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse af lygten, finder anvendelse på dette regulativ.
 Kravene til hver lygte og den eller de køretøjsklasser, som lygten er beregnet til at blive monteret på, finder anvendelse, når det er muligt at kontrollere denne på det tidspunkt, hvor lygten typegodkendes.
 4.2.
 Lygterne skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ påbudte egenskaber.
 4.3.
 Lyskilder
 4.3.1.
 For så vidt angår udskiftelige lyskilder:
 4.3.1.1.
 Lygten må kun udstyres med lyskilder, der er godkendt i henhold til FN-regulativ nr. 37 og/eller FN-regulativ nr. 128, såfremt der ikke er fastsat restriktioner for dens anvendelse i FN-regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, eller i FN-regulativ nr. 128 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.
 4.3.1.2.
 Hvis nogle kategorier eller typer af lyskilder er begrænset til brug i lygter på køretøjer i anvendelse, der oprindeligt er udstyret med sådanne lygter, skal ansøgeren om typegodkendelse af lygten erklære, at lygten kun er beregnet til montering på disse køretøjer. Dette skal anføres i meddelelsesformularen i bilag 1.
 4.3.1.3.
 Lygten skal være konstrueret således, at lyskilden/lyskilderne kun kan placeres i den korrekte position.
 4.3.1.4.
 Lyskildens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC-publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den foreskrevne lyskildekategori finder anvendelse.
 Hvis der også foreskrives en kategori af alternative LED-lyskilder, finder databladet for kategorien af de alternative LED-lyskilder anvendelse.
 4.3.2.
 Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende:
 4.3.2.1.
 Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:
 a)
 hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne, korrekte position og kun kan fjernes ved brug af værktøj
 b)
 hvis der anvendes mere end ét lyskildemodul i lygtehuset, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber.
 4.3.2.2.
 Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/-modulerne.
 4.3.2.3.
 Et lyskildemodul skal være konstrueret således, at det, uanset om der anvendes værktøj, ikke er mekanisk udskifteligt med nogen udskiftelig godkendt lyskilde.
 4.3.2.4.
 Hvis der er tale om ikke-udskiftelige glødetrådslyskilder eller lyskildemoduler udstyret med ikke-udskiftelige glødetrådslyskilder, skal ansøgeren til typegodkendelsesdokumenterne vedlægge en rapport, som kan godkendes af den kompetente myndighed med henblik på typegodkendelse, som påviser, at disse ikke-udskiftelige lyskilder er i

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
overensstemmelse med kravene i punkt 4.11 i IEC 60809, 3. udgave.
 4.4. Uafhængige og samvirkende lygter
 4.4.1.
 En enhed med to uafhængige lygter, der skal typegodkendes som en D-mærket lygte, kan anvendes til positionslygter fortil og baglygter, med undtagelse af kategori MA, MR, stoplygter bortset fra kategori MS, endemarkeringslygter fortil og bagtil og retningsviserblinklygter bortset fra kategori 11, 11a, 11b, 11c og 12.
 4.4.2.
 Et samvirkende lygtesystem, der skal typegodkendes som Y-mærkede lygter, kan anvendes til positionslygter fortil og bagtil, stoplygter, endemarkeringslygter fortil og bagtil, kørelyslygter og retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b.
 4.5. Uafhængige, sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter,
 4.5.1.
 Lygter, der er blevet typegodkendt som positionslygter fortil eller baglygter, anses også som værende godkendt som endemarkeringslygter.
 4.5.2.
 Positionslygter fortil og baglygter, som er sammenbyggede eller kombinerede eller indbygget i hinanden, kan også anvendes som endemarkeringslygter.
 4.5.3.
 Positionslygter eller kørelyslygter, som er gensidigt indbygget med en anden funktion og bruger en fælles lyskilde, og som er konstrueret til konstant drift med et tillægssystem til regulering af lysstyrken, er tilladt.
 4.5.4.
 Hvis der er tale om en baglygte, der er gensidigt indbygget med en stoplygte, skal lygten imidlertid enten:
 a)
 være en del af et arrangement med flere lyskilder, eller
 b)
 være beregnet til brug i et køretøj udstyret med fejlovervågningssystem for denne funktion.
 I begge tilfælde skal der være en anmærkning herom i meddelelsen.
 4.5.5.
 Hvis der i positionslygten fortil er monteret en eller flere generatorer for infrarød stråling, skal forskrifterne for denne positionslygte fortil med hensyn til fotometri og farve opfyldes både, når generatorerne er i funktion, og når de ikke er det.
 4.6. Bestemmelser for svigt
 4.6.1. Svigt af en enkeltlygte, der er forsynet med mere end én lyskilde
 4.6.1.1.
 Hvis der i en enkeltlygte med mere end én lyskilde er en gruppe lyskilder, der er forbundet på en sådan måde, at de alle ophører med at udsende lys, hvis én af dem svigter, betragtes det som én lyskilde.
 4.6.1.2.
 Ved svigt i en af lyskilderne i en enkeltlygte med mere end én lyskilde finder mindst en af følgende bestemmelser anvendelse:
 a)
 lysstyrken er i overensstemmelse med den minimumslysstyrke, der kræves i den relevante tabel over den rumlige standardfordeling af lys i bilag 3, og når alle lyskilder er tændt, må den maksimale lysstyrke ikke overskrides, eller
 b)
 et signal til aktivering af en kontrolanordning, der angiver en fejl som nævnt i punkt 6.4.8, 6.7.8, 6.9.8, 6.10.8, 6.11.8, 6.12.8, 6.13.8 og 6.18.8 af FN-regulativ nr. 48, afgives, forudsat at lysstyrken i referenceaksen er mindst 50 % af den krævede minimumslysstyrke. I dette tilfælde anføres det i en note i meddelelsesformularen, at lygten kun er beregnet til brug på et køretøj udstyret med en kontrolanordning, der angiver en fejl.
 4.6.1.3.
 Kravene i punkt 4.6.1.2 finder ikke anvendelse på kørelyslygter, der skal opfylde kravene i punkt 5.4.4.
 Dog gælder kravene i punkt 4.6.1.1 stadig.
 4.6.1.4.
 Kravene i punkt 4.6.1.2 finder ikke anvendelse på retningsviserblinklygter. Retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b skal


text:
opfylde kravene i punkt 5.6.3.
 Dog gælder kravene i punkt 4.6.1.1 stadig.
 4.6.1.5.
 Kravene i punkt 4.6.1.2 finder ikke anvendelse på nummerpladelygter.
 Dog gælder kravene i punkt 4.6.1.1 stadig.
 4.6.1.6.
 Kravene i punkt 4.6.1.2 b) finder ikke anvendelse på stoplygter og positionslygter for køretøjer i klasse L.
 Dog gælder kravene i punkt 4.6.1.1 og 4.6.1.2 a) stadig.
 4.6.2. Ved svigt i den variable lysstyrkeregulering af:
 a)
 en baglygte i kategori R2, der afgiver en lysstyrke, der er større end den højeste værdi for kategori R1
 b)
 en endemarkeringslygte bagtil i kategori RM2, der afgiver en lysstyrke, der er større end den højeste værdi for kategori RM1
 c)
 en stoplygte i kategori S2, der afgiver en lysstyrke, der er større end den højeste værdi for kategori S1
 d)
 en stoplygte i kategori S4, der afgiver en lysstyrke, der er større end den højeste værdi for kategori S3
 e)
 en retningsviserblinklygte i kategori 2b, der afgiver en lysstyrke, der er større end den højeste værdi for kategori 2a
 f)
 en tågebaglygte i kategori F2, der afgiver en lysstyrke, der er større end den højeste værdi for kategori F1
 skal forskrifterne for konstant lysstyrke for den pågældende kategori opfyldes automatisk.
 4.7. Prøvningsbetingelser
 4.7.1.
 Alle målinger, både fotometriske og kolorimetriske, foretages:
 4.7.1.1.
 hvis der er tale om en lygte med udskiftelig lyskilde, hvis denne ikke forsynes med strøm fra en elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, med en ufarvet eller farvet standardglødelampe i den kategori, der er foreskrevet for anordninger tilført spændingen:
 a)
 for glødetrådslyskilder, som er nødvendige for at frembringe den påkrævede referencelysstrøm for den pågældende glødetrådslyskildekategori
 b)
 for LED-lyskilde(r) på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V skal den frembragte lysstrømsværdi korrigeres. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den lysstrøm, der er målt ved den anvendte spænding.
 4.7.1.2.
 hvis en lyskilde forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller hvis der er tale om en lyskilde forsynet af en særlig strømforsyning, anvendes prøvespændingen angivet af ansøgeren på lyskildens indgangsterminaler eller 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V på det pågældende systems/strømforsynings indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 4.7.1.3.
 hvis der er tale om en lygte med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og andre lyskilder), med lyskilderne monteret i lygten:
 4.7.1.3.1.
 Hvis lygterne forsynes direkte gennem køretøjets spændingssystem, skal alle målinger på lygter, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder, foretages ved 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V, eller ved en spænding bestemt af ansøgeren for ethvert andet spændingssystem.
 4.7.1.3.2.
 Hvis lygterne forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller hvis der er tale om en lyskilde forsynet af en særlig strømforsyning, anvendes prøvespændingen under punkt 4.7.1.3.1 på det pågældende systems/strømforsynings indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 4.7.1.4.
 Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsterminal, eller, hvis sådan spænding


text:
ikke er angivet, henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.
 4.7.1.5.
 Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsterminal.
 4.7.2.
 Hvis der er tale om en lyskilde, der drives af en variabel lysstyrkeregulering for at opnå variabel lysstyrke, udføres fotometriske målinger imidlertid efter ansøgerens beskrivelse.
 4.7.3.
 Fabrikanten skal levere prøvelaboratoriet den elektroniske lyskilderegulering eller variable lysstyrkeregulering, der er nødvendig for forsyning af lyskilden og de relevante funktioner.
 4.7.4.
 Den spænding, lygten skal tilføres, noteres in meddelelsesformularen i bilag 1.
 4.7.5.
 Afgrænsningerne af den synlige overflade i retning af en lyssignallygtes referenceakse skal bestemmes. Ved blinklygter i kategori 5 eller 6 skal afgrænsningen af den lysemitterende overflade imidlertid bestemmes. Dette krav finder ikke anvendelse på bagnummerpladelygter.
 4.7.6.
 Hvis der er tale om stoplygter i kategori S3 eller S4, som er beregnet til montering inde i køretøjet, skal den eller de indleverede prøveplader (hvis der er forskellige muligheder) anbringes (se punkt 3.1.2.8.) foran den lygte, der skal prøves, i den eller de geometriske positioner, som er beskrevet i ansøgningstegningen(-erne) (se punkt 3.1.2.2.).
 4.7.7.
 I tilfælde, hvor lygten efter ansøgerens skøn også skal godkendes med alternative LED-lyskilder, skal alle fotometriske og kolorimetriske målinger gentages med den (de) foreskrevne alternative LED-lyskilder.
 4.8. Fotometriske målinger
 4.8.1. Bestemmelser om måling
 4.8.1.1.
 Ved fotometriske målinger skal forstyrrende tilbagekastninger undgås ved en passende blænding.
 4.8.1.2.
 Såfremt måleresultaterne anfægtes, udføres målinger, som opfylder følgende forskrifter:
 4.8.1.2.1.
 måleafstanden er således, at loven om omvendt proportionalitet med kvadratet på afstanden kan anvendes
 4.8.1.2.2.
 måleudstyret skal være således, at modtagerens vinkelåbning set fra signallysets referencecentrum er mellem 10' og 1 grad
 4.8.1.2.3.
 kravet om styrke anses for opfyldt for en given observationsretning, når dette krav er opfyldt i en retning, der højst afviger en fjerdedel grad fra observationsretningen.
 4.8.1.3.
 Hvis lygten kan monteres på køretøjet i mere end én position eller inden for et område med forskellige positioner, gentages de fotometriske målinger for hver enkelt position eller for de yderste positioner i den referenceakse for området, der er angivet af fabrikanten.
 4.8.2. Målemetoder
 4.8.2.1.
 De fotometriske egenskaber afprøves i overensstemmelse med det relevante underpunkt i punkt 4.7.
 4.8.2.2.
 For flere udskiftelige lyskilder:
 med lyskilder på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte lysstyrkeværdier. For disse udskiftelige glødetrådslyskilder er korrektionsfaktoren forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V).
 For LED-lyskilder er korrektionsfaktoren forholdet mellem den objektive lysstrøm og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V).
 Den faktiske lysstrøm fra lyskilderne må ikke afvige mere end 5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet — og kun i forbindelse med glødetrådslyskilder — kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødetrådslyskilde, der arbejder ved sin referencelysstrøm, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges.
 4.8.2.3.
 For lygter med undtagelse af lygter med glødetrådslyskilde(r)
 4.8.2.3.1.
 For baklygter


