text:
5 . 9 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende •Nr. L 243 /7
 AFTALE
 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Verdens Fødevareprogram om levering
 af korn til udviklingslandene som fødevarehjælp
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 på den ene side , og
 VERDENS FØDEVAREPROGRAM , program iværksat af De forenede Nationer og De forenede
 Nationers levnedsmiddel- og landbrugsorganisation i fællesskab,
 på den anden side ,
 HAR
 UD FRA FØLGENDE BETRAGTNINGER :
 Verdens Fødevarerprograms mål er at anvende de modtagne bidrag inden for programmets ramme
 med henblik på at afhjælpe de mest nødvendige fødevarebehov og med henblik på at gennemføre
 projekter om anvendelse af fødevarer med sigte på økonomisk og social udvikling :
 Det europæiske økonomiske Fællesskab har fremsat er erklæring om midlertidig anvendelse af
 konventionen om fødevarehjælp af 1971 ; denne konvention er anvendt siden den 1 . juli 1971 ;
 BESLUTTET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som deres repræsentanter udpeget :
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER :
 VERDENS FØDEVAREPROGRAM :
 SOM ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER :
 Artikel I Artikel III
 Inden for rammerne af sit fødevarehjælpeprogram
 for korn, forpligter Det europæiske økonomiske 1 . Ved hver leverance giver Fællesskabet i rette tid
 Fællesskab, i det følgende benævnt » Fællesskabet«, VFP, under hensyn til de oplysninger som er mod
 sig til som gave at levere en varemængde svarende taget fra dette, underretning om lastehavnen (-hav
 til 15 000 tons uforarbejdet korn til Verdens Føde nene) og de datoer, hvor varerne stilles til rådighed
 i disse havne.
 vareprogram, i det følgende benævnt » VFP «, til for
 del for udviklingslandene, heraf 10 000 tons inden for
 programmet for 1971 / 1972 og 5 000 tons inden for 2. Kun havne, som kan anløbes af oceangående
 programmet for 1972/73 . skibe, og som bruges ved international fragtning,
 kan udpeges til lastehavne.
 Artikel II
 Artikel IV
 VFP forpligter sig til at anvende det som hjælp
 modtagne korn til hastende aktioner, eller til pro
 jekter om økonomisk og social udvikling og til De 15 000 tons korn leveres uforarbejdet eller som
 fødevarehjælp, som forud er godkendt af Fælles varer, der har gennemgået en første bearbejdning
 skabet. i overensstemmelse med VFP's anmodinger, som
 ---pagebreak--- Nr. L 243/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5 . 9 . 74
 Fællesskabet har godkendt. Leverancerne finder sted nes ankomstdatoer til bestemmelseshavnene, de
 som styrtgods eller i nye jute- eller bomuldssække lossede varers mængder og kvalitet og datoerne
 hver med et indhold på 50 kilogram netto, alt efter for losningernes afslutning;
 projekternes behov.
 b) med hensyn til varernes anvendelse : Regelmæs
 Artikel V sige oplysninger, om hvilke fremskridt, som er
 sket med de projekter, hvortil Fællesskabets
 hjælp er blevet ydet, varernes anvendelse, den
 1 . Fællesskabet sikrer leverancerne fob lastehavnen.
 uddelte mængde og antallet af begunstigede, idet
 Fælleskabets og VFP's forpligtelser med hensyn til der gives nærmere oplysninger om, hvorledes
 henholdsvis fob leverancen og overtagelsen bestem varerne er blevet distribueret og særligt om hvilke
 mes i bilaget, som er en integrerende del af denne foranstaltninger, der


text:
er truffet for at hindre, at
 aftale. varerne anvendes i handelen.
 2. VFP overtager de leverede varer og påtager sig
 ansvaret herfor i overensstemmelse med dets almin Artikel VII
 delige regler for transport, forsikring og distribution
 i bestemmelseslandet.
 I tilfælde af ændrede omstændigheder bestemmer
 3 . Fællesskabet yder et bidrag til VFP til dækning VFP og Fællesskabet i fællesskab hvilke ændringer,
 af de i paragraf 2 omhandlede udgifter, som beløber som skal foretages i nærværende aftale.
 sig til 16 RE pr. ton uforarbejdet korn eller den
 tilsvarende mængde varer af første bearbejdning. Det
 forpligter sig til at udbetale dette bidrag inden for Artikel VIII
 30 dage efter hver af VFP's vareovertagelser.
 Denne aftale træder i kraft tredive dage efter under
 Artikel VI
 tegnelsen.
 VFP forpligter sig til at underrette Fællesskabet om
 gennemførelsesbetingelserne for denne aftale. Med Artikel IX
 henblik herpå meddeler det Kommissionen for De
 europæiske Fællesskaber:
 Denne aftale er affattet i to eksemplarer på dansk,
 a) Med hensyn til transport : Inden for en rimelig engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk, tysk og
 frist efter losningen rapporter, der angiver skibe spansk, hvilke tekster alle har samme gyldighed.
 BILAG I HENHOLD TIL AFTALENS ARTIKEL 5 , STK . 1
 Leveringsbetingelser
 — På grundlag af meddelelser fra VFP om transport oplyser Fællesskabet for hver leverance
 VFP om leverandøren eller leverandørerne og et tidsrum på 15 dage inden for hvilket VFP
 vil kunne fastsætte leveringsdatoen ;
 — mindst 15 dage før den fastsatte leveringsdato meddeler VFP Fællesskabet den formodede
 dato for skibets ankomst til havnen ;
 — desuden meddeler VFP mindst 5 dage i forvejen leverandøren (leverandørerne) den nøjag
 tige dato for skibets ankomst til den havn, som er udpeget til lastningen ;
 — Fællesskabet befordrer varen til lastestedet på den dato, som er angivet for varens overgivelse,
 jfr. aftalens artikel 3 ;
 ---pagebreak--- 5 . 9 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 243 /9
 — leveringen har fundet sted, i det øjeblik varen har passeret skibssiden i lastehavnen , alle laste
 omkostninger bæres af VFP ;
 — risikoen overgår fra Fællesskabet til VFP i leveringsøjeblikket, alle udgifter før leveringen bæres
 af Fællesskabet, alle udgifter efter leveringen bæres af VFP ;
 — i tilfælde af at Fællesskabet ikke leverer varen på angivet tid og sted, selv om VFP har mulig
 gjort dette, bærer Fællesskabet ansvaret for konsekvenserne heraf ;
 — i tilfælde af at VFP ikke overtager varen på angivet tid og sted, selv om Fællesskabet har mu
 liggjort dette , bærer VFP ansvaret for konsekvenserne heraf ;
 — Fællesskabet og VFP forbeholder sig retten til at udpege en eller flere befuldmægtigede til at
 gennemføre aftalen. For alle tilfældes skyld udpeger VFP en repræsentant i hver lastehavn.
 Meddelelse vedrørende undertegnelse af aftalen om levering af fødevarehjælp mellem
 Det europæiske økonomiske - Fællesskab og Verdens Fødevareprogram (VFP)
 Aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og VFP om levering af korn til
 udviklingslandene som fødevarejælp, som Rådet har besluttet at indgå den 27. juni 1974,
 er blevet undertegnet i Bruxelles den 3 . juli

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 27.11.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 342/41
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 134/2014
 af 27. juni 2014
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 83/2014 af 29. januar 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 965/2012 om tekniske krav og administrative procedurer for flyoperationer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 66nf (Kommissionens forordning (EU) nr. 965/2012) i bilag XIII til EØS-aftalen:
 »—
 32014 R 0083: Kommissionens forordning (EU) nr. 83/2014 af 29. januar 2014 (EUT L 28 af 31.1.2014, s. 17).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 83/2014, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 28. juni 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 28 af 31.1.2014, s. 17.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A1223(19)
 Multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens (1986 - 1994) - Bilag 3 - Ordning for eksaminatin af handelspolitik (WTO) WTO
 EF-Tidende nr. L 336 af 23/12/1994 s. 0251 - 0252 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 38 s. 0253 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 38 s. 0253
 BILAG 3ORDNING FOR EKSAMINATION AF HANDELSPOLITIK MEDLEMMERNE ER ENIGE OM FOELGENDE:A. Formaal i) Sigtet med ordningen for eksamination af handelspolitikken (»TPRM«) er at bidrage til at forbedre alle medlemmers tilslutning til de regler, discipliner og forpligtelser, der er vedtaget i de multilaterale handelsaftaler og i paakommende tilfaelde de plurilaterale handelsaftaler, og derved sikre, at det multilaterale samhandelssystem fungerer bedre i kraft af stoerre gennemsigtighed i og forstaaelse for medlemmernes handelspolitikker og fremgangsmaader. I overensstemmelse hermed muliggoer eksaminationsordningen en regelmaessig kollektiv vurdering og evaluering af alle dele af de enkelte medlemmers handelspolitik og fremgangsmaader og disses indvirkning paa det multilaterale samhandelssystem funktionsmaade. Det er imidlertid ikke tanken, at den skal tjene som grundlag for en haandhaevelse af specifikke forpligtelser i henhold til aftalerne eller for procedurerne for bilaeggelse af tvister eller til at paalaegge medlemmerne nye politiske forpligtelser.ii) Vurderingen i eksaminationsordningens regi gennemfoeres i den udstraekning, dette er relevant, paa baggrund af det paagaeldende medlems generelle oekonomiske behov og udviklingsbehov, dets politik og maal samt dets internationale situation. Dog er formaalet med eksaminationsordningen at undersoege de virkninger, som et medlems handelspolitik og fremgangsmaader har paa det multilaterale samhandelssystem.B. Indenlandsk gennemsigtighed Medlemmerne anerkender, at den indenlandske gennemsigtighed i regeringens beslutningstagning vedroerende handelspolitiske anliggender har en egenvaerdi for saavel medlemmernes oekonomi som det multilaterale samhandelssystem, og er enige om at anspore til og fremme en stoerre gennemsigtighed inden for deres egne systemer, idet de erkender, at den indenlandske gennemsigtighed skal gennemfoeres paa et frivilligt grundlag under hensyn til det enkelte medlems retssystemer og politiske systemer.C. Eksaminationsprocedurer i) Der oprettes en eksaminationsmyndighed for handelspolitik (i det foelgende benaevnt »TPRB«), hvis opgave er at gennemfoere eksaminationer af handelspolitikken.ii) Alle medlemmers handelspolitik og fremgangsmaader skal eksamineres med jaevne mellemrum. Den indvirkning, som de enkelte medlemmer har paa det multilaterale samhandelssystems funktionsmaade, defineret ved deres andel i verdenshandelen i en repraesentativ periode af nyere dato, vil vaere den afgoerende faktor ved fastlaeggelsen af, hvor hyppigt eksaminationen skal foretages. De foerste fire saaledes fastslagte samhandelsenheder (idet De Europaeiske Faellesskaber betragtes som én enhed) skal eksamineres hvert andet aar. De foelgende seksten skal eksamineres hvert fjerde aar. De oevrige medlemmer skal eksamineres hvert sjette aar, idet der dog kan fastsaettes en laengere periode for medlemmer, der indgaar i gruppen af mindst udviklede lande. Der er enighed om, at eksaminationen af enheder, der har faelles udenrigspolitik og omfatter mere end ét medlem, skal daekke alle de politiske komponenter, der oever indflydelse paa samhandelen, herunder de enkelte medlemmers relevante politik og fremgangsmaader. Undtagelsesvis kan TPRB, dersom der sker aendringer i et medlems handelspolitik eller fremgangsmaader med betydelige konsekvenser for handelsparterne, efter samraad anmode det paagaeldende medlem om at fremskynde dets naeste eksamination.iii) Droeftelserne paa moederne i TPRB skal have