text:
og kørelyslygter gælder, at lysstyrkerne, målt efter et minuts og efter 10 minutters drift, skal opfylde minimums- og maksimumskravene. Lysstyrkefordelingen efter ét minuts og efter 10 minutters drift beregnes ud fra måling af lysstyrkefordelingen efter at der er opnået fotometrisk stabilitet ved på hvert prøvningspunkt at anvende lysstyrkeforholdet målt ved HV.
 a)
 efter et minut
 b)
 efter 10 minutter samt
 c)
 efter at der er opnået fotometrisk stabilitet.
 4.8.2.3.2.
 For alle andre lygter gælder, at lysstyrkerne, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde minimums- og maksimumskravene.
 Retningsviserblinklygterne skal anvendes i blinkende tilstand (f = 1,5 Hz, driftscyklus = 50 %).
 Lysstyrkefordelingen efter ét minuts drift kan beregnes ud fra lysstyrkefordelingen efter 30 minutters drift ved hvert prøvningspunkt at anvende lysstyrkeforholdet målt ved HV efter ét minuts og 30 minutters drift.
 4.8.3.
 Hvis ikke andet er angivet skal hver signallampe overholde kravene til lysstyrken uden for referenceaksen og inden for de vinkelfelter, der er fastlagt i figurerne i bilag 2, og lysstyrken for hver af de to lygter skal:
 4.8.3.1.
 i hver retning svarende til punkterne i den relevante lysfordelingstabel, som er indeholdt i bilag 3, mindst være lig med produktet af det minimum, som er anført i tabellen for hver funktion nedenfor, og den procent, som tabellen angiver for den pågældende retning
 4.8.3.2.
 i ingen retning, hvorfra lyssignalanordningen kan iagttages, overskride det maksimum, som er anført i den relevante tabel for hver funktion.
 4.8.4.
 Hvis en enhed med to uafhængige lygter, der skal godkendes som en D-mærket lygte, og lygterne har samme funktion, anses for at være en enkeltlygte, skal den opfylde forskrifterne for:
 a)
 maksimal lysstyrke, hvis alle lygterne er tændt samtidigt
 b)
 minimal lysstyrke, hvis en af lygterne svigter.
 4.8.5.
 Et samvirkende lygtesystem skal opfylde kravene, når alle de samvirkende lygter i systemet fungerer sammen.
 Dog:
 a)
 hvis det samvirkende lygtesystem, der leverer baglygtefunktionen, er delvis monteret på den faste komponent og delvis monteret på en bevægelig komponent, skal de(n) samvirkende lygte(r), som er angivet af ansøgeren, opfylde kravene vedrørende udvendig geometrisk synlighed og de kolorimetriske og fotometriske krav for alle faste positioner for de bevægelige komponenter. I dette tilfælde anses kravene til geometrisk synlighed indadtil for at være opfyldt, hvis denne/disse samvirkende lygte(r) stadig er i overensstemmelse med de foreskrevne fotometriske værdier i lysfordelingsfeltet for godkendelsen af anordningen i alle de bevægelige komponenters faste stillinger
 b)
 hvis det samvirkende lygtesystem med den bageste retningsviserblinklygtefunktion imidlertid er monteret delvist på den faste komponent og en bevægelig komponent, skal den/de samvirkende lygte(r), som er specificeret af ansøgeren, opfylde kravene til geometrisk synlighed, kolorimetri og fotometri i alle faste positioner for den/de bevægelige komponent(er). Dette gælder ikke for indbyrdes afhængige retningsviserblinklygte(r) til montering på køretøj(er), hvor der aktiveres supplerende lygter for at opfylde eller fuldende den geometriske synlighedsvinkel, når den bevægelige komponent befinder sig i en fast åben position, forudsat at disse yderligere lygter opfylder samtlige krav til position, fotometri og kolorimetri, der gælder for retningsviserblinklygter monteret på den bevægelige komponent.
 4.8.6.
 Forskrifterne i de relevante


text:
punkter i bilag 3 vedrørende lokale styrkevariationer skal være overholdt.
 4.8.7.
 Hvis ikke andet er angivet, skal lysstyrkerne måles med lyskilden/-kilderne tændt konstant, og når det drejer sig om lygter, som udsender rødt lys, med farvet lys.
 4.8.8.
 Hvis der er tale om lygter i kategori R2, RM2, S2, S4, F2 og 2b skal den tid, der går fra, at lyskilden/lyskilderne sættes under strøm og indtil det lys, der måles på referenceaksen, når op på 90 % af den værdi, der er målt i henhold til punkt 5, måles for de ekstreme lysstyrkeniveauer, som frembringes af lygten. Den tid, der måles for at opnå den laveste lysstyrke, må ikke overskride den tid, der måles for at opnå den højeste lysstyrke.
 4.8.9.
 Den variable lysstyrkeregulering må ikke frembringe signaler, der resulterer i lysstyrker, der:
 4.8.9.1.
 ligger uden for det område, der er fastsat i punkt 5, og
 4.8.9.2.
 overskrider den maksimale værdi for konstant lysstyrke fastsat i punkt 5 for den specifikke lygte:
 a)
 for systemer, der kun styres af, om der er dagslysbetingelser eller natbetingelser: under natbetingelser
 b)
 for andre systemer: under standardbetingelser (1).
 4.8.10.
 Bilag 3 indeholder en nærmere beskrivelse af de målemetoder, der skal anvendes.
 4.8.11.
 Hvis en baglygte og/eller en endemarkeringslygte bagtil er gensidigt indbygget med en stoplygte med enten konstant eller variabel lysstyrke, skal forholdet mellem de lysstyrker, der faktisk måles for de to lygter, når de er tændt samtidigt, og baglygtens eller endemarkeringslygtens lysstyrke, når denne er tændt alene, være mindst 5:1 i det felt, der er afgrænset af de lige vandrette linjer, der går gennem ± 5° V, og de lige lodrette linjer, der går gennem ± 10° H i lysfordelingstabellen.
 Hvis en eller begge de to gensidigt indbyggede lygter indeholder mere end én lyskilde og anses for at være en enkeltlygte, anvendes de værdier, der opnås med alle lyskilderne i funktion.
 4.9. Lysets farve
 Farven af det udsendte lys måles inden for det lysfordelingsfelt, der er defineret for den specifikke funktion i det relevante afsnit i bilag 3. Til kontrol af disse kolorimetriske specifikationer anvendes den prøvningsmetode, der er beskrevet i punkt 4.7. Uden for dette område må der ikke kunne observeres nogen skarp farvevariation.
 For lygter udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder skal de kolorimetriske egenskaber dog kontrolleres med de lyskilder, der forefindes i lygten, i overensstemmelse med de relevante underpunkter i punkt 4.7.
 5. SÆRLIGE TEKNISKE KRAV
 5.1. Tekniske krav vedrørende positionslygter fortil, (symboler A, MA) og endemarkeringslygter fortil (symbol AM)
 5.1.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to lygter skal opfylde kravene i tabel 3.
 Tabel 3
 Lysstyrke for positionslygter fortil og endemarkeringslygter fortil
 Min. lysstyrke i H-V (værdier i cd)
 Maks. lysstyrke i enhver retning ved anvendelse som (værdier i cd)
 Enkeltlygte
 En D-mærket lygte (punkt 3.3.2.5.2.)
 Positionslygter fortil, forreste endemarkeringslygter, A eller AM
 4
 140
 70
 Positionslygter fortil (motorcykler), MA
 4
 140
 N/A.
 Positionslygter fortil, A, indbygget i en forlygte eller i en tågeforlygte
 4
 140
 N/A
 5.1.2.
 Uden for referenceaksen og inden for de vinkelfelter, der er vist


text:
i figurerne i bilag 2, del A, skal lysstyrken af hver lygte i enhver retning svarende til punkterne i den standardlysfordelingstabel, som findes i bilag 3, punkt 2, være mindst lig med de minimumsværdier, der er angivet i punkt 5.1.1 ovenfor, multipliceret med den procentsats, som i nævnte tabel er angivet for den pågældende retning.
 5.1.3.
 På de felter, der er defineret i diagrammerne i bilag 2, del A, må lysstyrken for det udsendte lys ikke være mindre end 0,05 cd for parkeringslygter fortil og endemarkeringslygter fortil.
 5.1.4.
 Det afgivne lys skal være hvidt, men lygten mærket »MA« kan være gul.
 5.2. Tekniske krav vedrørende baglygter (symbol R1, R2, MR) og endemarkeringslygter bagtil (symbol RM1, RM2)
 5.2.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to lygter skal opfylde kravene i tabel 4.
 Tabel 4
 Lysstyrke for baglygter og endemarkeringslygter bagtil
 Min. lysstyrke i H-V (værdier i cd)
 Maks. lysstyrke i enhver retning ved anvendelse som (værdier i cd)
 Enkeltlygte
 En D-mærket lygte (punkt 3.3.2.5.2.)
 Baglygter, endemarkeringslygter bagtil
 R1 eller RM1 (konstant)
 4
 17
 8,5
 MR
 4
 17
 N.A.
 R2 eller RM 2 (variabel)
 4
 42
 21
 5.2.2.
 Uden for referenceaksen og inden for de vinkelfelter, der er vist i figurerne i bilag 2, del A, skal lysstyrken af hver lygte i enhver retning svarende til punkterne i den standardlysfordelingstabel, som findes i bilag 3, punkt 2, være mindst lig med de minimumsværdier, der er angivet i punkt 5.2.1 ovenfor, multipliceret med den procentsats, som i nævnte tabel er angivet for den pågældende retning.
 5.2.3.
 Dog er en lysstyrke på 60 cd tilladt for baglygter, som er gensidigt indbygget med stoplygter under et plan, der med det vandrette plan danner en vinkel på 5° nedefter.
 5.2.4.
 På de felter, der er defineret i diagrammerne i bilag 2, del A, må lysstyrken for det udsendte lys ikke være mindre end 0,05 cd for baglygter og endemarkeringslygter bagtil.
 5.2.5.
 Det afgivne lys skal være rødt.
 Disse forskrifter finder også anvendelse inden for det område af variabel lysstyrke, der frembringes af:
 a)
 baglygter i kategori R2
 b)
 endemarkeringslygter bagtil i kategori RM2.
 5.3. Tekniske forskrifter for parkeringslygter (symbol 77R)
 5.3.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to indleverede lygter skal opfylde kravene i tabel 5.
 Tabel 5
 Lysstyrker for parkeringslygter
 Min. lysstyrke i H-V (værdier i cd)
 Maks. lysstyrke i enhver retning ved anvendelse som (værdier i cd)
 Fremadrettede parkeringslygter
 2
 60
 Bagudrettede parkeringslygter
 2
 30
 5.3.2.
 For bagudrettede parkeringslygter, som er indbygget i en stoplygte tillades dog en lysstyrke på 60 cd neden for et plan, som danner en vinkel på 5° med det vandrette plan og er under dette.
 5.3.3.
 Uden for referenceaksen og inden for de vinkelfelter, der er vist i figurerne i bilag 2, del A, skal lysstyrken af hver lygte i enhver retning svarende til punkterne i den standardlysfordelingstabel, som findes i bilag 3, punkt 2, være mindst lig med de minimumsværdier, der er angivet i punkt 5.3.1 ovenfor, multipliceret med den procentsats, som i nævnte tabel er


text:
angivet for den pågældende retning.
 5.3.4.
 På de felter, der er defineret i diagrammerne i bilag 2, del B, må lysstyrken for det udsendte lys ikke være mindre end 0,05 cd for parkeringslygter fortil og bagtil.
 5.3.5.
 Det afgivne lys skal:
 a)
 være hvidt for fremadrettede parkeringslygter
 b)
 være rødt for bagudrettede parkeringslygter
 c)
 være gult for sidevendte parkeringslygter.
 5.4. Tekniske forskrifter for kørelyslygter (symbol RL)
 5.4.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to indleverede lygter skal opfylde kravene i tabel 6.
 Tabel 6
 Lysstyrker for kørelyslygter
 Min. lysstyrke i H-V (værdier i cd)
 Maks. lysstyrke i enhver retning ved anvendelse som (værdier i cd)
 Kørelyslygter
 400
 1 200
 5.4.2.
 Uden for referenceaksen skal lysstyrken af hver lygte i enhver retning svarende til punkterne i den standardlysfordelingstabel, som findes i bilag 3, punkt 2, være mindst lig med de minimumsværdier, der er angivet i punkt 5.4.1 ovenfor, multipliceret med den procentsats, som i nævnte tabel er angivet for den pågældende retning.
 5.4.3.
 På de felter, der er defineret i diagrammerne i bilag 2, del A, må lysstyrken for det udsendte lys ikke være mindre end 1,0 cd.
 5.4.4. Lyskildesvigt
 5.4.4.1.
 Hvis der er tale om en kørelyslygte med flere lyskilder, skal kørelyslygten overholde kravene med hensyn til minimumslysstyrke, og maksimumlysstyrken må ikke overskrides, når alle lyskilder aktiveres.
 5.4.4.2.
 Ved svigt i en af lyskilderne i en enkeltlygte med mere end én lyskilde finder en af følgende bestemmelser anvendelse:
 a)
 lysstyrken ved de i punkt 2.2 i bilag 3 definerede punkter for standardlysfordeling skal være mindst 80 % af den krævede minimumlysstyrke, eller
 b)
 lysstyrken i referenceaksen skal være mindst 50 % af den krævede lysstyrke, forudsat at det i meddelelsesformularen er anført, at lygten kun er beregnet til brug på et køretøj udstyret med en funktionskontrol.
 5.4.5.
 Det afgivne lys skal være hvidt.
 5.4.6.
 Den synlige overflades areal er i retningen for kørelyslygtens referenceakse mindst 25 cm2 og højst 200 cm2.
 5.4.7.
 Kørelyslygten skal underkastes prøvningen for varmebestandighed beskrevet i bilag 6.
 5.5. Tekniske forskrifter for stoplygter (symbol S1, S2, S3, S4, MS)
 5.5.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to indleverede lygter skal opfylde kravene i tabel 7.
 Tabel 7
 Lysstyrker for stoplygter
 Stoplygter i kategori
 Min. lysstyrke i H-V (værdier i cd)
 Maks. lysstyrke i enhver retning ved anvendelse som (værdier i cd)
 Enkeltlygte
 En D-mærket lygte (punkt 3.3.2.5.2.)
 S1 (konstant)
 60
 260
 130
 S2 (variabel)
 60
 730
 365
 S3 (konstant)
 25
 110
 55
 S4 (variabel)
 25
 160
 80
 MS (konstant)
 40
 260
 N/A
 5.5.2.
 Uden for referenceaksen skal lysstyrken af hver lygte i enhver retning svarende til punkterne i den standardlysfordelingstabel, som findes i bilag 3, punkt 2, være mindst lig med de minimumsværdier, der er angivet i punkt 5.5.1 ovenfor, multipliceret med den procentsats, som i nævnte tabel er angivet for den pågældende retning.
 5.5.3.
 På de felter, der er defineret i diagrammerne i bilag 2, del A, må lysstyrken for det udsendte lys ikke være mindre end 0,3 cd for lygter i kategori


text:
S1, S3 og MS, og for lygter i kategori S2 og S4 om dagen. For lygter i kategori S2 og S4 må lysstyrken ikke være under 0,07 cd om natten.
 5.5.4.
 Det afgivne lys skal være rødt.
 Hvis der er tale om stoplygter i kategori S3 eller S4, der er beregnet til montering inde i køretøjet, skal de kolorimetriske egenskaber kontrolleres i forhold til den værst tænkelige (worst case) kombination af lygter, bagrude(r) og prøveplade(r).
 Disse forskrifter finder også anvendelse inden for det område af variabel lysstyrke, der frembringes af stoplygter i kategori S2 og S4.
 5.6. Tekniske krav vedrørende retningsviserblinklygter (Symboler 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5, 6, 11, 11a, 11b, 11c, 12)
 5.6.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to lygter skal opfylde kravene i tabel 8, og kravene til minimumslysstyrken skal være opfyldt:
 a)
 for retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c og 12 i referenceaksen, eller
 b)
 for retningsviserblinklygter i kategori 5 og 6 i retning A, jf. bilag 2.
 Tabel 8
 Lysstyrker for retningsviserblinklygter
 Retningsviserblinklygter af kategori
 Min. lysstyrke (værdier i cd)
 Maks. lysstyrke i enhver retning ved anvendelse som (værdier i cd)
 Enkeltlygte
 En D-mærket lygte (punkt 3.3.2.5.2.)
 1
 175
 1 000
 500
 1 a
 250
 1 200
 600
 1b
 400
 1 200
 600
 2a (konstant)
 50
 500
 250
 2b (variabel)
 50
 1 000
 500
 5
 0,6
 280
 140
 6
 50
 280
 140
 11
 90
 1 000
 N/A
 11 a
 175
 1 000
 N/A
 11b
 250
 1 200
 N/A
 11c
 400
 1 200
 N/A
 12
 50
 500
 N/A
 5.6.2.
 Uden for referenceaksen må lysstyrken fra hver lygte i hver retning svarende til punkterne i tabellen over standardlysfordeling i:
 (a)
 punkt 2.1 i bilag 3 for kategori 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c og 12, eller
 (b)
 punkt 2.4 i bilag 3 for kategori 6
 ikke være mindre end det minimum, der er angivet i punkt 5.6.1. multipliceret med procentsatsen i nævnte tabel for den pågældende retning.
 5.6.3. Bestemmelser for svigt
 For retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b skal der afgives et signal for aktivering af kontrolanordningen nævnt i punkt 6.5.8 i FN-regulativ nr. 48 eller punkt 6.3.8. i FN-regulativ nr. 53, hvis (uanset bestemmelserne i punkt 4.6):
 a)
 der optræder svigt i en af lyskilderne, eller
 b)
 lysstyrken i referenceaksen ved lygter, som kun er konstrueret til to lyskilder, er mindre end 50 % af den mindste lysstyrke, eller
 c)
 lysstyrken i en af følgende retninger, jf. bilag 3, punkt 2.1 til dette regulativ, som følge af svigt i en eller flere lyskilder, er mindre end det foreskrevne minimum:
 i)
 H=0°, V=0°
 ii)
 H=20° mod køretøjet yderside, V= +5°
 iii)
 H=10° mod køretøjets inderside, V= 0°.
 5.6.4. Prøvningsforskrifter:
 Uagtet punkt 4.8.3 og 4.8.3.1 gælder dog for bageste retningsviserblinklygter i kategori 5 en mindsteværdi på 0,6 cd i alle de i bilag 2, del A angivne områder.
 5.6.5.
 I hele det i diagrammerne i bilag 2, del A fastlagte område må lysstyrken for


text:
lygter af kategori 1b ikke være under 0,7 cd; for lygter af kategori 1, 1a, 2a, 11, 11a, 11b, 11c, 12 og lygter af kategori 2b om dagen må den ikke være under 0,3 cd; for lygter i kategori 2b må den ikke være under 0,07 cd om natten.
 5.6.6.
 Generelt måles lysstyrken med lyskilden/lyskilderne tændt konstant.
 Afhængigt af lygtens konstruktion, f.eks. anvendelse af lysdioder (LED) eller nødvendigheden af forholdsregler mod overophedning, tillades det imidlertid at måle lygterne i blinkende tilstand.
 a)
 Dette skal gennemføres ved at skifte med en frekvens på f = 1,5 ± 0,5 Hz med en pulsbredde på over 0,3 s, målt ved 95 % af den maksimale lysstyrke. I alle andre tilfælde skiftes den i punkt 4.7.1 påkrævede spænding med en stigningstid og faldningstid på mindre end 0,01s; der tillades ingen overskridelse;
 b)
 Ved målinger foretaget i blinkende tilstand skal den registrerede lysstyrke repræsenteres ved den maksimale styrke.
 5.6.7.
 Hvis der er tale om lygter i kategori 2b, skal den tid, der går fra lyskilden/lyskilderne sættes under strøm, og indtil det lys, der måles på referenceaksen, når op på 90 % af den værdi, der er målt i henhold til punkt 5.6.2, måles for de ekstreme lysstyrkeniveauer, som frembringes af blinklygten. Den tid, der måles for at opnå den laveste lysstyrke, må ikke overskride den tid, der måles for at opnå den højeste lysstyrke.
 5.6.8.
 Den variable intensitetsregulering må ikke frembringe signaler, der forårsager lysintensitet uden for det område, der er fastsat i punkt 5.6.1, og som overskrider den højeste lysstyrke for kategori 2a, der er specificeret i punkt 5.6.1:
 a)
 for systemer, der kun styres af, om der er dagslysbetingelser eller natbetingelser: under natbetingelser
 b)
 for andre systemer: på referencebetingelser som påvist af fabrikanten (2).
 5.6.9.
 Det afgivne lys skal være gult. Disse forskrifter finder også anvendelse inden for det område af variabel lysstyrke, der frembringes af de bageste retningsviserblinklygte i kategori 2b.
 5.6.10.
 For enhver retningsviserblinklygte, bortset fra anordninger med glødetrådslyskilde(r), gælder, at lysstyrken, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift i blinketilstand (f = 1,5 Hz, relativ driftstid 50 %) skal opfylde minimums- og maksimumkravene. Lysstyrkefordelingen efter et minuts drift kan beregnes ved, at man i hvert prøvningspunkt anvender lysstyrkeforholdet, målt i H-V efter et minuts og efter 30 minutters drift som beskrevet ovenfor.
 5.6.11.
 For retningsviserblinklygter af kategori 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c eller 12 kan blinket frembringes ved sekventiel aktivering af deres lyskilder, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 Hver lyskilde skal, efter at den er aktiveret, forblive tændt, indtil ON-cyklussen er afsluttet.
 b)
 Aktiveringssekvensen for lyskilderne skal generere et signal, der ensartet og gradvist passerer fra den inderste til den yderste kant af den lysemitterende flade.
 c)
 Det skal været et signal uden afbrydelser og uden lodrette svingninger (dvs. højst en retningsændring langs den lodrette akse). Afstanden mellem to tilstødende/tangentielle særskilte dele af den sekventielle retningsviserblinklygtes lysemitterende flade, må ikke være over 50 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen, i stedet for