text: den i litra A angivne maalsaetning. Droeftelserne skal fokusere paa medlemmets handelspolitik og fremgangsmaader, der er emnet for vurderingen i henhold til eksaminationsordningen.iv) TPRB udarbejder et skema for eksaminationernes gennemfoerelse. Den kan ogsaa droefte ajourfoerte rapporter fra medlemmerne og tage disse til efterretning. TPRB udarbejder hvert aar et eksaminationsprogram i samraad med de direkte beroerte medlemmer. I samraad med medlemmerne eller medlemmer, der er under eksamination, kan formanden vaelge debatdeltagere, der skal indlede droeftelserne i TPRB i kraft af deres personlige egenskaber.v) TPRB skal basere sit arbejde paa foelgende dokumentation:a) en fuldstaendig rapport som naevnt i litra D fremlagt af det eller de medlemmer, som er under eksaminationb) en rapport, som skal udarbejdes af sekretariatet paa dettes eget ansvar, og som skal baseres paa den information, der staar til dens raadighed, og paa den af det paagaeldende medlem eller de paagaeldende medlemmer fremlagte information. Sekretariatet indhenter naermere oplysninger fra det eller de beroerte medlemmer vedroerende deres handelspolitik og fremgangsmaader.vi) Rapporterne fra medlemmet under eksamination og fra sekretariatet offentliggoeres sammen med moedeprotokollen fra det paagaeldende moede i TPRB umiddelbart efter eksaminationen.vii) Disse dokumenter fremsendes til Ministerkonferencen, der tager dem til efterretning.D. Aflaeggelse af rapport For at sikre den stoerst mulige grad af gennemsigtighed aflaegger hvert medlem med jaevne mellemrum rapport til TPRB. De fuldstaendige rapporter skal indeholde en beskrivelse af det paagaeldende medlems eller de paagaeldende medlemmers handelspolitik og fremgangsmaade baseret paa et faelles format, som vedtages af TPRB. Dette format skal fra starten baseres paa det Outline Format for Country Reports, som blev fastlagt ved afgoerelsen af 19. juli 1989 (BISD 36S/406-409), om fornoedent med en udvidelse af rapporternes daekningsomraade til at omfatte alle de aspekter ved handelspolitikken, som er omfattet af de multilaterale handelsaftaler i bilag 1 og i paakommende tilfaelde af de plurilaterale handelsaftaler. Dette format kan revideres af TPRB i lyset af de indhoestede erfaringer. Mellem eksaminationerne skal medlemmerne fremlaegge kortfattede rapporter, naar der sker store aendringer i deres handelspolitik; der vil blive foretaget en aarlige ajourfoering af den statistiske information i overensstemmelse med det aftalte format. Der skal tages et saerligt hensyn til de vanskeligheder, som de medlemmer, der er mindst udviklede lande, har med udarbejdelsen af deres rapporter. Sekretariatet soerger paa begaering for faglig bistand til medlemmer, der er udviklingslande, navnlig de medlemmer, der er mindst udviklede lande. Informationen i rapporterne skal i videst mulig udstraekning koordineres med de meddelelser, der afgives i henhold til bestemmelserne i de multilaterale handelsaftaler og i paakommende tilfaelde de plurilaterale handelsaftaler.E. Forbindelse med betalingsbalancebestemmelserne i GATT 1994 og GATS Medlemmerne erkender, at det er noedvendigt at minimere byrden for de regeringer, der ogsaa skal deltage fuldt ud i konsultationer i henhold til betalingsbalancebestemmelserne i GATT 1994 eller GATS. I dette oejemed fastlaegger formanden for TPRB i samraad med det eller de beroerte medlemmer og med formanden for Udvalget for Betalingsbalancerestriktioner administrative arrangementer, hvorved den normale rytme for eksaminationerne af handelspolitikken harmoniseres med tidsplanen for betalingsbalancekonsultationerne, uden at eksaminationen af handelspolitikken dog udsaettes med mere end 12 maaneder.F. Vurdering af


text: ordningen TPRB foretager en vurdering af TPRM's virksomhed hoejst fem aar efter, at overenskomsten om oprettelse af WTO er traadt i kraft. Vurderingens resultater forelaegges Ministerkonferencen. Den kan derefter foretage vurderinger af TPRM med mellemrum, som den selv bestemmer, eller som Ministerkonferencen anmoder om.G. Oversigt over udviklingen i de internationale samhandelsvilkaar Desuden skal TPRB hvert aar udarbejde en oversigt over udviklingen i de internationale samhandelsvilkaar, som indvirker paa det multilaterale samhandelssystem. Oversigten skal ledsages af en aarsrapport fra generaldirektoeren med angivelse af WTO's vigtigste aktiviteter og med hovedvaegten lagt paa vigtige politiske spoergsmaal, som paavirker samhandelssystemet.


text:
 19.10.2006
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 289/50
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 98/2006
 af 7. juli 2006
 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 86 og 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 72/2005 den 29. april 2005 (1).
 (2)
 Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem aftalens kontraherende parter til at omfatte den forberedende aktion vedrørende europæisk sikkerhedsforskning (2006).
 (3)
 Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres, således at det udvidede samarbejde kan finde sted med virkning fra den 1. januar 2006 —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I artikel 1 i protokol 31 til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Stk. 1 affattes således:
 »1. EFTA-staterne deltager fra den 1. januar 1994 i iværksættelsen af rammeprogrammerne om fællesskabsaktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling omhandlet i stk. 5 og fra den 1. januar 2005 og den 1. januar 2006 i de aktiviteter, der er omhandlet i henholdsvis stk. 9 og 10, idet de deltager i deres særprogrammer.«
 2)
 Stk. 2 affattes således:
 »2. EFTA-staterne bidrager finansielt til de i stk. 5, 9 og 10 nævnte aktiviteter i overensstemmelse med artikel 82, stk. 1, litra a), i aftalen.«
 3)
 Stk. 6 affattes således:
 »6. Alle evalueringer og større omlægninger af de i stk. 5, 9 og 10 nævnte aktiviteter under rammeprogrammet om fællesskabsaktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling er underlagt den procedure, der omhandles i artikel 79, stk. 3, i aftalen.«
 4)
 Følgende stykke indsættes efter stk. 9:EFTA-staterne deltager fra den 1. januar 2006 i fællesskabsaktionerne vedrørende følgende budgetpost i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2006:
 —
 Budgetpost 02 04 02: »Forberedende aktion vedrørende europæisk sikkerhedsforskning«.«
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft dagen efter den seneste meddelelse til Det Blandede EØS-udvalg i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Den anvendes fra den 1. januar 2006.
 Artikel 3
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2006.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Oda Helen SLETNES
 Formand
 (1) EUT L 239 af 15.9.2005, s. 64.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21973A0514(02)
 Overenskomst mellem medlemsstaterne i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab på den ene side, og Kongeriget Norge på den anden side - Protokol vedrørende ordninger, der skal anvendes for visse varer - Slutakt - Erklæringer
 EF-Tidende nr. L 348 af 27/12/1974 s. 0017 - 0035 den græske specialudgave: Kapitel 11 bind 6 s. 0203 den spanske specialudgave: Kapitel 11 bind 5 s. 0136 den portugisiske specialudgave: Kapitel 11 bind 5 s. 0136
 OVERENSKOMST mellem medlemsstaterne i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side, og kongeriget Norge paa den anden side KONGERIGET BELGIEN KONGERIGET DANMARK FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND DEN FRANSKE REPUBLIK IRLAND DEN ITALIENSKE REPUBLIK STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURG KONGERIGET NEDERLANDENE DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND, medlemsstater i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, og DET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKAB, paa den ene side, og KONGERIGET NORGE paa den anden side, har I BETRAGTNING AF, at Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og kongeriget Norge indgaar en overenskomst vedroerende de sektorer, dette Faellesskab omfatter, MED DE SAMME MAALSAETNINGER FOR OEJE, og i oensket om at finde lignende loesninger for den sektor, der omfattes af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, VEDTAGET, til virkeliggoerelse af disse maalsaetninger, og i betragtning af, at ingen bestemmelser i denne overenskomst kan fortolkes saaledes, at de kontraherende parter fritages for de forpligtelser, som paahviler dem ved andre internationale overenskomster, at indgaa denne overenskomst: Artikel 1 Denne overenskomst anvendes paa de varer, som henhoerer under Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, og som er anfoert i bilaget, og som har oprindelse i dette Faellesskab og i kongeriget Norge. Artikel 2 1. Ingen ny importtold indfoeres i samhandelen mellem Faellesskabet og Norge. 2. Importtolden afskaffes gradvis i foelgende tempo: - paa datoen for overenskomstens ikrafttraeden nedsaettes alle toldsatser til 80 % af basistolden - de oevrige fire nedsaettelser, paa hver 20 %, gennemfoeres: 1. januar 1974 1. januar 1975 1. januar 1976 1. juli 1977. Artikel 3 1. Bestemmelserne om den gradvise afskaffelse af importtold finder ogsaa anvendelse paa finanstold. De kontraherende parter kan erstatte en finanstold eller det fiskale element i en told med en intern afgift. 2. Danmark, Irland og Det forenede Kongerige kan indtil 1. januar 1976 opretholde en finanstold eller det fiskale element i en told, saafremt artikel 38 i »Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne« anvendes. Artikel 4 1. For enhver vare udgoer basistolden, ud fra hvilken den gradvise nedsaettelse, der er fastsat i artikel 2 og i protokollen, skal foretages, den told, der faktisk blev anvendt 1. januar 1972. 2. De nedsatte toldsatser beregnes i overensstemmelse med artikel 2 og protokollen og anvendes ved afrunding af foerste decimal. Med forbehold af den anvendelse, Faellesskabet vil goere af artikel 39, stk. 5 i »Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne«, anvendes med hensyn til de specifikke toldsatser eller den specifikke del af de blandede toldsatser i den irske toldtarif, artikel 2 og protokollen ved afrunding af fjerde decimal. Artikel 5


text: 1. Ingen ny afgift med tilsvarende virkning som importtold indfoeres i samhandelen mellem Faellesskabet og Norge. 2. Afgifter med tilsvarende virkning som importtold, der er indfoert den 1. januar 1972 eller senere i samhandelen mellem Faellesskabet og Norge, afskaffes, naar overenskomsten traeder i kraft. Enhver afgift med tilsvarende virkning som importtold, for hvilken satsen 31. december 1972 maatte vaere hoejere end den sats, der faktisk blev anvendt 1. januar 1972, nedsaettes til sidstnaevnte sats, naar overenskomsten traeder i kraft. 3. Afgifter med tilsvarende virkning som importtold afskaffes gradvis i foelgende tempo: - senest 1. januar 1974 nedsaettes enhver afgift til 60 % af den toldsats, der anvendtes 1. januar 1972; - de tre andre nedsaettelser paa hver 20 % sker: 1. januar 1975 1. januar 1976 1. juli 1977. Artikel 6 Ingen eksporttold eller afgift med tilsvarende virkning indfoeres i samhandelen mellem Faellesskabet og Norge. Eksporttold og afgifter med tilsvarende virkning afskaffes senest 1. januar 1974. Artikel 7 Protokollen fastsaetter ordningen med hensyn til told og de naermere bestemmelser, der anvendes for visse varer. Artikel 8 Bestemmelserne, der fastlaegger oprindelsesreglerne for anvendelsen af overenskomsten mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og kongeriget Norge, der er underskrevet samme dag, gaelder ogsaa for naervaerende overenskomst. Artikel 9 En kontraherende part, der overvejer at saenke det faktiske trin for sine toldsatser eller afgifter med tilsvarende virkning, som anvendes over for tredjelande, der har fordel af mestbegunstigelsesklausulen, eller at suspendere anvendelsen heraf, meddeler Den blandede Komité denne nedsaettelse eller suspension senest 30 dage, foer den traeder i kraft, for saa vidt som dette er muligt. Den kontraherende part tager til efterretning enhver bemaerkning fra den anden kontraherende part angaaende de fordrejninger, som dette vil kunne medfoere. Artikel 10 1. Ingen nye kvantitative importrestriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning indfoeres i samhandelen mellem Faellesskabet og Norge. 2. De kvantitative importrestriktioner afskaffes paa datoen for overenskomstens ikrafttraeden og foranstaltninger med tilsvarende virkning som kvantitative importrestriktioner senest 1. januar 1975. Artikel 11 Fra 1. juli 1977 kan varer, som har oprindelse i Norge, ved indfoersel i Faellesskabet ikke faa fordel af en mere gunstig behandling end den, som dets medlemsstater indbyrdes yder hinanden. Artikel 12 Overenskomsten aendrer ikke bestemmelserne i Traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, ej heller de befoejelser og den kompetence, der foelger af bestemmelserne i denne traktat. Artikel 13 Overenskomsten forhindrer ikke opretholdelsen eller oprettelsen af toldunioner, frihandelsomraader eller af graensetrafikordninger, for saa vidt som disse ikke medfoerer aendring af den samhandelsordning, der er fastlagt i overenskomsten, og navnlig bestemmelserne om oprindelsesreglerne. Artikel 14 Parterne afholder sig fra enhver foranstaltning eller intern afgiftspraksis af fiskal art, der direkte eller indirekte bevirker en forskelsbehandling mellem varer fra én af de kontraherende parter og lignende varer, der har oprindelse hos den anden kontraherende part. Varer, der udfoeres til en kontraherende parts omraade, kan ikke faa fordele af en intern afgiftsgodtgoerelse, der er hoejere end den afgift, de direkte eller indirekte er blevet ramt af. Artikel 15 Betalinger i forbindelse med varesamhandelen saavel som overfoersler


text: af disse beloeb til den medlemsstat i Faellesskabet, hvor kreditor har bopael, eller til Norge, er fritaget for enhver restriktion. De kontraherende parter afholder sig fra valutarestriktioner eller restriktioner af administrativ art med hensyn til ydelse, tilbagebetaling og accept af kortfristede laan samt laan med mellemlang frist til daekning af handelstransaktioner, som en valutaindlaending i det paagaeldende land deltager i. Artikel 16 Overenskomsten er ikke til hinder for forbud og restriktioner vedroerende indfoersel, udfoersel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige saedelighed, orden og sikkerhed, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed, beskyttelse af planter, beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkaeologisk vaerdi, eller beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret. Disse forbud eller restriktioner maa dog hverken udgoere et middel til vilkaarlig forskelsbehandling eller en skjult begraensning af samhandelen mellem de kontraherende parter. Artikel 17 Ingen bestemmelse i overenskomsten forhindrer en kontraherende part i at traeffe foranstaltninger, som a) den finder noedvendige for at forhindre udbredelsen af oplysninger, der kan skade dens vaesentlige sikkerhedsinteresser; b) vedroerer handel med vaaben, ammunition og krigsmateriel, eller forskning, udvikling og produktion, der er uundvaerlig i forsvarsoejemed, saafremt disse foranstaltninger ikke aendrer konkurrencevilkaarene med hensyn til de varer, der ikke er beregnet til specifikt militaere formaal; c) den anser for vaesentlige for sin sikkerhed i tilfaelde af krig eller alvorlig international spaending. Artikel 18 1. De kontraherende parter afholder sig fra alle foranstaltninger, der maatte bringe virkeliggoerelsen af overenskomstens maalsaetninger i fare. 2. De traeffer alle generelle eller saerlige foranstaltninger, der er egnede til at sikre gennemfoerelsen af forpligtelserne i medfoer af overenskomsten. Saafremt en kontraherende part finder, at den anden kontraherende part har forsoemt en forpligtelse i overenskomsten, kan den traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader, der er fastsat i artikel 24. Artikel 19 1. Uforenelig med, at overenskomsten kan virke paa rette maade, for saa vidt dette vil kunne paavirke samhandelen mellem Faellesskabet og Norge, er: i) alle aftaler mellem virksomheder, alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis mellem virksomheder, som har til formaal eller til foelge at hindre, begraense eller fordreje konkurrencen, hvad angaar produktion af og samhandel med varer; ii) en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling paa hele de kontraherende parters omraade eller paa en vaesentlig del heraf; iii) enhver offentlig stoette, som fordrejer, eller truer med at fordreje, konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner. 2. Saafremt en kontraherende part finder, at en given praksis er uforenelig med denne artikel, kan den traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader, der er fastsat i artikel 24. Artikel 20 1. For varer under kapitel 73 i Bruxelles-nomenklaturen, der omfattes af overenskomsten, udstraekker Faellesskabet anvendelsen af artikel 60 i Traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og af dets gennemfoerelsesbeslutninger til salg fra virksomheder, der hoerer under dets kompetenceomraade, til norsk omraade og sikrer med henblik herpaa en tilstraekkelig klarhed over transportpriserne for leverancer til norsk omraade.


text: 2. I prisspoergsmaal garanterer Norge med hensyn til leverancer, saavel paa norsk omraade som til Faellesmarkedet, af varer, som henhoerer under kapitel 73 i Bruxelles-nomenklaturen, og som henhoerer under overenskomsten gennem de virksomheder, der er underlagt dets kompetenceomraade: a) at forbud mod illoyal konkurrence iagttages, b) at princippet om ikke-forskelsbehandling iagttages, c) at priserne, med udgangspunkt i det valgte paritetspunkt, og salgsvilkaarene offentliggoeres, d) at reglerne om pristilpasning iagttages, og giver tilstraekkelig klarhed over transportpriserne. Norge traeffer de noedvendige foranstaltninger for til stadighed at opnaa de samme virkninger som dem, der er opnaaet ved de gennemfoerelsesbeslutninger, som Faellesskabet vedtager paa dette omraade. Hvad angaar leverancerne til Faellesmarkedet, garanterer Norge ligeledes, at beslutningerne i Faellesskabet om forbud mod pristilpasning for tilbud fra visse tredjelande bliver iagttaget, under hensyntagen til overgangsbestemmelserne vedroerende Danmarks tiltraedelse af Faellesskabet. Hvad angaar leverancerne til det irske marked, garanterer Norge i oevrigt, at overgangsbestemmelserne vedroerende Irlands tiltraedelse af Faellesskabet, der saetter en graense for pristilpasningsmulighederne paa dette marked, iagttages. Faellesskabet har overgivet Norge en liste over gennemfoerelsesbeslutningerne til artikel 60, over ad hoc-bestemmelser vedroerende forbudet mod pristilpasning saavel som over overgangsbestemmelserne vedroerende det danske og irske marked. Det vil ligeledes give meddelelse om alle eventuelle aendringer af de beslutninger, der omhandles ovenfor, saa snart de er vedtaget. 3. a) For saa vidt angaar pkt. c) i stykke 2 kan Norge - med hensyn til leveringer til norsk omraade - bemyndige de jern- og staalvirksomheder, der falder under norsk jurisdiktion, til at fastsaette priser paa leveringsstedet efter bestemmelsessted uden hensyntagen til det valgte paritetspunkt. I saa fald paahviler det Norge at drage omsorg for, at disse virksomheder offentliggoer salgspriserne efter bestemmelsessted samt salgsvilkaar. b) For at det i pkt. b) i stykke 2 fastsatte princip om ikke-forskelsbehandling kan iagttages, maa priserne paa leveringsstedet efter bestemmelsessted vaere forenelig med og staa i passende forhold til priserne med udgangspunkt i det valgte paritetspunkt for leverancer til Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskabs omraade. 4. Hvis tilbud fra norske virksomheder skader eller truer med at skade faellesskabsmarkedets rette gennemfoerelse, eller saafremt tilbud fra virksomheder, der henhoerer under Faellesskabet, skader eller truer med at skade det norske markeds rette gennemfoerelse, og saafremt denne skade skyldes en divergerende anvendelse af de regler, der er fastsat i medfoer af stykke 1, 2 og 3, eller skyldes en overtraedelse af disse regler fra de paagaeldende virksomheders side, kan den beroerte kontraherende part traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader, der er fastsat i artikel 24. Artikel 21 Naar en stigning i indfoerselen af en bestemt vare er til alvorlig skade for, eller truer med at vaere til alvorlig skade for, en produktionsvirksomhed, der udoeves paa en af de kontraherende parters omraade, og saafremt denne stigning skyldes - en delvis eller fuldstaendig nedsaettelse, som fastsat i overenskomsten, af told og afgifter med tilsvarende virkning paa denne vare hos den indfoerende kontraherende part, - og den kendsgerning, at told og afgifter med tilsvarende virkning, der opkraeves af den udfoerende kontraherende part paa indfoerselen af raastoffer,