text:
værdierne i punkt 5.7.2 i FN-regulativ nr. 48 eller punkt 5.7.2 i FN-regulativ nr. 86 eller punkt 5.6.2 i FN-regulativ nr. 53. Disse afbrydelser af signalet må ikke skabe noget overlap på den lodrette akse mellem de forskellige dele, fra indersiden mod ydersiden af køretøjet, og må ikke anvendes til andre lys- eller signalfunktioner.
 d)
 Variationen skal være ophørt senest 200 ms efter ON-cyklussens begyndelse.
 e)
 Den vinkelrette projektion af retvisningsviserblinkerens lysemitterende flader på referenceaksen skal være afgrænset af et rektangel, der ligger i et plan lodret på referenceaksen, og hvis længste sider er parallelle med H-planet. Forholdet mellem rektanglets vandrette sider må ikke være under 1,7.
 Overensstemmelse med ovennævnte betingelser skal efterprøves i blinkende tilstand.
 5.7. Tekniske forskrifter for sidemarkeringslygter (symbol SM1, SM2)
 5.7.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to lygter skal opfylde kravene i tabel 9.
 Tabel 9
 Lysstyrker for sidemarkeringslygter
 Kategori sidemarkeringslygte
 SM1
 SM2
 Minimumslysstyrke
 I referenceaksen
 4,0 cd
 0,6 cd
 Inden for det angivne vinkelfelt ud over ovennævnte
 0,6 cd
 0,6 cd
 Maksimumslysstyrke
 Inden for det angivne vinkelfelt
 25,0 cd
 25,0 cd
 Vinkelfelt
 Vandret
 ±45 grader
 ±30 grader
 Lodret
 ±10 grader
 ±10 grader
 Hertil kommer, at den maksimale lysstyrke ved røde sidemarkeringslygter er begrænset til 0,25 cd i vinkelfeltet fra 60° til 90° i vandret retning og ± 20° i lodret retning mod køretøjets forende.
 5.7.2.
 Uden for referenceaksen og inden for de vinkelfelter, som er vist i figurerne i bilag 2, del C, gælder, at hver af de to sidemarkeringslygters lysstyrke:
 a)
 i hver retning svarende til punkterne i den lysfordelingstabel, som er indeholdt i punkt 2.7 i bilag 3, skal være mindst lig med produktet af det minimum, som er anført i punkt 5.7.1, og den procent, som tabellen angiver for den pågældende retning,
 b)
 i ingen retning, hvorfra sidemarkeringslygten kan iagttages, må overskride det maksimum, som er anført i punkt 5.7.1 ovenfor.
 5.7.3.
 For sidemarkeringslygtekategori SM1 og SM2 kan det være tilstrækkeligt kun at afprøve fem punkter, der udvælges af den typegodkendende myndighed.
 5.7.4.
 Det afgivne lys skal være gult. Hvis den bageste sidemarkeringslygte er sammenbygget eller kombineret med eller indbygget i baglygten, endemarkeringslygten bagtil, tågebaglygten eller stoplygten, eller er sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med den bagudvendende refleksanordning, kan den dog være rød.
 5.8. Tekniske forskrifter for baklygter (symbol AR)
 5.8.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to lygter skal opfylde kravene i tabel 10.
 Tabel 10
 Lysstyrker for baklygter
 Min. lysstyrke i H-V (værdier i cd)
 Maks. lysstyrke i enhver retning (værdier i cd)
 i eller over H-planet
 under H-planet ned til 5°D
 under 5°D
 Baklygter
 80
 300
 600
 8 000
 5.8.2.
 I alle de i punkt 2.5 i bilag 3 viste målingsretninger må lysstyrken ikke være mindre end den minimumsstyrke, som er angivet i bilaget.
 Hvis baklygten imidlertid kun agtes monteret i et køretøj som del af et par, er det tilstrækkeligt at verificere den fotometriske lysstyrke op til en indadgående vinkel på 30°, hvor den fotometriske værdi på mindst 25


text:
cd skal overholdes.
 Denne betingelse skal være tydeligt forklaret i godkendelsesansøgningen og de relaterede dokumenter (jf. punkt 3.1).
 Hvis typegodkendelsen meddeles under anvendelse af betingelsen ovenfor, skal en erklæring i punkt 9.1.3 i meddelelsesformularen (jf. bilag 1) desuden oplyse om, at anordningen kun må monteres som del af et par.
 5.8.3.
 Det afgivne lys skal være hvidt.
 5.9 Tekniske forskrifter for tågebaglygter (symbol F1, F2)
 5.9.1.
 Det udsendte lys fra hver af de to lygter skal opfylde kravene i tabel 11.
 Tabel 11
 Lysstyrker for tågebaglygter
 Kategori tågebaglygter
 Min. lysstyrke langs akserne HH og VV (værdier i cd)
 Maks. lysstyrke i enhver retning (værdier i cd)
 F1 (konstant)
 150
 300
 F2 (variabel)
 150
 840
 5.9.2.
 Minimumslysstyrken ved alle andre punkter for standardfordeling af lys er fastsat i punkt 2.6 i bilag 3.
 5.9.3.
 Den variable intensitetsregulering må ikke frembringe signaler, der forårsager lysintensitet uden for det område, der er fastsat i punkt 5.9.1, og som overskrider den højeste lysstyrke for kategori F1, der er specificeret i punkt 5.9.1:
 a)
 for systemer, der kun styres af, om der er dagslysbetingelser eller natbetingelser: under natbetingelser
 b)
 for andre systemer: under standardbetingelser (3)
 5.9.4.
 Den synlige overflade i referenceaksens retning må ikke være større end 140 cm2.
 5.9.5.
 Det afgivne lys skal være rødt.
 5.9.6.
 Tågebaglygten skal underkastes prøvningen beskrevet i bilag 6.
 5.10. Tekniske forskrifter for manøvreringslygter (symbol MR)
 5.10.1.
 Lysstyrken må ikke overstige 500 cd i alle de retninger, i hvilke lyset kan ses, når det er installeret i en af de positioner, der angives af ansøgeren.
 5.10.2.
 Lygten skal være konstrueret således, at det udsendte lys, når det rettes direkte mod køretøjets side, forende eller bagende, ikke overstiger 0,5 cd i det nedenfor definerede vinkelfelt.
 a)
 den lodrette minimumsvinkel φmin (i grader) skal være:
 φmin = arctan (1 — monteringshøjde)/10, hvor monteringshøjden udtrykkes i m
 b)
 den lodrette maksimumsvinkel φmin (i grader) skal være:
 φmax = φmin + 11,3
 Målingen skal begrænses til en vandret vinkel på mellem +90° til –90° i forhold til linjen, som skærer referenceaksen, og som er vinkelret på køretøjets lodrette plan i længderetningen.
 Måleafstanden skal være mindst 3,0 m.
 5.10.3.
 Det afgivne lys skal være hvidt.
 5.11. Tekniske forskrifter for bagnummerpladelygter (symbol L, LM1)
 5.11.1.
 Anordningerne til belysning af bagnummerplader i kategori 1a, 1b, 1c, 2a og 2b skal være konstrueret således, at hele pladens overflade kan ses inden for de i bilag 2, del D angivne vinkler.
 5.11.2. Måleprocedure
 Luminansmålinger foretages på en diffus farveløs overflade med en kendt diffus reflektionsfaktor (4). Den diffuse farveløse overflade skal have samme mål som nummerpladen eller mål, der går ét målepunkt uden for nummerpladen. Dens midte skal være placeret centreret i forhold til målepunkternes placering.
 Den (disse) diffuse farveløse overflade(r) placeres i den position, som nummerpladen normalt indtager, og 2 mm foran holderen.
 Luminansmålinger foretages vinkelret på den diffuse farveløse overflade med en tolerance på 5° i hver retning ved de punkter, som er angivet i punkt 3 i bilag 3, idet hvert punkt repræsenterer et cirkulært


text:
område på 25 mm i diameter. Den målte luminans korrigeres for den diffuse reflektionsfaktor 1,0.
 5.11.3. Fotometriske egenskaber
 I hvert af målepunkterne i punkt 3 i bilag 3 skal luminansen B mindst være
 a)
 for kategori 1a, 1b, 1c, 2a og 2b lig med 2,5 cd/m2
 b)
 for kategori 1 og 2 lig med 2,0 cd/m2.
 Luminansens gradient mellem værdierne B1 og B2, målt i to vilkårlige punkter 1 og 2 blandt de ovenfor nævnte, må ikke være over 2 × Bo/cm, idet Bo er den mindste luminans målt i de forskellige punkter, dvs.
 5.11.4.
 Lysets farve skal være tilstrækkelig farveløst til ikke at forårsage nogen væsentlig ændring af nummerpladens farve.
 5.11.5. Lysindfald
 Fabrikanten af belysningsanordningen skal angive et eller flere anbringelsesfelter, hvor anordningen skal monteres i forhold til nummerpladeområdet. Når lygten placeres i de(n) position(er), som fabrikanten har angivet, må lysets indfaldsvinkel på nummerpladens overflade intet sted på den overflade, som skal belyses, være større end 82°, idet denne vinkel måles fra det yderpunkt af anordningens belysningsområde, som er længst væk fra nummerpladens overflade. Hvis der er mere end en belysningsanordning, gælder ovenstående krav kun for den del af nummerpladen, som skal belyses af den pågældende anordning.
 Hvis en af yderkanterne af anordningens belysningsoverflade er parallel med nummerpladens overflade, er det punkt på belysningsanordningen, som er længst væk fra nummerpladens overflade, centerpunktet for den kant af belysningsoverfladen, som er parallel med nummerpladen og længst væk fra dens overflade.
 Anordningen skal være konstrueret således, at der ikke udsendes lys direkte bagud, undtagen rødt lys, hvis anordningen er kombineret eller sammenbygget med en baglygte.
 6. OVERGANGSBESTEMMELSER
 6.1 Generelt
 6.1.1.
 Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat anerkende FN-typegodkendelser af lygterne, der er udstedt i henhold til en af de forudgående ændringsserier til dette regulativ, som ikke er berørt af de ændringer, der blev indført med den seneste ændringsserie.
 For at kontrollere dette må det ændringsindeks, der gælder for den relevante lygte (funktion), ikke afvige fra dets ændringsindeks, som er angivet i den seneste ændringsserie.
 6.1.2.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af FN-typegodkendelser efter en af de forudgående ændringsserier til dette regulativ.
 (1) God sigt (meteorologisk optisk rækkevidde MOR > 2 000 m som defineret i WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, pp 1.9.1/1.9.11, Geneve 1996) og rent lygteglas.
 (2) God sigt (meteorologisk optisk rækkevidde MOR > 2 000 m som defineret i WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, pp. 1.9.1/1.9.11, Geneve 1996) og rent lygteglas.
 (3) God sigt (meteorologisk optisk rækkevidde MOR > 2 000 m som defineret i WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, pp. 1.9.1/1.9.11, Geneve 1996) og rent lygteglas.
 (4) CIE-publikation nr. 17 — 1970, afsnit 45-20-040.
 BILAG 1
 Meddelelse
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 ...
 ...
 Vedrørende: (2)
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af