text: eller halvfabrikata, som anvendes i fremstillingen af den paagaeldende vare, er betydeligt ringere end told og afgifter af tilsvarende art hos den indfoerende kontraherende part, kan vedkommende kontraherende part traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader, der er fastsat i artikel 24. Artikel 22 Saafremt en af de kontraherende parter fastslaar, at der finder dumping sted i forholdet til den anden kontraherende part, kan den traeffe passende foranstaltninger mod saadanne former for praksis, i overensstemmelse med overenskomsten angaaende anvendelsen af artikel VI i Den almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel, paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader, der er fastsat i artikel 24. Artikel 23 I tilfaelde af alvorlige forstyrrelser inden for en sektor af den oekonomiske virksomhed eller vanskeligheder, der kan give sig udtryk i en alvorlig aendring af den oekonomiske situation i en region, kan vedkommende kontraherende part traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader, der er fastsat i artikel 24. Artikel 24 1. Saafremt en kontraherende part undergiver indfoerselen af varer, der vil kunne medfoere de vanskeligheder, hvortil der henvises i artiklerne 21 og 23, en administrativ fremgangsmaade med henblik paa hurtigt at skaffe oplysninger om udviklingen i handelens bevaegelser, underretter den den anden kontraherende part herom. 2. I de tilfaelde, der omhandles i artiklerne 18-23, giver den paagaeldende kontraherende part, foerend den traeffer de foranstaltninger, der er fastsat heri, eller hurtigst muligt i de tilfaelde, der omfattes af stykke 3, litra e), Den blandede Komité alle oplysninger, der er noedvendige for at muliggoere en dybtgaaende undersoegelse af situationen, med henblik paa at naa en loesning, der kan godkendes af de kontraherende parter. De foranstaltninger, der vil medfoere faerrest forstyrrelser i udfoerelsen af overenskomsten, boer foretraekkes. Beskyttelsesforanstaltningerne meddeles straks til Den blandede Komité og er dér genstand for periodiske droeftelser, navnlig med henblik paa at afskaffe dem, saa snart omstaendighederne tillader det. 3. For anvendelsen af stykke 2 gaelder foelgende bestemmelser: a) Med hensyn til artikel 19 kan enhver af de kontraherende parter indbringe sagen for Den blandede Komité, saafremt den finder, at en bestemt praksis er uforenelig med den rette udfoerelse af overenskomsten, som fastlagt i artikel 19, stk. 1. De kontraherende parter giver Den blandede Komité meddelelse om enhver formaalstjenlig oplysning og bistaar den i noedvendigt omfang med henblik paa undersoegelse af sagsakterne og, i givet fald, ved afskaffelse af den paatalte praksis. Saafremt den paagaeldende kontraherende part ikke er ophoert med den paatalte praksis inden for den frist, der er fastsat i Den blandede Komité, eller saafremt denne ikke er naaet til enighed inden for en frist af tre maaneder efter dagen for sagens indbringelse, kan vedkommende kontraherende part vedtage de beskyttelsesforanstaltninger, den anser for noedvendige for at afhjaelpe de alvorlige vanskeligheder, den omhandlede praksis medfoerer, og navnlig tilbagekalde toldindroemmelser. b) For saa vidt angaar artikel 20, underretter de kontraherende parter Den blandede Komité om alle formaalstjenlige oplysninger og bistaar den i noedvendigt omfang til undersoegelse af sagsakterne, saavel som, i givet fald, til en passende sanktion mod


text: den omtalte praksis. Saafremt Den blandede Komité ikke naar til enighed, eller i tilfaelde af, at sanktionerne mod den skyldige virksomhed ikke er tilfredsstillende, kan den beroerte kontraherende part vedtage de foranstaltninger, den anser for noedvendige for at afhjaelpe de vanskeligheder, der skyldes divergerende anvendelse, eller overtraedelse, og for at afhjaelpe risikoen for fordrejninger af konkurrencen. Disse foranstaltninger kan navnlig bestaa i en tilbagekaldelse af toldindroemmelserne og i at befri virksomhederne fra forpligtelsen til at foelge prisreglerne under deres transaktioner paa den anden kontraherende parts marked. Beskyttelsesforanstaltningerne meddeles straks til Den blandede Komité og er her genstand for periodiske konsultationer, saerlig med henblik paa at afskaffe dem, saa snart omstaendighederne tillader det. I hastende tilfaelde kan den beroerte kontraherende part direkte over for den anden kontraherende part begaere: - at den paatalte praksis oejeblikkeligt bringes til ophoer, - at en sanktionsprocedure paabegyndes over for den skyldige virksomhed. Hvis den beroerte kontraherende part ikke anser sagen for at vaere afgjort paa en for den tilfredsstillende maade, ivaerksaetter den den fremgangsmaade, der er fastsat af Den blandede Komité. c) For saa vidt angaar artikel 21, forelaegges vanskeligheder, som opstaar i den situation, der omhandles i denne artikel, for Den blandede Komité, som kan traeffe enhver formaalstjenlig beslutning for at bringe dem til ophoer. Saafremt Den blandede Komité eller den udfoerende kontraherende part ikke inden 30 dage efter meddelelsen har truffet nogen beslutning, der bringer vanskelighederne til ophoer, har den indfoerende kontraherende part ret til at opkraeve en udlignende afgift paa den indfoerte vare. Denne udlignende afgift beregnes paa grundlag af virkningen paa de paagaeldende varers vaerdi af de konstaterede uligheder i toldsatserne for de medgaaede raastoffer og halvfabrikata, der indgaar i varerne. d) Med hensyn til artikel 22 foretages der hoering af Den blandede Komité foerend vedkommende kontraherende part traeffer passende foranstaltninger. e) Naar ekstraordinaere omstaendigheder, der noedvendiggoer et oejeblikkeligt indgreb, udelukker en forudgaaende undersoegelse, kan vedkommende kontraherende part, i de situationer, der omhandles i artiklerne 21, 22 og 23, saavel som i tilfaelde af stoette til udfoersel med direkte og umiddelbar virkning paa samhandelen, uden ophold indfoere de forebyggende foranstaltninger, der er strengt noedvendige for at afhjaelpe situationen. Artikel 25 I tilfaelde af betalingsbalancevanskeligheder, eller alvorlig trussel herom i en eller flere af Faellesskabets medlemsstater eller i Norge, kan vedkommende kontraherende part traeffe de noedvendige beskyttelsesforanstaltninger. Den underretter straks den anden kontraherende part herom. Artikel 26 1. Der nedsaettes en blandet komité, hvem administrationen af overenskomsten paahviler, og som overvaager, at den efterleves paa rette vis. Med henblik herpaa formulerer den henstillinger. Den traeffer afgoerelser i de tilfaelde, det er fastlagt i overenskomsten. Disse afgoerelser gennemfoeres af de kontraherende parter i henhold til deres egne bestemmelser. 2. For at overenskomsten kan gennemfoeres paa rette vis, udveksler de kontraherende parter oplysninger og konsulterer hinanden paa en af de kontraherende parters foranledning, i Den blandede Komité. 3. Den blandede Komité fastsaetter selv sin forretningsorden. Artikel 27 1. Den blandede Komité bestaar af repraesentanter for de kontraherende parter. 2. Den blandede Komité udtaler sig


text: i gensidig forstaaelse. Artikel 28 1. Formandsposten i Den blandede Komité varetages efter tur af hver af de kontraherende parter ifoelge de naermere bestemmelser, der fastsaettes i dens forretningsorden. 2. Den blandede Komité traeder sammen mindst én gang om aaret paa formandens initiativ for at undersoege overenskomstens udfoerelse i almindelighed. I oevrigt traeder den sammen, hver gang der er saerligt behov for det, paa begaering af en af de kontraherende parter og paa de betingelser, som fastsaettes i dens forretningsorden. 3. Den blandede Komité kan traeffe beslutning om nedsaettelse af arbejdsgrupper, der vil kunne bistaa den i udfoerelsen af dens hverv. Artikel 29 1. Naar en kontraherende part finder, at det i de kontraherende parters faelles interesse ville vaere formaalstjenligt at udvikle de forbindelser, der omfattes af overenskomsten, ved at udstraekke dem til omraader, der ikke daekkes af denne, forelaegger den en motiveret begaering herom for den anden kontraherende part. De kontraherende parter kan overlade til Den blandede Komité at undersoege denne begaering, og, i givet fald, at udforme henstillinger, navnlig med henblik paa optagelse af forhandlinger. Disse henstillinger kan, i givet fald om fornoedent, tage sigte paa en samordnet harmonisering under forudsaetning af, at hver af de kontraherende parters selvstaendige beslutningsret ikke beroeres heraf. 2. Overenskomster, der foelger af de forhandlinger, der omhandles i stykke 1, undergives ratifikation eller godkendelse af de kontraherende parter i henhold til deres egne fremgangsmaader herfor. Artikel 30 Bilag og protokollen til denne overenskomst udgoer en integrerende del af denne. Artikel 31 Hver af de kontraherende parter kan opsige overenskomsten ved meddelelse herom til den anden kontraherende part. Overenskomsten ophoerer at vaere i kraft tolv maaneder efter tidspunktet for denne meddelelse. Artikel 32 Overenskomsten anvendes paa den ene side paa de omraader, hvor Traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab er gaeldende paa de betingelser, som er fastsat i denne traktat, og paa den anden side paa kongeriget Norges omraade. Artikel 33 Denne overenskomst er affattet i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk, norsk og tysk, og hver af disse tekster har samme gyldighed. Denne overenskomst bliver godkendt af de kontraherende parter i henhold til deres egne fremgangsmaader herfor. Den traeder i kraft 1. juli 1973, saafremt de kontraherende parter inden dette tidspunkt har meddelt hinanden, at de dertil noedvendige fremgangsmaader er gennemfoert. Efter denne dato traeder denne overenskomst i kraft den foerste dag i den anden maaned efter den naevnte meddelelse. Sidste frist for denne meddelelse er 30. november 1974. Udfaerdiget i Bruxelles, den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerds. Geschehen zu Bruessel am vierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzig. Done at Brussels on this fourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-three. Fait à Bruxelles, le quatorze mai mil neuf cent soixante-treize. Fatto a Bruxelles, addì quattordici maggio millenovecentosettantatré. Gedaan te Brussel, de veertien mei negentienhonderd drieënzeventig. Utferdiget i Brussel, fjortende mai nitten hundre og syttitre. >PIC FILE= "T0005292"> >PIC FILE= "T0005293"> BILAG Liste over varer, der omhandles i artikel 1 i overenskomsten >PIC FILE= "T0005294">


text: >PIC FILE= "T0005295"> >PIC FILE= "T0005296"> >PIC FILE= "T0005297"> PROTOKOL vedroerende ordningen, der skal anvendes for visse varer Artikel 1 Tolden ved indfoersel i Faellesskabet i dets oprindelige udstraekning og Irland af foelgende varer: >PIC FILE= "T0005298"> nedsaettes gradvis til nedenanfoerte trin og efter foelgende tidsplan: >PIC FILE= "T0005299"> Artikel 2 1. For de varer, som er naevnt i artikel 1, forbeholder Faellesskabet og medlemsstaterne sig ret til at indfoere aarlige indikative lofter, ud over hvilke de toldsatser, der gaelder over for tredjelande, kan genindfoeres. 2. Foelgende bestemmelser er gaeldende i forbindelse med den eventuelle indfoerelse af saadanne lofter: a) Loftets hoejde skal svare til gennemsnittet af importmaengden til Faellesskabet i loebet af de sidste fire aar, for hvilke der foreligger statistik, med tillaeg af 5 % ; for de foelgende aar foroeges loftets hoejde med 5 % om aaret. b) I tilfaelde af, at indfoerselen af en vare, der er undergivet et loft, i loebet af to paa hinanden foelgende aar er under 90 % af den fastsatte stoerrelse, udsaetter Faellesskabet og dets medlemsstater anvendelsen af dette loft. c) I tilfaelde af konjunkturvanskeligheder forbeholder Faellesskabet og dets medlemsstater sig muligheden for, efter hoering af Den blandede Komité, at overfoere den fastsatte stoerrelse uaendret fra et aar til det naeste. d) Faellesskabet og dets medlemsstater overgiver hvert aar den 1. december til Den blandede Komité listen over de varer, der er undergivet lofter det efterfoelgende aar, og disses hoejde. e) Uanset artikel 2 i overenskomsten og artikel 1 i denne protokol kan opkraevning af told ifoelge den faelles toldtarif, saa snart det fastsatte loft for indfoerselen af en vare henhoerende under denne protokol er naaet, genindfoeres ved indfoerselen af den paagaeldende vare indtil udgangen af kalenderaaret. I dette tilfaelde, foer 1. juli 1977: - genindfoerer Danmark og Det forenede Kongerige opkraevning af told efter nedenstaaende satser: >PIC FILE= "T0005300"> - genindfoerer Irland opkraevning af den told, der gaelder over for tredjelande. De toldsatser, der foelger af artikel 1 i denne protokol, genindfoeres den foelgende 1. januar. f) Efter 1. juli 1977 undersoeger de kontraherende parter i Den blandede Komité mulighederne for at aendre den procentvise stigning i lofternes hoejde under hensyntagen til udviklingen i forbrug og indfoersel i Faellesskabet saavel som til den erfaring, anvendelsen af denne artikel vil have givet. g) Lofterne afskaffes ved udgangen af den toldnedsaettelsesperiode, der er fastsat i artikel 1 i denne protokol. SLUTAKT Repraesentanterne for KONGERIGET BELGIEN, KONGERIGET DANMARK, FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND, DEN FRANSKE REPUBLIK, IRLAND, DEN ITALIENSKE REPUBLIK, STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURG, KONGERIGET NEDERLANDENE, DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN og NORDIRLAND, medlemsstater i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, DET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKAB og KONGERIGET NORGE, forsamlede i Bruxelles den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerds, for at undertegne overenskomsten mellem medlemsstaterne i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og kongeriget Norge paa den anden side, har ved undertegnelsen af denne overenskomst - tilsluttet sig foelgende erklaering, der er knyttet til denne akt: Erklaering om fortolkning af definitionen


text: af begrebet »kontraherende parter«, der er anfoert i overenskomsten, - taget foelgende erklaeringer, der er knyttet til denne akt, til efterretning: 1. Erklaering fra Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, vedroerende artikel 19, stk. 1 i overenskomsten, 2. Erklaering fra regeringen for forbundsrepublikken Tyskland vedroerende anvendelsen af overenskomsten paa Berlin. Udfaerdiget i Bruxelles, den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerds. Geschehen zu Bruessel am vierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzig. Done at Brussels on this fourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-three. Fait à Bruxelles, le quatorze mai mil neuf cent soixante-treize. Fatto a Bruxelles, addì quattordici maggio millenovecentosettantatré. Gedaan te Brussel, de veertien mei negentienhonderd drieënzeventig. Utferdiget i Brussel, fjortende mai nitten hundre og syttitre. >PIC FILE= "T0005301"> >PIC FILE= "T0005302"> ERKLAERINGER Erklaering om fortolkning af definitionen af begrebet »kontraherende parter«, der er anfoert i overenskomsten De kontraherende parter aftaler at fortolke overenskomsten, saaledes at udtrykket »kontraherende parter«, der er anfoert i denne overenskomst, betyder paa den ene side Faellesskabet og medlemsstaterne eller kun enten medlemsstaterne eller Faellesskabet og paa den anden side Norge. Den betydning, der i hvert enkelt tilfaelde skal laegges i dette udtryk, udledes af de paagaeldende bestemmelser i overenskomsten saavel som af de tilsvarende bestemmelser i Traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab. Erklaering fra Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab vedroerende artikel 19, stk. 1, i overenskomsten Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab erklaerer, at en praksis i modstrid med denne artikels bestemmelser, inden for rammerne af den selvstaendige ivaerksaettelse af artikel 19, stk. 1, i overenskomsten, vil blive bedoemt paa grundlag af de kriterier, der foelger af anvendelsen af bestemmelserne i artikel 4, litra c), artikel 65 og artikel 66, stk. 7 i Traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab. Erklaering fra regeringen for forbundsrepublikken Tyskland vedroerende anvendelsen af overenskomsten paa Berlin Overenskomsten er ligeledes gaeldende for Land Berlin, saafremt forbundsrepublikken Tyskland ikke inden for tre maaneder efter overenskomstens ikrafttraedelse har erklaeret det modsatte. Meddelelse om ikrafttraedelsesdagen for Aftalen mellem medlemsstaterne i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side, og kongeriget Norge paa den anden side Da udvekslingen af instrumenterne om meddelelse af gennemfoerelsen af de noedvendige procedurer til ikrafttraeden er aftalen mellem medlemsstaterne i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og kongeriget Norge paa den anden side, undertegnet i Bruxelles, den 14. maj 1973, har fundet sted den 29. november 1974, traeder aftalen, i overensstemmelse med artikel 33 deri, i kraft den 1. januar 1975. BILAG Liste over varer, der omhandles i artikel 1 i overenskomsten >PIC FILE= "T0005294"> >PIC FILE= "T0005295"> >PIC FILE= "T0005296"> >PIC FILE= "T0005297"> PROTOKOL vedroerende ordningen, der skal anvendes for visse varer Artikel 1 Tolden ved indfoersel i Faellesskabet i dets oprindelige udstraekning og Irland af foelgende varer: >PIC FILE= "T0005298"> nedsaettes gradvis til nedenanfoerte trin og efter foelgende tidsplan: >PIC FILE= "T0005299"> Artikel 2 1. For de varer, som er naevnt i artikel 1, forbeholder