text:
godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en type lygte i henhold til FN-regulativ nr. 148
 Lygte (2):
 Bagnummerpladelygte
 Retningsviserblinklygte
 Stoplygte
 Positionslygte
 Endemarkeringslygte
 Baklygte
 Manøvreringslygte
 Tågebaglygte
 Parkeringslygte
 Kørelyslygte
 Sidemarkeringslygte
 Lygtekategori:
 Ændringsindeks:
 Godkendelsesnr.:
 Entydig identifikator (hvis det er relevant)
 1.
 Lygtens fabriks- eller handelsbetegnelse: ...
 2.
 Fabrikantens navn for denne type lygte: ...
 3.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 4.
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 5.
 Indleveret til godkendelse den: ...
 6.
 Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: ...
 7.
 Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste: ...
 8.
 Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ...
 9.
 Kortfattet beskrivelse:
 9.1.
 Hvis der er tale om
 9.1.1.
 en bagnummerpladelygte: ...
 Geometriske installationsbetingelser (position(er) og hældning(er) for anordningen i forhold til det område, nummerpladen skal placeres i, og/eller forskellige hældninger for dette område): ...
 9.1.2.
 et retningsviserblinklys: ...
 Sekventiel aktivering af lyskilder: ja/nej2
 9.1.3.
 en baklygte:
 Lygten må kun monteres på køretøjet som del af et lygtepar: ja/nej2
 9.1.4.
 en manøvreringslygte:
 Maksimal monteringshøjde: ...
 9.1.5.
 en kørelyslygte:
 Maksimal lysstyrke overstiger ikke 700 cd: ja/ nej
 9.2.
 I henhold til lygtesignalfunktioner og -kategori:
 Til udvendig eller indvendig montering eller begge2
 Farve på det afgivne lys: rødt/hvidt/gult/farveløst2
 Antal, kategori og art af lyskilde(r): ...
 Lygte godkendt til alternative LED-lyskilder: ja/ nej
 Hvis ja, kategorien af de(n) alternative LED-lyskilde(r): ...
 Spænding og wattforbrug: ...
 Lyskildemodul: ja/nej2
 Den særlige identifikationskode for lyskildemodulet: ...
 Kun til en begrænset monteringshøjde lig med eller mindre end 750 mm over jordhøjde, hvis relevant: ja/ nej ...
 Eventuelle geometriske monteringsbetingelser og variationer i forbindelse hermed: ...
 Anvendelse af elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering:
 a)
 som er en del af lygten: ja/nej2
 b)
 som ikke er en del af lygten: ja/nej2
 Indgangsspænding(er) fra en elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering: ...
 Fabrikant og identifikationsnummer for elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering (når lyskilde-reguleringen er en del af lampen men ikke indbygget i lygtehuset): ...
 Variabel lysstyrke, hvis relevant: ja/nej2
 Funktion(er), der frembringes af en samvirkende lygte, som indgår i et samvirkende lygtesystem, hvis relevant:...
 9.3.
 Positionslygter fortil2,baglygter2, stoplygter2, endemarkeringslygte2, kørelyslygter2 må kun monteres på et køretøj, der er udstyret med en kontrolanordning, der angiver en fejl: ja/nej2
 10.
 Godkendelsesmærkets placering: ...
 11.
 Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...
 12.
 Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget2: ...
 13.
 Godkendelse meddelt for udstyr, der udelukkende skal anvendes i køretøjer, der allerede er i brug, ja/nej 2
 14.
 Sted: ...
 15.
 Dato: ...
 16.
 Underskrift: ...
 17.
 Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring:
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 (1) Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i dette regulativ).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 2
 Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 De i disse opstillinger angivne vinkler er korrekte for lygter til montering i køretøjets højre side.
 Del A
 Positionslygter fortil og baglygter, endemarkeringslygter, stoplygter, retningsviserblinklygter fortil og bagtil, kørelyslygter og parkeringslyslygter fortil og bagtil
 Figur A2-I Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 Tabel A2-1
 Rumlig fordeling af lys, vandret og


text:
lodret
 Lygte
 Mindsteværdier for vandrette vinkler
 (indersiden/ydersiden)
 Mindsteværdier for lodrette vinkler
 (opadgående/nedadgående)
 Yderligere oplysninger
 Forreste retningsviserblinklygte (1, 1a, 1b)
 45°/80°
 20°/80° (1)
 15°/15°
 15°/5° (2)
 -
 Bageste retningsviserblinklygte (2a, 2b)
 45°/80°
 20°/80° (1)
 15°/15°
 15°/5° (2)
 5°/15° (3)
 -
 Forreste retningsviserblinklygte (11, 11a, 11b, 11c)
 Bageste retningsviserblinklygte (12)
 20°/80°
 15°/15°
 15°/5° (2)
 -
 Positionslygte fortil, enkeltlygte (MA)
 Baglygte, enkeltlygte (MR)
 80°/80°
 15°/10°
 15°/5° (2)
 -
 Positionslygte fortil, lygtepar (MA)
 20°/80°
 15°/10°
 15°/5° (2)
 -
 Baglygte, lygtepar (MR)
 20°/80°
 15°/10°
 15°/5° (2)
 -
 Stoplygte, enkeltlygte (MS)
 45°/45°
 15°/10°
 15°/5° (2)
 -
 Stoplygte, lygtepar (MS)
 0°/45°
 15°/10°
 15°/5° (2)
 -
 Positionslygte fortil (A)
 Baglygte (R, R1, R2)
 45°/80
 20°/80° (1)
 15°/15°
 15°/5° (2)
 5° / 15° (3)
 -
 Parkeringslygte fortil (77R)
 Parkeringslygte bagtil (77R)
 0°/45°
 15°/15°
 15°/5° (2)
 -
 Endemarkeringslygte fortil (AM)
 Endemarkeringslygte bagtil (RM1, RM2)
 0°/80°
 15°/15°
 15°/5° (2)
 5°/15° (3)
 -
 Stoplygte (S1, S2)
 45°/45°
 20°/45° (1)
 15°/15°
 15°/5° (2)
 5°/15° (3)
 -
 Højt placeret stoplygte (S3, S4)
 10°/10°
 10°/5°
 -
 Kørelyslygte (RL)
 20°/20°
 10°/5°
 -
 Del B
 Retningsviserblinklygte på siden og sideparkeringslygter (4)
 Figur A2-II Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 Tabel A2-2
 Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 Lygte
 Vandrette vinkler:
 (A/B)
 Mindsteværdier for lodrette vinkler
 (opadgående/nedadgående)
 Yderligere oplysninger
 Sidemarkeringslygter (5)
 5°/55°
 15°/15°
 15 ° / 5 °2
 Vandrette vinkler gælder for retning A
 Retningsviserblinklygte på siden (6)
 5°/55°
 30°/5°
 Sideparkeringslygter4
 0°/45°
 15°/15°
 15°/5°2
 Vandrette vinkler gælder fortil og bagtil
 Del C
 Sidemarkeringslygter
 Figur A2-III Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 Tabel A2-3
 Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 Lygte
 Mindsteværdier for vandrette vinkler
 (A/B)
 Mindsteværdier for lodrette vinkler
 (over/under)
 Yderligere oplysninger
 Sidemarkeringslygte (SM1)
 45°/45°
 10°/10°
 10°/5°2
 Sidemarkeringslygte (SM2)
 30°/30°
 10°/10°
 10°/5°2
 Del D
 Bagnummerpladelygte, synligt felt
 Figur A2-IV Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 Tabel A2-4
 Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 1.
 De ovenfor viste vinkler for det synlige felt vedrører kun belysningsanordningens relative position og området til montering af nummerpladen.
 2.
 Det synlige felt for nummerpladen, når denne er monteret på køretøjet, er fortsat underlagt de relevante nationale bestemmelser.
 3.
 De viste vinkler tager højde for den delvise formørkelse, som forårsages af belysningsanordningen. De skal respekteres i de retninger, hvor formørkelsen er størst. Belysningsanordningerne skal være konstrueret sådan, at de delvist formørkede områder reduceres til det mindst mulige niveau.
 (1) Reducerede vinkler, der kun anvendes under H-planet, for lygter monteret med H-planet under 750 mm.
 (2) For lygter, der er beregnet til montering med lygtens H-plan i en højde på under 750 mm.
 (3) Tilladte lygter, der er beregnet til montering med lygtens H-plan i en højde på over 2 100 mm.
 (4) Sideparkeringslygter er en kombination af parkeringslygter fortil og bagtil.
 BILAG 3
 Standardfordeling af lys
 1. Med mindre andet er angivet:
 1.1.
 Retningen H = 0° og V = 0° svarer til referenceaksen. (På køretøjet er denne vandret og parallel med køretøjets midterplan i længderetningen og orienteret i det påbudte synsfelts retning). Den går igennem referencecentret. Medmindre andet er angivet viser de værdier, der er vist i


text:
figur A3-I-A3-XV minimumslysstyrkerne i procent af de krævede minimumslysstyrker for de forskellige måleretninger.
 1.2.
 Inden for det omhandlede lysfordelingsområde, der er vist skematisk som et gitter, skal lyset i det væsentlige være ensartet, dvs. at lysstyrken i hver retning i en del af det område, der dannes af gitterlinjerne, modsvarer i det mindste den laveste minimumværdi, som er angivet på gitterlinjerne omkring den pågældende retning som procentdel.
 For baklygter gælder dog, at hvis det ved visuel inspektion af lygten viser sig, at der er betydelig lokal variation i lysstyrken, skal der foretages en kontrol for at sikre, at lysstyrken, målt mellem to af de ovenfor omhandlede måleretninger, ikke er under 50 % af den laveste foreskrevne minimumslysstyrke for disse måleretninger.
 1.3.
 Hvis en af de følgende lygter imidlertid er beregnet til montering i en højde (ved anvendelse af H-planet som angivet af fabrikanten) på eller under 750 mm over jorden, måles den fotometriske styrke kun op til en nedadgående vinkel på 5°:
 a)
 forreste og bageste retningsviserblinklys,
 b)
 positionslygter fortil og baglygter
 c)
 endemarkeringslygter fortil og bagtil
 d)
 parkeringslygter
 e)
 stoplygter i kategori S1, S2 og MS
 f)
 sidemarkeringslygter.
 2. Standardfordeling af lys.
 2.1.
 Standardfordelingen af lys for positionslygter fortil og baglygter, parkeringslygter, endemarkeringslygter fortil og bagtil, stoplygter (S1, S2 og MS) og retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c og 12.
 De angivne værdier viser minimumlysstyrkerne i procent af de krævede minimumlysstyrker for de forskellige måleretninger (se tabel 3, 4, 5, 7 og 8).
 Figur A3-I Standardfordeling af lys for positionslygter fortil og baglygter, parkeringslygter, endemarkeringslygter, stoplygter og retningsviserblinklygter.
 2.2. Standardfordeling af lys for kørelyslygter
 De angivne værdier viser minimumlysstyrkerne i procent af den krævede minimumlysstyrke for de forskellige måleretninger (se tabel 6).
 Figur A3-II Fordeling af lys for kørelyslygter
 2.3. Standardfordelingen af lys for stoplygter i kategori S3 og S4
 De angivne værdier viser minimumlysstyrkerne i procent af de krævede minimumlysstyrker for de forskellige måleretninger (se tabel 7).
 Figur A3-III Fordeling af lys for stoplygter S3 og S4
 2.4. Standardfordeling af lys for retningsviserblinklygter i kategori 6.
 Referenceaksen, H = 5° og V = 0°, svarer til retning A som fastsat i bilag 2.
 De angivne værdier viser minimumlysstyrkerne i procent af de krævede minimumlysstyrker for de forskellige måleretninger (se tabel 8).
 Figur A3-IV Standardfordeling af lys for retningsviserblinklygter i kategori 6.
 (køretøjets yderside)
 2.5. Standardfordeling af lys for baklygter
 Målepunkter udtrykt som vinkelgrader med referenceaksen og minimumslysstyrkeværdier.
 Figur A3-V Fordeling af lys for baklygter
 Værdierne i figur A3-V er i cd.
 Retningerne H = O° og V = O° svarer til referenceaksen. På køretøjet er disse vandrette og parallelle med køretøjets medianlængdeplan og orienteret i det påbudte synlighedsfelts retning. De går igennem referencecentret. Værdierne i figur A3-V viser minimumlysstyrkerne i cd for de forskellige måleretninger.
 2.6. Standardfordeling af lys for tågebaglygter
 Figur A3-VI Fordeling af lys for tågebaglygter
 Hvis det ved visuel inspektion af lygten viser sig, at der er betydelig lokal variation i lysstyrken, skal der foretages en kontrol for at