text: Faellesskabet og medlemsstaterne sig ret til at indfoere aarlige indikative lofter, ud over hvilke de toldsatser, der gaelder over for tredjelande, kan genindfoeres. 2. Foelgende bestemmelser er gaeldende i forbindelse med den eventuelle indfoerelse af saadanne lofter: a) Loftets hoejde skal svare til gennemsnittet af importmaengden til Faellesskabet i loebet af de sidste fire aar, for hvilke der foreligger statistik, med tillaeg af 5 % ; for de foelgende aar foroeges loftets hoejde med 5 % om aaret. b) I tilfaelde af, at indfoerselen af en vare, der er undergivet et loft, i loebet af to paa hinanden foelgende aar er under 90 % af den fastsatte stoerrelse, udsaetter Faellesskabet og dets medlemsstater anvendelsen af dette loft. c) I tilfaelde af konjunkturvanskeligheder forbeholder Faellesskabet og dets medlemsstater sig muligheden for, efter hoering af Den blandede Komité, at overfoere den fastsatte stoerrelse uaendret fra et aar til det naeste. d) Faellesskabet og dets medlemsstater overgiver hvert aar den 1. december til Den blandede Komité listen over de varer, der er undergivet lofter det efterfoelgende aar, og disses hoejde. e) Uanset artikel 2 i overenskomsten og artikel 1 i denne protokol kan opkraevning af told ifoelge den faelles toldtarif, saa snart det fastsatte loft for indfoerselen af en vare henhoerende under denne protokol er naaet, genindfoeres ved indfoerselen af den paagaeldende vare indtil udgangen af kalenderaaret. I dette tilfaelde, foer 1. juli 1977: - genindfoerer Danmark og Det forenede Kongerige opkraevning af told efter nedenstaaende satser: >PIC FILE= "T0005300"> - genindfoerer Irland opkraevning af den told, der gaelder over for tredjelande. De toldsatser, der foelger af artikel 1 i denne protokol, genindfoeres den foelgende 1. januar. f) Efter 1. juli 1977 undersoeger de kontraherende parter i Den blandede Komité mulighederne for at aendre den procentvise stigning i lofternes hoejde under hensyntagen til udviklingen i forbrug og indfoersel i Faellesskabet saavel som til den erfaring, anvendelsen af denne artikel vil have givet. g) Lofterne afskaffes ved udgangen af den toldnedsaettelsesperiode, der er fastsat i artikel 1 i denne protokol. SLUTAKT Repraesentanterne for KONGERIGET BELGIEN, KONGERIGET DANMARK, FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND, DEN FRANSKE REPUBLIK, IRLAND, DEN ITALIENSKE REPUBLIK, STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURG, KONGERIGET NEDERLANDENE, DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN og NORDIRLAND, medlemsstater i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, DET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKAB og KONGERIGET NORGE, forsamlede i Bruxelles den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerds, for at undertegne overenskomsten mellem medlemsstaterne i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og kongeriget Norge paa den anden side, har ved undertegnelsen af denne overenskomst - tilsluttet sig foelgende erklaering, der er knyttet til denne akt: Erklaering om fortolkning af definitionen af begrebet »kontraherende parter«, der er anfoert i overenskomsten, - taget foelgende erklaeringer, der er knyttet til denne akt, til efterretning: 1. Erklaering fra Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, vedroerende artikel 19, stk. 1 i overenskomsten, 2. Erklaering fra regeringen for forbundsrepublikken Tyskland vedroerende anvendelsen af overenskomsten paa Berlin. Udfaerdiget i Bruxelles, den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerds. Geschehen zu Bruessel


text: am vierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzig. Done at Brussels on this fourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-three. Fait à Bruxelles, le quatorze mai mil neuf cent soixante-treize. Fatto a Bruxelles, addì quattordici maggio millenovecentosettantatré. Gedaan te Brussel, de veertien mei negentienhonderd drieënzeventig. Utferdiget i Brussel, fjortende mai nitten hundre og syttitre. >PIC FILE= "T0005301"> >PIC FILE= "T0005302"> ERKLAERINGER Erklaering om fortolkning af definitionen af begrebet »kontraherende parter«, der er anfoert i overenskomsten De kontraherende parter aftaler at fortolke overenskomsten, saaledes at udtrykket »kontraherende parter«, der er anfoert i denne overenskomst, betyder paa den ene side Faellesskabet og medlemsstaterne eller kun enten medlemsstaterne eller Faellesskabet og paa den anden side Norge. Den betydning, der i hvert enkelt tilfaelde skal laegges i dette udtryk, udledes af de paagaeldende bestemmelser i overenskomsten saavel som af de tilsvarende bestemmelser i Traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab. Erklaering fra Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab vedroerende artikel 19, stk. 1, i overenskomsten Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab erklaerer, at en praksis i modstrid med denne artikels bestemmelser, inden for rammerne af den selvstaendige ivaerksaettelse af artikel 19, stk. 1, i overenskomsten, vil blive bedoemt paa grundlag af de kriterier, der foelger af anvendelsen af bestemmelserne i artikel 4, litra c), artikel 65 og artikel 66, stk. 7 i Traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab. Erklaering fra regeringen for forbundsrepublikken Tyskland vedroerende anvendelsen af overenskomsten paa Berlin Overenskomsten er ligeledes gaeldende for Land Berlin, saafremt forbundsrepublikken Tyskland ikke inden for tre maaneder efter overenskomstens ikrafttraedelse har erklaeret det modsatte. Meddelelse om ikrafttraedelsesdagen for Aftalen mellem medlemsstaterne i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side, og kongeriget Norge paa den anden side Da udvekslingen af instrumenterne om meddelelse af gennemfoerelsen af de noedvendige procedurer til ikrafttraeden er aftalen mellem medlemsstaterne i Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og kongeriget Norge paa den anden side, undertegnet i Bruxelles, den 14. maj 1973, har fundet sted den 29. november 1974, traeder aftalen, i overensstemmelse med artikel 33 deri, i kraft den 1. januar 1975.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A1231(37)
 Brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Tjekkiske Republik om en nærmere fastlæggelse af de områder af fælles interesse, hvor der kan blive tale om finansiel bistand - Ensidige erklæringer
 EF-Tidende nr. L 360 af 31/12/1994 s. 0213 - 0215
 Brevveksling mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Tjekkiske Republik om en naermere fastlaeggelse af de omraader af faelles interesse, hvor der kan blive tale om finansiel bistandA. Brev fra den Tjekkiske RepublikHr. . . .,I de forhandlinger, som foerte til undertegnelsen af associeringsaftalen mellem Faellesskabet, dets medlemsstater og Den Tjekkiske Republik, aftaltes det, at Faellesskabets finansielle bistand skal tage sigte paa en effektiv gennemfoerelse af det oekonomiske og faglige samarbejde inden for omraader af faelles interesse, isaer foelgende:- industriel omstrukturering og isaer omstilling af rustningsindustrien- harmonisering af tekniske standarder, certificeringsprocedurer og -saedvaner- videnskab, teknologi og uddannelse- gennemfoerelse af energibesparelsesprogrammer og omstrukturering af energisektoren- omstrukturering og modernisering af transport- og kommunikationsinfrastrukturen- regionaludvikling og miljoe- fremme af smaa og mellemstore virksomheder- landbrug- samarbejde i arbejdsmarkedsspoergsmaal- statistisk samarbejde- harmonisering af lovgivning- modernisering af infrastrukturen med hensyn til intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret- bank- og forsikringsvaesen og andre finansielle serviceydelser.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, hvis De over for mig vil bekraefte, at De er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.For Den Tjekkiske Republiks regeringB. Brev fra FaellesskabetHr. . . .,Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd:»I de forhandlinger, som foerte til undertegnelsen af associeringsaftalen mellem Faellesskabet, dets medlemsstater og Den Tjekkiske Republik, aftaltes det, at Faellesskabets finansielle bistand skal tage sigte paa en effektiv gennemfoerelse af det oekonomiske og faglige samarbejde inden for omraader af faelles interesse, isaer foelgende:- industriel omstrukturering og isaer omstilling af rustningsindustrien- harmonisering af tekniske standarder, certificeringsprocedurer og -saedvaner- videnskab, teknologi og uddannelse- gennemfoerelse af energibesparelsesprogrammer og omstrukturering af energisektoren- omstrukturering og modernisering af transport- og kommunikationsinfrastrukturen- regionaludvikling og miljoe- fremme af smaa og mellemstore virksomheder- landbrug- samarbejde i arbejdsmarkedsspoergsmaal- statistisk samarbejde- harmonisering af lovgivning- modernisering af infrastrukturen med hensyn til intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret- bank- og forsikringsvaesen og andre finansielle serviceydelser.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, hvis De over for mig vil bekraefte, at De er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.«Jeg kan hermed over for Dem bekraefte, at Faellesskabet er indforstaaet med indholdet af den paagaeldende skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber


text:
 10.7.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 177/40
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 6 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil
 omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 18 til ændringsserie 01 — Trådt i kraft: 24. oktober 2009.
 Korrigendum 1 til supplement 18 — Trådt i kraft: 11. november 2009
 Supplement 19 til ændringsserie 01 — Trådt i kraft: 19. august 2010
 INDHOLD
 REGULATIV
 0.
 Anvendelsesområde
 1.
 Definitioner
 2.
 Ansøgning om godkendelse
 3.
 Mærkning
 4.
 Godkendelse
 5.
 Almindelige forskrifter
 6.
 Lysstyrke
 7.
 Prøvningsforskrifter
 8.
 Lysets farve
 9.
 Ændringer af en type retningsviserblinklygte til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil
 10.
 Produktionens overensstemmelse
 11.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 12.
 Endeligt ophør af produktionen
 13.
 Navn og adresse på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder
 14.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 Bilag 1 —
 Kategorier af retningsviserblinklygter: Påkrævede minimumsvinkler for den rumlige lysfordeling for disse kategorier af retningsviserblinklygter
 Bilag 2 —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type retningsviserblinklygte i henhold til regulativ nr. 6
 Bilag 3 —
 Godkendelsesmærkets udformning
 Bilag 4 —
 Fotometriske målinger
 Bilag 5 —
 Farve på gule lygter — Kromacitetskoordinater
 Bilag 6 —
 Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse
 Bilag 7 —
 Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør
 0. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på retningsviserblinklygter til køretøjer i klasse L, M, N, O og T (1).
 1. DEFINITIONER
 I denne forordning forstås ved:
 1.1. »Retningsviserblinklygte«, en anordning, som er monteret på et motordrevet køretøj eller et påhængskøretøj, og som betjenes af føreren for at tilkendegive en hensigt om at ændre køretøjets kørselsretning. Dette regulativ finder alene anvendelse på fast monterede anordninger med blinkende lys, hvis blinken opnås gennem diskontinuerlig strømtilførsel til lygten.
 1.2. De definitioner i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, gælder også for dette regulativ.
 1.3. »Retningsviserblinklygter af afvigende typer«, baklygter, som afviger med hensyn til væsentlige aspekter såsom:
 a)
 fabriks- eller varemærke
 b)
 karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.)
 c)
 retningsviserblinklygtens kategori
 d)
 eventuel variabel lysstyrkeregulering.
 En ændring af en glødelampes farve eller af et filters farve udgør ikke en ændring af typen.
 1.4. Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.
 2. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 2.1. Ansøgning om godkendelse af en type retningsviserblinklygte indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. Ansøgningen skal indeholde oplysning om, hvilken af kategorierne 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 eller 6 i bilag 1, retningsviserblinklygten tilhører, og, hvis den