text:
sikre, at den lysstyrke, der måles uden for akserne inden for den rombe, der bestemmes af de yderste måleretninger, er under 75 cd (se figuren nedenfor).
 2.7. Standardfordeling af lys for sidemarkeringslygter
 2.7.1. Sidemarkeringslygter i kategori SM1
 Figur A3-VII Fordeling af lys for sidemarkeringslygter i kategori SM1
 Minimumsværdier: 0,6 cd på andre punkter end referenceaksen, hvor den skal være 4,0 cd
 Maksimumsværdier: 25,0 cd overalt.
 2.7.2. Sidemarkeringslygter i kategori SM2
 Figur A3-VIII Fordeling af lys for sidemarkeringslygter i kategori SM2
 Mindsteværdier: 0,6 cd overalt.
 Maksimumsværdier: 25,0 cd overalt.
 2.7.3. Sidemarkeringslygter i kategori SM1 og SM2
 For sidemarkeringslygter i kategori SM1 og SM2 kan det være tilstrækkeligt kun at afprøve fem punkter, der udvælges af den typegodkendende myndighed.
 3. Målepunkter for bagnummerpladelygter (jf. punkt 5.11.3)
 3.1. Kategori 1a — høj nummerplade (340 x 240 mm)
 Figur A3-IX Målepunkter for en nummerplade med målene 340 x 240 mm
 3.2. Kategori 1b — bred nummerplade (520 × 120 mm)
 Figur A3-X Målepunkter for en nummerplade med målene 520 × 120 mm
 3.3. Kategori 1c — nummerplade til landbrugs- eller skovbrugstraktorer (255 × 165 mm)
 Figur A3-XI Målepunkter for en nummerplade med målene 255 × 165 mm
 3.4. Kategori 2 a– lille nummerplade (330 × 165 mm)
 Figur A3-XII Målepunkter for en nummerplade med målene 330 × 165 mm
 3.5. Kategori 2b– bred nummerplade (440 × 220 mm)
 Figur A3-XIII Målepunkter for en nummerplade med målene 440 × 220 mm
 Bemærkning:
 For så vidt angår anordninger til belysning af to eller flere nummerplader findes målepunkterne ved at kombinere de relevante tegninger ovenfor i overensstemmelse med det omrids, som er angivet af fabrikanten. Hvis to målepunkter imidlertid er mindre end 30 mm fra hinanden, anvendes kun et.
 3.6. Kategori 1 (240 × 130 mm) for køretøjer i klasse L
 Figur A3-XIV Målepunkter for en nummerplade med målene 240 × 130 mm
 3.7. Kategori 2 (280 x 200 mm) for køretøjer i klasse L
 Figur A3-XV Målepunkter for en nummerplade med målene 280 × 200 mm
 BILAG 4
 Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse
 1. GENERELT
 1.1.
 Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.
 1.2.
 Hvad angår den fotometriske ydelse anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, når den fotometriske ydelse i punkt 4.7 i dette regulativ prøves på lygter, der på tilfældig måde er blevet udtaget:
 1.2.1.
 Ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
 For de krævede minimumsværdier i alle de i bilag 2 og 3 angivne områder skal de respektive maksimale afvigelser for de målte værdier svare til værdierne i tabel A4-1:
 Tabel A4-1
 20 og 30 % værdier for produktionens overensstemmelse
 Krævet minimumsværdi
 Svarende til 20 %
 Svarende til 30 %
 cd
 cd
 cd
 0,7
 0,5
 0,3
 0,6
 0,4
 0,2
 0,3
 0,2
 0,1
 0,07
 0,05
 0,03
 0,05
 0,03
 0,02
 1.2.1.1.
 For bagnummerpladelygter:
 Med hensyn til


text:
luminansens gradient, må den ugunstige afvigelse være:
 Tabel A4-2
 20 % og 30 % værdier for produktionens overensstemmelse, bagnummerpladelygte
 Ugunstig afvigelse
 2,5 × Bo/cm
 svarende til
 20 %
 3,0 × Bo/cm
 svarende til
 30 %
 1.2.2.
 Såfremt, for lygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af lygterne med en anden standardglødelampe.
 1.3.
 Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt ved prøvning under betingelserne i punkt 4.7 i dette regulativ.
 1.4.
 For ikke-udskiftelige glødetrådslyskilder eller lyskildemoduler, der er udstyret med ikke-udskiftelige glødetrådslyskilder, ved alle kontroller af produktionens overensstemmelse:
 1.4.1.
 indehaveren af typegodkendelsen skal dokumentere anvendelsen i normal produktion, og angive, hvilke(n) lyskilde(r), der ikke kan udskiftes som angivet i typegodkendelsesdokumentationen.
 1.4.2.
 hvis der er tvivl med hensyn til den ikke-udskiftelige glødetrådslyskildes overensstemmelse med kravene til produktets levetid og/eller, hvis der er tale om farvebelagte glødetrådslyskilder, med hensyn til kravene til farveholdbarhed, jf. punkt 4.11 i IEC 60809, 3. udgave, skal overensstemmelse kontrolleres som angivet i punkt 4.11 i IEC 60809, 3. udgave.
 2. MINIMUMSKRAV TIL FABRIKANTENS OVERENSSTEMMELSESKONTROL
 For hver type lygte skal indehaveren af typegodkendelsen gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.
 Hvis en prøveudtagning ikke er i overensstemmelse med den pågældende prøvningstype, udtages og prøves yderligere eksemplarer. Fabrikanten skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.
 2.1. Prøvningernes art
 Overensstemmelsesprøvningen i dette regulativ skal omfatte fotometriske og kolorimetriske egenskaber.
 2.2. Prøvningsmetoder
 2.2.1.
 Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.
 2.2.2.
 Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.
 2.2.3.
 Anvendelsen af punkt 2.2.1 og 2.2.2 kræver regelmæssig kalibrering af prøvningsapparaturet, og målingerne skal sammenholdes med de målinger, der udføres af en kompetent myndighed.
 2.2.4.
 I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.
 2.3. Prøvetagningens art
 Der udtages på tilfældig måde prøver af lygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt lygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.
 Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog samle resultaterne for samme type hidrørende fra flere fabrikker, som drives med samme kvalitetssystem og samme kvalitetsstyring.
 2.4. Målte og registrerede fotometriske og kolorimetriske egenskaber
 Den udtagne lygte underkastes fotometrisk efterprøvning af mindsteværdierne i de i bilag 3 angivne punkter og af de foreskrevne kromaticitetskoordinater.
 2.5. Godkendelseskriterier
 Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af kravene for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 3.5.1 i dette regulativ.
 Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå stikprøvekontrollen i overensstemmelse med bilag 5.
 BILAG 5
 Mindstekrav til prøveudtagning ved


text:
en inspektør
 1. GENERELLE BESTEMMELSER
 1.1.
 Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.
 1.2.
 Hvad angår den fotometriske ydelse anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, når den fotometriske ydelse i punkt 4.7 i dette regulativ prøves på lygter, der på tilfældig måde er blevet udtaget:
 a)
 Ingen målt værdi afviger fra de værdier, der er fastsat i punkt 1.2.1 i bilag 4.
 b)
 Såfremt, for lygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af lygterne med en anden standardglødelampe.
 1.3.
 Der ses bort fra lygter med åbenbare fejl.
 1.4.
 Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt ved prøvning under betingelserne i punkt 4.7 i dette regulativ.
 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING
 Fire lygter udvælges tilfældigt. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B.
 2.1.
 Masseproducerede lygter skal ikke anses for uoverensstemmende, såfremt afvigelsen i en prøve A og B (alle fire lygter) ikke overstiger 20 %.
 Hvis afvigelsen i begge lygter i prøve A ikke er over 0 %, kan målingen bringes til ophør.
 2.2.
 Masseproducerede lygter skal anses for uoverensstemmende, såfremt afvigelsen i mindst en af prøverne A og B overstiger 20 %.
 Fabrikanten skal anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med kravene (justering), og der skal foretages gentagne prøveudtagninger i henhold til punkt 3 senest to måneder efter meddelelsen. Prøverne A og B opbevares af den tekniske tjeneste, indtil hele processen i forbindelse med produktionens overensstemmelse er afsluttet.
 3. FØRSTE GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNINGEN
 En prøve på fire lygter udvælges tilfældigt blandt de lagre, der fremstilles efter justering. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B.
 3.1.
 Masseproducerede lygter skal ikke anses for uoverensstemmende, såfremt afvigelsen i en prøve C og D (alle fire lygter) ikke overstiger 20 %.
 Hvis afvigelsen i begge lygter i prøve C ikke er over 0 %, kan målingen bringes til ophør.
 3.2.
 Masseproducerede lygter skal anses for uoverensstemmende, såfremt afvigelsen i en mindst en af prøverne C eller D er:
 3.2.1.
 Større end 20 %, men afvigelsen af alle emnerne i prøveudtagningen ikke overstiger 30 %.
 Fabrikanten anmodes igen om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering).
 En anden gentagelse af prøveudtagningen jf. punkt 4 skal foretages senest to måneder efter meddelelsen. Prøverne C og D opbevares af den tekniske tjeneste, indtil hele processen i forbindelse med produktionens overensstemmelse er afsluttet.
 3.2.2.
 En prøve af eksemplarerne C eller D overstiger 30 %. I så fald trækkes godkendelsen tilbage, og stk. 5 anvendes.
 4. ANDEN GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNINGEN
 En prøve på fire lygter udvælges tilfældigt fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes E og det andet sæt F.
 4.1.
 Masseproducerede lygter skal ikke anses for uoverensstemmende, såfremt afvigelsen i en prøve E og F (alle fire lygter) ikke overstiger 20 %. Hvis afvigelsen i


text:
begge lygter i prøve E ikke er over 0 %, kan målingen bringes til ophør.
 4.2.
 Masseproducerede lygter skal anses for uoverensstemmende, såfremt afvigelsen i en mindst en af prøverne E og F overstiger 20 %. I så fald trækkes godkendelsen tilbage, og stk. 5 anvendes.
 5. INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
 Som krævet i henhold til punkt 4.1 og 4.2 tilbagekaldes godkendelsen i henhold til punkt 3.6 i dette regulativ.
 BILAG 6
 Varmebestandighedsprøvning for tågebaglygter og kørelyslygter
 1.
 Lygten skal udsættes for en en-times afprøvning i vedvarende drift efter en opvarmningsperiode på 20 minutter. Den omgivende temperatur skal være 23 °C ± 5 °C. Den anvendte lyskilde skal være af den til lygten foreskrevne kategori, og den skal tilføres strøm med en sådan spænding, at den yder den angivne gennemsnitlige styrke ved tilsvarende prøvningsspænding. For lygter med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og andre), skal prøvningen foretages med lyskilder monteret i lygten, jf. punkt 5.4.1. i dette regulativ.
 2.
 Hvor kun den højeste effekt er angivet, skal prøvningen udføres ved at regulere spændingen, indtil en effekt svarende til 90 % af den angivne effekt er opnået. Den ovenfor angivne gennemsnitlige eller højeste effekt skal i alle tilfælde vælges fra den af spændingerne 6, 12 eller 24 V, ved hvilken den når den højeste værdi; for lygter med ikke-udskiftelige lyskilder, anvendes prøvningsforskrifterne i punkt 5.9.1 i dette regulativ.
 2.1.
 Hvis der er tale om lyskilder styret af en elektronisk reguleringsanordning for at opnå variabel lysstyrke, skal prøvningen foretages under betingelserne ved mindst 90 % af den højeste lysstyrke.
 3.
 Efter at lygten er blevet stabiliseret ved den omgivende temperatur, må ingen forvrængning, deformering, revnedannelse eller farveændring kunne konstateres. I tvivlstilfælde måles lysstyrken i henhold til punkt 5 i dette regulativ. Ved denne måling skal værdierne ligge på mindst 90 % af de værdier, der blev målt inden prøvningen for varmebestandighed på samme lygte.
 BILAG 7
 Udformning af godkendelsesmærker
 De følgende udformninger af godkendelsesmærker gives blot som eksempler, og alle andre udformninger, der i overensstemmelse med punkt 3.3 i dette regulativ, kan accepteres.
 1. Godkendelsesmærke for en enkeltlygte
 Figur A7-I Eksempel 1
 a = se afsnit 3.2.4. i dette regulativ
 En lygte forsynet med godkendelsesmærket til venstre er en positionslygte fortil (A), som er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til dette regulativ (148R) under godkendelsesnummer 221.
 Det nummer (00), der er nævnt efter 148R, angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i denne forordning som fastsat i den oprindelige ændringsserie. Den vandrette pil angiver ydersiden af køretøjet. Den lodrette pil, der udgår fra et vandret segment og peger nedad, angiver en lygte med nedsat lysfordeling (lodret nedad og/eller vandret under H-planet).
 Figur A7-II Eksempel 2
 En lygte forsynet med godkendelsesmærket til venstre er en kombination af en positionslygte fortil (A) og en tågeforlygte (F3) med lygteglas af plast (PL), som er godkendt i Frankrig (E2) i henhold til dette regulativ (148R) og FN-regulativ nr. 149 (anordninger til vejbelysning) under godkendelsesnummer 3223.
 Det nummer (00), der er nævnt efter 148R og efter 149R,


text:
angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i den pågældende forordning som fastsat i den oprindelige ændringsserie.
 2. Godkendelsesmærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter
 Bemærk:
 De lodrette og vandrette linjer angiver lygtens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket.
 Figur A7-III Eksempel 3
 Disse eksempler på godkendelsesmærker viser to muligheder for mærkning af en lygte, når to eller flere lygter indgår i samme helhed i forbindelse med sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter.
 De angiver, at lygten er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 3333 og omfatter:
 a)
 en refleksanordning i kategori 1A
 b)
 en bageste retningsviserblinklygte med variabel lysstyrke (kategori 2b). Den vandrette pil angiver monteringsretningen for denne anordning, som ikke kan monteres vilkårligt på køretøjets højre eller venstre side
 c)
 en baglygte med variabel lysstyrke (kategori R2). Den vandrette pil angiver, til hvilken side de fotometriske specifikationer er opfyldt i en vinkel på op til 80° H
 d)
 en tågebaglygte med variabel lysstyrke (kategori F2)
 e)
 en baklygte (kategori AR)
 f)
 en stoplygte med variabel lysstyrke (kategori S2).
 Alle disse lygter (funktioner) godkendes i overensstemmelse med den oprindelige ændringsserie til dette regulativ (148R) som angivet ved det nummer (00), der er nævnt efter 148R.
 3. Godkendelsesmærke for en lygte, hvis linse er beregnet til at blive anvendt i lygter af forskellig type
 Figur A7-IV
 Dette eksempel svarer til mærkning af et lygteglas, der er bestemt til brug i forskellige typer lyssignallygter. De viste godkendelsesmærker angiver, at anordningen er godkendt i Spanien (E9) under godkendelsesnummer 1432 og kan omfatte alle de anførte forskellige funktioner.
 Lygtehuset skal være påført det eneste gyldige typegodkendelsesmærke.
 4. Identifikationskode for lyskildemodulerne
 Figur A7-V Mærkning af lyskildemoduler
 Lyskildemodulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode er godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E3) med godkendelsesnummeret 17325.


text:
 21.6.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 161/7
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 4/2012
 af 10. februar 2012
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag I til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 65/2011 af 1. juli 2011 (1).
 (2)
 Kommissionens afgørelse 2011/180/EU af 23. marts 2011 om gennemførelse af Rådets direktiv 2002/55/EF for så vidt angår betingelserne for markedsføring af småpakninger med blandinger af standardfrø af forskellige grøntsagssorter tilhørende samme art (2) skal indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Denne afgørelse vedrører retsforskrifter om plantesundhedsspørgsmål. Retsforskrifter om plantesundhedsspørgsmål gælder ikke for Liechtenstein, så længe anvendelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter er udvidet til at omfatte Liechtenstein, jf. de sektorspecifikke tilpasninger i bilag I til aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Liechtenstein —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 56 (Kommissionens afgørelse 2010/468/EU) i kapitel III, del 2, i bilag I til aftalen:
 »57.
 32011 D 0180: Kommissionens afgørelse 2011/180/EU af 23. marts 2011 om gennemførelse af Rådets direktiv 2002/55/EF for så vidt angår betingelserne for markedsføring af småpakninger med blandinger af standardfrø af forskellige grøntsagssorter tilhørende samme art (EUT L 78 af 24.3.2011, s. 55).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af afgørelse 2011/180/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 11. februar 2012, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Fungerende formand
 (1) EUT L 262 af 6.10.2011, s. 19.
 (2) EUT L 78 af 24.3.2011, s. 55.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 23.9.2021
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 337/26
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE nr. 235/2018
 af 5. december 2018
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2021/1502]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1122 af 10. august 2018 om tilladelse til markedsføring af pyrroloquinolin-quinon-dinatriumsalt som en ny fødevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1123 af 10. august 2018 om tilladelse til markedsføring af 1-methylnicotinamidchlorid som en ny fødevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (2) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1132 af 13. august 2018 om tilladelse til ændring af betegnelsen og de specifikke mærkningskrav for den nye fødevare »syntetisk zeaxanthin« i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (4)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1133 af 13. august 2018 om tilladelse til markedsføring af tørrede overjordiske dele af Hoodia parviflora som en ny fødevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (4) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (5)
 Denne afgørelse vedrører fødevarelovgivning. Fødevarelovgivning gælder ikke for Liechtenstein, så længe aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter er udvidet til at omfatte Liechtenstein, jf. indledningen til kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Liechtenstein.
 (6)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 124b (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470):
 »—
 32018 R 1122: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1122 af 10. august 2018 (EUT L 204 af 13.8.2018, s. 36)
 —
 32018 R 1123: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1123 af 10. august 2018 (EUT L 204 af 13.8.2018, s. 41)
 —
 32018 R 1132: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1132 af 13. august 2018 (EUT L 205 af 14.8.2018, s. 15)
 —
 32018 R 1133: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1133 af 13. august 2018 (EUT L 205 af 14.8.2018, s. 18).«
 2)
 Følgende punkter indsættes efter punkt 140 (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1293):
 »141.
 32018 R 1122: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1122 af 10. august 2018 om tilladelse til markedsføring af pyrroloquinolin-quinon-dinatriumsalt som en ny fødevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (EUT L 204 af 13.8.2018, s. 36).
 142.
 32018 R 1123: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1123 af 10. august 2018 om tilladelse til markedsføring af 1-methylnicotinamidchlorid som en ny fødevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (EUT L 204 af 13.8.2018, s. 41).
 143.
 32018 R 1132: Kommissionens


text:
gennemførelsesforordning (EU) 2018/1132 af 13. august 2018 om tilladelse til ændring af betegnelsen og de specifikke mærkningskrav for den nye fødevare »syntetisk zeaxanthin« i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (EUT L 205 af 14.8.2018, s. 15).
 144.
 32018 R 1133: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1133 af 13. august 2018 om tilladelse til markedsføring af tørrede overjordiske dele af Hoodia parviflora som en ny fødevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (EUT L 205 af 14.8.2018, s. 18).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1122, (EU) 2018/1123, (EU) 2018/1132 og (EU) 2018/1133, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 6. december 2018, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2018.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Formand
 Oda Helen SLETNES
 Hege M. HOFF
 Mikołaj KARŁOWSKI
 Sekretærer for Det Blandede EØS-Udvalg
 (1) EUT L 204 af 13.8.2018, s. 36.
 (2) EUT L 204 af 13.8.2018, s. 41.
 (3) EUT L 205 af 14.8.2018, s. 15.
 (4) EUT L 205 af 14.8.2018, s. 18.
 (*) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 26.10.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 326/1
 PROTOKOL (Nr. 29)
 OM OFFENTLIG RADIO- OG TV-VIRKSOMHED I MEDLEMSSTATERNE
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne hænger direkte sammen med de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund og med nødvendigheden af at bevare mediepluralisme,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende fortolkende bestemmelse, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
 Traktaternes bestemmelser griber ikke ind i medlemsstaternes beføjelse til at finansiere public service radio- og tv-virksomhed, for så vidt finansieringen ydes til radio- og fjernsynsforetagender, så disse kan opfylde deres public service-opgaver som pålagt dem, defineret og tilrettelagt af de enkelte medlemsstater, og denne finansiering ikke ændrer handels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser, idet der tages hensyn til opfyldelsen af disse public service-opgaver.


text:
 17.12.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 369/1
 MONETÆR KONVENTION
 mellem Den Europæiske Union og Fyrstendømmet Andorra
 2011/C 369/01
 DEN EUROPÆISKE UNION, repræsenteret af Europa-Kommissionen,
 og
 FYRSTENDØMMET ANDORRA ER —
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 erstattede euroen den 1. januar 1999 valutaen i hver af de medlemsstater, der deltog i Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase, herunder Spanien og Frankrig.
 (2)
 Før denne konventions indgåelse havde Fyrstendømmet Andorra ingen officiel valuta og havde ikke indgået nogen monetær konvention med en medlemsstat eller et tredjeland. Spanske og franske mønter og pengesedler har tidligere reelt været Andorras valuta og er fra den 1. januar 2002 erstattet af eurosedler og –mønter. Fyrstendømmet Andorra har ligeledes udstedt nogle få samlermønter i diner.
 (3)
 I henhold til nærværende monetære konvention er euroen Fyrstendømmet Andorras officielle valuta. Fyrstendømmet Andorra har derfor ret til at udstede euromønter og pligt til at give de sedler og mønter, der er udstedt af eurosystemet og de medlemsstater, der har indført euroen, status som lovligt betalingsmiddel. Fyrstendømmet Andorra forpligter sig til at lade Den Europæiske Unions regler om eurosedler og -mønter — herunder dem, der vedrører beskyttelse mod falskmøntneri — finde anvendelse inden for statens område.
 (4)
 Fyrstendømmet Andorra har en betydelig banksektor, som arbejder tæt sammen med den tilsvarende sektor i euroområdet. For at sikre en højere grad af ligebehandling bør de love, der gælder i EU for bank- og finansvæsenet, for så vidt angår hvidvaskning af penge, forebyggelse af svig, forfalskning af andre betalingsmidler end kontanter og pligten til at indberette statistiske oplysninger, derfor gradvis indføres i Fyrstendømmet Andorra.
 (5)
 Denne konvention pålægger hverken ECB eller de nationale centralbanker nogen forpligtelse til at opføre Fyrstendømmet Andorras finansielle instrumenter på listen eller listerne over tilladte instrumenter i forbindelse med Eurosystemets pengepolitiske operationer.
 (6)
 Der oprettes et blandet udvalg bestående af repræsentanter for Fyrstendømmet Andorra og Den Europæiske Union, der skal undersøge gennemførelsen af denne konvention, fastsætte det årlige loft over udstedelsen af mønter og vurdere de foranstaltninger, Fyrstendømmet Andorra har iværksat for at gennemføre EU's relevante lovgivning. EU's delegation sammensættes af repræsentanter for Europa-Kommissionen, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik og Den Europæiske Centralbank.
 (7)
 Den Europæiske Unions Domstol er den juridiske instans, der bilægger eventuelle tvister i forbindelse med konventionens anvendelse —
 BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER:
 Artikel 1
 Fyrstendømmet Andorra har ret til at bruge euroen som sin officielle valuta i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1103/97 og forordning (EF) nr. 974/98. Fyrstendømmet Andorra giver eurosedler og -mønter status som lovligt betalingsmiddel.
 Artikel 2
 1. Fyrstendømmet Andorra udsteder ikke pengesedler. Betingelserne for udstedelse af euromønter fra den 1. juli 2013 er fastlagt i de følgende artikler.
 2. Retten til at udstede euromønter fra den 1. juli 2013 er underlagt følgende betingelser:
 a)
 at Fyrstendømmet Andorra på forhånd vedtager samtlige de retsakter og regler fra EU, som er opstillet i bilaget til denne konvention inden for en gennemførelsesfrist på 12 eller 18 måneder fra konventionens ikrafttrædelse


text:
b)
 at Fyrstendømmet Andorra senest 18 måneder efter konventionens ikrafttrædelse underskriver et multilateralt aftalememorandum fra Den Internationale Børstilsynsorganisation om høring, samarbejde og udveksling af oplysninger.
 Artikel 3
 Det blandede udvalg, der er nedsat ved denne konvention, beregner det årlige loft (udtrykt i værdi) for Fyrstendømmet Andorras udstedelse af euromønter som summen af:
 —
 en fast del, som for 2013 fastsættes til 2 342 000 EUR. Det blandede udvalg har hvert år mulighed for at revidere den faste del for at tage hensyn til både inflation — på grundlag af HICP-inflationen i euroområdet i det foregående år — og forhold, der måtte have væsentlig indvirkning på markedet for euromønter til samlerbrug
 —
 en variabel del, der beregnes som euroområdets gennemsnitlige (udtrykt i værdi) møntudstedelse pr. indbygger i det foregående år multipliceret med antallet af indbyggere i Fyrstendømmet Andorra.
 Artikel 4
 1. De euromønter, der udstedes af Fyrstendømmet Andorra, skal, for så vidt angår pålydende værdi, status som lovligt betalingsmiddel, tekniske specifikationer, design på den fælles side og det fælles design på den nationale side, være identiske med de euromønter, der udstedes af de af EU's medlemsstater, der har indført euroen.
 2. Fyrstendømmet Andorra underretter på forhånd Kommissionen om udkastet til den nationale møntsides design, og Kommissionen kontrollerer, at det er i overensstemmelse med reglerne i traktaten om Den Europæiske Union.
 Artikel 5
 1. Fyrstendømmet Andorras euromønter præges af en EU-møntanstalt, der dog skal have erfaring med fremstilling af euromønter. Det blandede udvalg underrettes, hvis der skiftes leverandør.
 2. Af de euromønter, der er beregnet til at blive sat i omløb, skal mindst 80 % sættes i omløb til den pålydende værdi. Det blandede udvalg kan beslutte at forhøje dette tal.
 3. Fyrstendømmet Andorras udstedelse af mønter til samlerbrug følger EU's retningslinjer for udstedelse af euromønter til samlerbrug, hvoraf det fremgår, hvilke tekniske specifikationer, design og pålydende værdier skal gøre det muligt at skelne disse mønter fra dem, der sættes i omløb.
 Artikel 6
 1. Den ene halvdel af den årlige pålydende værdi af de euromønter, der udstedes af Fyrstendømmet Andorra, lægges sammen med den mængde mønter, der udstedes af Kongeriget Spanien, og den anden halvdel lægges sammen med den mængde mønter, der udstedes af Den Franske Republik, med henblik på Den Europæiske Centralbanks godkendelse af det samlede omfang i henhold til artikel 128, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 2. Senest den 1. september hvert år underretter Fyrstendømmet Andorra Europa-Kommissionen, Kongeriget Spanien og Den Franske Republik om værdien af den samlede pålydende værdi af de euromønter, som det har til hensigt at udstede det følgende år. Fyrstendømmet Andorra underretter tillige Europa-Kommissionen om de påtænkte betingelser for udstedelsen af disse mønter, særlig om andelen af mønter til samlerformål, og præcist hvordan de øvrige mønter vil blive sat i omløb.
 Artikel 7
 1. Denne konvention berører ikke Fyrstendømmet Andorras ret til at udstede mønter til samlerformål i diner.
 2. Mønter til samlerbrug, der udstedes af Fyrstendømmet Andorra, er ikke lovligt betalingsmiddel i Den Europæiske Union.
 Artikel 8
 1. Fyrstendømmet Andorra


text:
forpligter sig til at vedtage alle passende foranstaltninger ved direkte gennemførelse eller tilsvarende tiltag med henblik på at gennemføre de EU-retsakter, som opregnes i bilaget til denne konvention, inden for følgende områder:
 a)
 eurosedler og -mønter
 b)
 lovgivning om banker og finansieringsinstitutter, især lovgivning om tilsyn med de relevante institutioner og deres aktiviteter
 c)
 forebyggelse af hvidvaskning af penge, forebyggelse af svig, forfalskning af kontanter og andre betalingsmidler (herom skal der underskrives en samarbejdsaftale med Europol), regler om medaljer og møntefterligninger og krav om statistiske indberetninger. Hvad angår lovgivning om indsamling af statistiske data, skal de nærmere gennemførelsesregler og tekniske tilpasninger (herunder de undtagelser, der er nødvendige for at tage højde for Andorras særlige situation) aftales med Den Europæiske Centralbank senest 18 måneder, efter at indsamlingen af statistiske data reelt er påbegyndt
 d)
 nødvendige foranstaltninger vedrørende anvendelsen af euroen som fælles valuta, som vedtages på grundlag af artikel 133 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 2. De i afsnit 1 omhandlede retsakter og regler iværksættes af Fyrstendømmet Andorra inden for de frister, der er fastsat i bilaget.
 3. Fyrstendømmet Andorra kan bede om teknisk bistand fra Den Europæiske Unions delegation til gennemførelse af den relevante EU-lovgivning, især hvad angår indsamling af statistikker.
 4. Kommissionen reviderer én gang om året — eller om nødvendigt oftere — bilaget med henblik på at tage højde for nye retlige tekster og regler fra Den Europæiske Union samt ændringer i eksisterende tekster. Det blandede udvalg fastsætter herefter passende og rimelige frister for Fyrstendømmet Andorras gennemførelse af de nye retsakter og regler i bilaget.
 5. Under særlige omstændigheder kan det blandede udvalg ændre en i bilaget fastsat frist.
 6. Det ajourførte bilag offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
 Artikel 9
 Kreditinstitutter og i påkommende tilfælde andre finansieringsinstitutter med tilladelse til at drive virksomhed i Fyrstendømmet Andorra har adgang til systemer til interbank-, betalings- og værdipapirafvikling i euroområdet på de vilkår og betingelser, der er fastsat af de kompetente myndigheder i Spanien eller Frankrig efter overenskomst med Den Europæiske Centralbank.
 Artikel 10
 1. Den Europæiske Unions Domstol har enekompetence til at bilægge eventuelle tvister, som denne konvention måtte give anledning til, og som ikke kan løses af det blandede udvalg.
 2. Såfremt Den Europæiske Union efter henstilling fra EU's delegation i det blandede udvalg eller Fyrstendømmet Andorra finder, at den anden part ikke har opfyldt en forpligtelse i henhold til denne konvention, kan de hver især indbringe sagen for Domstolen. Domstolens dom er bindende for parterne, som træffer de nødvendige foranstaltninger til at efterkomme dommen inden for en frist, som Domstolen fastlægger i sin dom, som ikke kan appelleres.
 3. Hvis Den Europæiske Union eller Fyrstendømmet Andorra ikke træffer de nødvendige foranstaltninger til at efterkomme dommen inden for den fastsatte frist, kan den anden part med tre måneders varsel bringe konventionen til ophør.
 Artikel 11
 1. Der nedsættes et blandet udvalg. Dette består af repræsentanter for Fyrstendømmet Andorra og Den Europæiske Union. Den Europæiske Unions delegation består af repræsentanter for Europa-Kommissionen (som formand), Kongeriget Spanien, Den


text:
Franske Republik og Den Europæiske Centralbank.
 2. Det blandede udvalg træder sammen mindst én gang om året. Formandskabet varetages skiftevis for ét år ad gangen af en repræsentant for Den Europæiske Union og en repræsentant for Fyrstendømmet Andorra. Det blandede udvalg træffer afgørelser med enstemmighed.
 3. Det blandede udvalgs medlemmer udveksler synspunkter og oplysninger og træffer de i artikel 3 og 8 nævnte afgørelser. Den Europæiske Unions delegation oplyser Fyrstendømmet Andorra om EU's påtænkte forslag til lovgivning på de i artikel 8 nævnte områder. Derudover undersøger det blandede udvalg de foranstaltninger, der er truffet af Fyrstendømmet Andorra, og bestræber sig på at løse eventuelle tvister, der måtte opstå som følge af denne konventions gennemførelse.
 4. Den Europæiske Union varetager det første formandskab i det blandede udvalg efter konventionens ikrafttræden, jf. artikel 13.
 Artikel 12
 Hver part kan opsige denne konvention med et års varsel, jf. dog artikel 10, stk. 3.
 Artikel 13
 Denne konvention træder i kraft den første dag i den anden måned efter begge parters meddelelse om gennemførelsen af deres respektive godkendelsesprocedurer.
 Artikel 14
 Denne konvention indgås og underskrives på fire sprog (katalansk, fransk, engelsk og spansk), som alle har samme gyldighed.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 2011.
 På Den Europæiske Unions vegne
 Olli REHN
 Medlem af Europa-Kommissionen
 På Fyrstendømmet Andorras vegne
 Antoni MARTÍ PETIT
 Regeringschef
 BILAG
 Retsbestemmelser, der skal gennemføres
 Gennemførelsesfrist
 (regnet fra aftalens ikrafttrædelsesdato)
 Forebyggelse af hvidvaskning af penge
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15
 ændret ved:
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/64/EF af 13. november 2007 om betalingstjenester i det indre marked og om ændring af direktiv 97/7/EF, 2002/65/EF, 2005/60/EF og 2006/48/EF og om ophævelse af direktiv 97/5/EF, EUT L 319 af 5.12.2007, s. 1
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/20/EF af 11. marts 2008 om ændring af direktiv 2005/60/EF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, EUT L 76 af 19.3.2008, s. 46
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/110/EF af 16. september 2009 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF, EUT L 267 af 10.10.2009, s. 7
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120
 suppleret ved:
 Rådets afgørelse 2007/845/RIA af 6. december 2007 om samarbejde mellem medlemsstaternes kontorer for inddrivelse af aktiver om opsporing og identificering af udbyttet fra strafbart forhold eller andre formuegoder forbundet med kriminalitet, EUT