text:
tilhører kategori 2, hvorvidt den har en konstant lysstyrke (kategori 2a) eller variabel lysstyrke (kategori 2b), og hvorvidt retningsblinklygten også kan anvendes i et aggregat bestående af to lygter af samme kategori. Efter ansøgerens valg kan det i ansøgningen også specificeres, at anordningen kan monteres på køretøjet med forskellige hældninger for referenceaksen i forhold til køretøjets referenceplaner og jorden, eller at den kan roteres om sin egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen.
 For hver type retningsviserblinklygte skal ansøgningen ledsages af:
 2.2.1. Tilstrækkeligt detaljerede tegninger (i tre eksemplarer) til at retningsviserblinklygtens type kan identificeres og med geometrisk angivelse af dens mulige placering(er) på køretøjet; den observationsakse, der ved prøvning skal tages som referenceakse (horisontalvinkel H = 0°, vertikalvinkel V = 0°); og det punkt, der ved disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum. Tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummer og tillægssymbol tænkes anbragt i forhold til godkendelsesmærkets cirkel.
 2.2.2. En kort teknisk beskrivelse, som, med mindre der er tale om lygter med ikke udskiftelig lyskilde, indeholder en angivelse af:
 a)
 den foreskrevne kategori af glødelampe(r); denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller
 b)
 den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.
 2.2.3. For retningsviserblinklygter i kategori 2b, en kortfattet beskrivelse af den variable lysstyrkeregulering, et oversigtsdiagram og specifikationer for det system, som sikrer de to lysstyrker.
 2.2.4. For retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b, oplysninger vedrørende signalet, jf. punkt 6.2.2 nedenfor.
 2.2.5. To prøveeksemplarer; er anordningerne ikke identiske, men symmetriske og egnede til montering således, at den ene placeres i venstre, den anden i højre side af køretøjet, kan de to indleverede prøver være identiske og egnede til montering alene i højre eller alene i venstre side af køretøjet.
 For retningsviserblinklygter i kategori 2b skal ansøgningen også ledsages af den variable lysstyrkeregulering eller af en generator, der giver de(t) samme signal(er).
 3. MÆRKNING
 For anordninger, der indleveres til godkendelse gælder følgende:
 3.1. De skal være forsynet med ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 3.2. Med undtagelse af lygter med ikke udskiftelige lyskilder, skal anordningen være forsynet med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver
 a)
 den foreskrevne kategori af glødelampe(r), og/eller
 b)
 den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.
 3.3. Den skal omfatte et areal af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og de i punkt 4.2 nedenfor foreskrevne tillægssymboler; dette areal skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.
 3.4. Hvis der er tale om lygter med en elektronisk lyskilderegulering eller variabel lysstyrkeregulering og/eller ikke udskiftelige lyskilder og/eller lyskildemodul(er), skal de være mærket med nominel spænding eller nominelt spændingsområde og nominelt maksimalt wattforbrug.
 Hvis der er tale om lygter med lyskildemodul(er), skal lyskildemodulet/modulerne være forsynet med:
 3.5.1. ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart
 3.5.2. modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læseligt og ikke sletbar; den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden


text:
den i punkt 4.2.1.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn; denne særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger
 godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger
 3.5.3. mærkning med nominel spænding eller nominelt spændingsområde og nominelt maksimalt wattforbrug.
 3.6. En elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, der er en del af lygten, men ikke indbygget i lygtehuset, skal være mærket med fabrikantens navn og dens identifikationsnummer.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Generelt
 4.1.1. Såfremt de to anordninger, som er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 2.2.4 ovenfor, opfylder dette regulativs forskrifter, meddeles godkendelse.
 4.1.2. Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere af de regulativer, som er vedføjet 1958-overenskomsten, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at de pågældende lygter ikke er sammenbygget eller kombineret med eller gensidigt indbygget i (en) lygte(r), som ikke opfylder et af disse regulativer.
 4.1.3. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De to første cifre i godkendelsesnummeret (i øjeblikket 01 svarende til ændringsserie 01, der trådte i kraft den 27. juni 1987) angiver den ændringsserie, der omfatter de seneste tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for meddelelsen af godkendelsen. Samme aftalepart må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning, som omfattes af dette regulativ. Retningsviserblinklygter af forskellige kategorier kan mærkes med ét enkelt godkendelsesnummer, når de udgør en samlet enhed.
 4.1.4. Godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type anordning i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 4.1.5. Hver anordning, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal på det i punkt 3.3 ovenfor omhandlede areal ud over de i punkt 3.1 hhv. 3.2 eller 3.4 foreskrevne mærker påføres et godkendelsesmærke svarende til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor.
 4.2. Godkendelsesmærke
 Godkendelsesmærket består af:
 et internationalt godkendelsesmærke, bestående af:
 4.2.1.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)
 4.2.1.2. Det i punkt 4.1.3 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer.
 Følgende tillægssymbol(er):
 4.2.2.1. Et eller flere af tallene: 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 eller 6, afhængigt af om anordningen tilhører en eller flere af kategorierne 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 eller 6, som søges godkendt i henhold til punkt 2.1.
 4.2.2.2. For anordninger, som ikke kan monteres vilkårligt på køretøjets højre eller venstre side, en vandret pil som angiver monteringsretningen (pilen skal vende mod køretøjets yderside ved anordninger i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b og mod køretøjets forende ved anordninger i kategori 3, 4, 5 og 6); for anordninger i kategori 6, desuden angivelsen »R« eller »L« for henholdsvis højre og venstre side af køretøjet.
 4.2.2.3.


text:
På anordninger, der kan anvendes som del af et aggregat bestående af to lygter, desuden bogstavet »D« til højre for det i punkt 4.2.2.1 omhandlede symbol.
 4.2.2.4. På anordninger med reduceret lysfordeling, jf. punkt 2.1.3 i bilag 4 til dette regulativ, påføres en lodret pil, der udgår fra en vandret streg og peger nedad.
 4.2.2.5. De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som var i kraft på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, og, om nødvendigt, den påkrævede pil, kan være påført nær ovenstående tillægssymboler.
 4.2.2.6. De i punkt 4.2.1 og 4.2.2 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være let læselige og ikke sletbare, også når anordningen er monteret i køretøjet.
 4.3. Godkendelsesmærkets udformning
 4.3.1. Uafhængige lygter
 Et eksempel på godkendelsesmærkets udformning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 3, figur 1, i dette regulativ.
 Hvis forskellige typer lygter, der er i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, har samme ydre lygteglas med samme eller forskellig farve, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan placeres hvor som helst på lygten, forudsat at følgende overholdes:
 4.3.1.1. Mærket skal være synligt, efter at lygterne er monteret.
 4.3.1.2. Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført.
 4.3.1.3. Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den minimumsstørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.
 4.3.1.4. Lygtens hoveddel skal omfatte det areal, der er omhandlet i punkt 3.3 ovenfor, og skal være forsynet med godkendelsesmærket for den eller de faktiske funktioner.
 4.3.1.5. Eksempler på et godkendelsesmærke med ovennævnte tillægssymboler findes i figur 4 i bilag 3 til dette regulativ.
 4.3.2. Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter
 Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:
 4.3.2.1.1. det er synligt efter montering af lygterne, og
 4.3.2.1.2. ingen del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.
 Et identifikationssymbol for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:
 4.3.2.2.1. enten på den pågældende lysemitterende overflade
 4.3.2.2.2. eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden


text:
indbyggede lygter tydeligt kan identificeres.
 4.3.2.3. Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.
 4.3.2.4. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.
 4.3.2.5. I bilag 3, figur 2, til dette regulativ findes eksempler på udformning af godkendelsesmærket til sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.
 4.3.3. Lygter, som er gensidigt indbygget i eller sammenbygget med andre lygter, hvis lygteglas kan anvendes til andre typer forlygter
 Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.
 4.3.3.1. Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter det i punkt 3.3 ovenfor beskrevne areal og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner.
 Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført dette.
 4.3.3.2. Bilag 3, figur 3, til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærker til lygter, som er gensidigt indbygget i en forlygte.
 4.4. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes.
 5. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 5.1. Hvert af de indleverede prøveeksemplarer skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 og 8 nedenfor.
 5.2. Anordningerne skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ påbudte kendetegn.
 Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende:
 5.3.1. Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:
 a)
 hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne og korrekte position og kun kan fjernes med brug af værktøj
 b)
 hvis der anvendes mere end ét lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber.
 5.3.2. Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/-modulerne.
 5.4. Ved svigt i den variable lysstyrkeregulering af en retningsviserblinklygte i kategori 2b, der afgiver en lysstyrke, der er større end den højeste værdi for kategori 2a, skal forskrifterne for konstant lysstyrke for kategori 2a automatisk opfyldes.
 For så vidt angår udskiftelige glødelamper:
 5.5.1. Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.
 5.5.2. Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position.
 5.5.3. Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC


text:
publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.
 6. LYSSTYRKE
 Hvert af de to prøveeksemplarers lysstyrke skal — for retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a, eller 2b i referenceaksen, for retningsviserblinklygter i kategori 5 eller 6 i retningen A i henhold til bilag 1 — være mindst lig med minimum og højst lig maksimum som fastlagt nedenfor:
 Kategorier af retningsviserblinklygte
 Min. lysstyrke i cd
 Maks. lysstyrke i cd ved anvendelse som
 Enkeltlygte
 Lygte (enkelt) mærket »D« (jf. punkt 4.2.2.3)
 1
 175
 1 000
 500
 1a
 250
 1 200
 600
 1b
 400
 1 200
 600
 2a (konstant)
 50
 500
 250
 2b (variabel)
 50
 1 000
 500
 5
 0.6
 280
 140
 6
 50
 280
 140
 6.1.1. Ved aggregater bestående af to eller flere retningsvejviserbliklygter må den samlede lysstyrke ikke overskride den maksimale værdi.
 6.1.2. Når et aggregat bestående af to eller flere lygter med samme funktion anses for at være en enkeltlygte, skal den overholde forskrifterne for:
 a)
 maksimal lysstyrke, hvis alle lygterne er tændt samtidigt (tabellens sidste kolonne)
 b)
 minimal lysstyrke, hvis en af lygterne svigter.
 Ved svigt af en enkeltlygte med mere end én lyskilde finder følgende bestemmelser anvendelse:
 6.2.1. En gruppe af lyskilder, der er forbundet således, at et svigt i én af dem betyder, at de alle ophører ved at udsende lys, skal anses for at være én lyskilde.
 6.2.2. Der skal frembringes et signal til aktivering af den kontrollampe, som foreskrives i punkt 6.5.8 i regulativ nr. 48, hvis
 a)
 der optræder svigt i en af lyskilderne, eller
 b)
 lysstyrken i referenceaksen ved lamper, som kun er konstrueret til to glødelampekilder, er mindre end 50 % af den mindste lysstyrke eller
 c)
 lysstyrken i en af følgende retninger, jf. bilag 4 til dette regulativ, som følge af svigt i en eller flere lyskilder, er mindre end det foreskrevne minimum:
 i)
 H = 0°, V =0 °
 ii)
 H = 20° mod køretøjet yderside, V = + 5°
 iii)
 H = 10° mod køretøjets inderside, V = 0°.
 6.3. Når alle lyskilder er tændt, kan den maksimale lysstyrke fastsat for en enkeltlygte overskrides, forudsat at enkeltlygten ikke er mærket »D«, og den maksimale lysstyrke fastsat for en enhed af to eller flere lygter ikke overskrides.
 Uden for referenceaksen og inden for de felter, der er angivet i oversigtsdiagrammerne i bilag 1 til dette regulativ, skal lysstyrken for hvert af de to prøveeksemplarer:
 I hver retning svarende til numrene i den pågældende tabel over lysfordelingen, som er gengivet i bilag 4 til dette regulativ, være mindst lig med det minimum, der er angivet i punkt 6.1 ovenfor, ganget med den procent, som i nævnte tabel er angivet for den pågældende retning
 6.4.1.1. uagtet punkt 6.4 og 6.4.1 gælder dog for bageste retningsviserblinklygter i kategori 5 en mindsteværdi på 0,6 cd i alle de i bilag 1 angivne områder.
 6.4.2. I ingen retning i det område, hvorfra lyset fra blinklygten kan iagttages, overskride det i pkt. 6.1 ovenfor angivne maksimum.
 Endvidere gælder følgende:
 6.4.3.1. I


text:
hele det i diagrammerne i bilag 1 fastlagte område må lysstyrken for anordninger i kategori 1b ikke være under 0,7 cd; for anordninger i kategori 1, 1a, 2a, 2b og anordninger i kategori 2b ved dag må den ikke være under 0,3 cd; for anordninger i kategori 2b må den ikke være under 0,07 cd ved nat
 6.4.3.2. Forskrifterne i pkt. 2.2 i bilag 4 til dette regulativ vedrørende lokale styrkevariationer skal være overholdt.
 6.5. Generelt måles lysstyrken med lyskilden/lyskilderne tændt konstant.
 Afhængigt af anordningens konstruktion, f.eks. anvendelse af lysdioder (LED) eller nødvendigheden af forholdsregler mod overophedning, tillades det imidlertid at måle lygterne i blinkende tilstand.
 Dette skal opnås ved at skifte med en frekvens på f = 1,5 ±0,5 Hz med en pulsbredde på over 0,3 s, målt ved 95 % af den maksimale lysstyrke.
 Ved udskiftelige glødelamper, skal glødelamperne drives ved referencelysstrøm, når de er tændt. I alle andre tilfælde skiftes den i punkt 7.1.1 påkrævede spænding med en stigningstid og faldningstid på mindre en 0,01s; der tillades ingen overskridelse.
 Ved målinger foretaget i blinkende tilstand skal den registrerede lysstyrke repræsenteres ved den maksimale styrke.
 6.6. Hvis der er tale om anordninger i kategori 2b, skal den tid, der går fra lyskilden/lyskilderne sættes under strøm, og indtil det lys, der måles på referenceaksen, når op på 90 % af den værdi, der er målt i henhold til punkt 6.3 ovenfor, måles for de ekstreme lysstyrkeniveauer, som frembringes af blinklygten. Den tid, der måles for at opnå den laveste lysstyrke, må ikke overskride den tid, der måles for at opnå den højeste lysstyrke.
 Den variable lysstyrkeregulering må ikke frembringe signaler, der resulterer i lysstyrker:
 6.7.1. der ligger uden for det område, der er fastsat i punkt 6.1 ovenfor, og
 6.7.2. overskrider den maksimale lysstyrke for 2a, som fastsat i punkt 6.1:
 a)
 for systemer, der kun styres af, om der er dagslysbetingelser eller natbetingelser: under natbetingelser
 b)
 for andre systemer: på referencebetingelser som påvist af fabrikanten (3).
 6.8. I bilag 4, hvortil der henvises i punkt. 6.2.1 ovenfor, er nærmere angivet, hvilke målemetoder der skal anvendes.
 7. PRØVNINGSFORSKRIFTER
 Alle målinger, både fotometriske og kolorimetriske, foretages:
 7.1.1. Hvis der er tale om en lygte med udskiftelig lyskilde, hvis denne ikke forsynes med strøm fra en elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, med en ufarvet eller farvet standardglødelampe i den kategori, der er foreskrevet for anordningen, tilført den spænding, der er nødvendig for at frembringe den påkrævede referencelysstrøm for den pågældende glødelampekategori.
 7.1.2. Hvis der er tale om en lygte med ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre) ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.
 7.1.3. Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, der er en del af lygten (4), ved ved lygtens indgangsklemme at tilføre den spænding, der er angivet af fabrikanten, eller hvis sådan spænding ikke er angivet, henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.
 7.1.4. Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering eller en


text:
variabel lysstyrkeregulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsklemmer.
 7.2. Hvis der er tale om en retningsviserblinklygte i kategori 2b, der drives af en variabel lysstyrkeregulering for at opnå variabel lysstyrke, udføres fotometriske målinger imidlertid efter ansøgerens beskrivelse.
 7.3. Fabrikanten skal til prøvelaboratoriet levere den elektroniske lyskilderegulering eller variable lysstyrkeregulering, der er nødvendig for forsyning af lyskilden og de relevante funktioner.
 7.4. Den spænding, lygten skal tilføres, noteres in meddelelsesformularen i bilag 2 til dette regulativ.
 7.5. Afgrænsningen af den synlige overflade bestemmes i referenceaksens retning for en retningsviserblinklygte. Ved blinklygter i kategori 5 eller 6 skal afgrænsningen af den lysemitterende overflade imidlertid bestemmes.
 8. LYSETS FARVE
 Farven af det lys, der udsendes inden for området af det lysfordelingsgitter, der er defineret i punkt 2 i bilag 4, skal være gul. Med hensyn til prøvning henvises til bilag 5 til dette regulativ. Uden for dette område må der ikke kunne observeres nogen skarp farvevariation. Disse forskrifter finder også anvendelse inden for det område af variabel lysstyrke, der frembringes af retningsviserblinklygter i kategori 2b.
 9. ÆNDRINGER AF EN TYPE RETNINGSVISERBLINKLYGTE TIL MOTORDREVNE KØRETØJER OG PÅHÆNGSKØRETØJER DERTIL, OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 Enhver ændring af en type retningsviserblinklygte skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt typen. Den pågældende myndighed kan da enten:
 9.1.1. skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen stadig opfylder forskrifterne eller
 9.1.2. kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 9.2. Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i punkt 4.1.4 ovenfor til de parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ.
 9.3. Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, forsyner enhver sådan udvidelse med et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 10. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 10.1. Retningsviserlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 8 ovenfor.
 10.2. De i bilag 6 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.
 10.3. De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal være overholdt.
 10.4. Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.
 11. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 11.1. Den godkendelse, som er meddelt for en anordning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke er opfyldt.
 11.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt,


text:
skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 12. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af en anordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 13. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.
 14. OVERGANGSBESTEMMELSER
 14.1. Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01.
 14.2. Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis den type retningsviserblinklygte, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01.
 14.3. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.
 14.4. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de typer retningsviserblinklygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved de forudgående ændringsserier i en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til ændringsserie 01.
 14.5. ECE-godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ tidligere end 12 måneder efter ikrafttrædelsen, og enhver udvidelse af godkendelser, herunder udvidelser af en forudgående ændringsserie til dette regulativ, som er meddelt efterfølgende, forbliver gyldige på ubestemt tid. Når en type retningsviserblinklygte, der er godkendt i henhold til den forudgående ændringsserie, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01, skal den kontraherende part, der meddelte godkendelsen, underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, derom.
 14.6. Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at godkende en type retningsviserblinklygte, der er godkendt efter supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ.
 14.7. I 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at udstede national typegodkendelse for en type retningsviserblinklygte, som er godkendt i henhold til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.
 14.8. 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte salg af en type retningsviserblinklygte, som ikke opfylder forskrifterne i supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ, medmindre der er


text:
tale om en retningsviserblinklygte som udskiftningsdel til montering på ibrugtagne køretøjer.
 14.9. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat udstede godkendelser til retningsviserblinklygter på grundlag af eventuelle tidligere ændringsserier, forudsat at der er tale om en retningsviserblinklygte som udskiftningsdel til montering på ibrugtagne køretøjer.
 14.10. Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 8 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forbyde montering på et køretøj af en retningsviserblinklygte, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01.
 14.11. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af en retningsviserblinklygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved den forudgående ændringsserie i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til ændringsserie 01.
 14.12. Ved udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af en retningsviserblinklygte, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01, på et nyt køretøj, for hvilket der er meddelt national typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ.
 14.13. Efter udløbet af en periode på 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af en retningsviserblinklygte, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01, på et nyt køretøj, som blev indregistreret første gang mere end 60 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til ændringsserie 01 dette regulativ.
 14.14. Eksisterende godkendelser af retningsviserblinklygter i kategori 3 og 4, som er godkendt i henhold til nærværende regulativ før tilføjelsen af supplement 16 til ændringsserie 01, forbliver gyldige på ubestemt tid.
 (1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).
 (2) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og


text:
55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 (3) God sigt (meteorologisk optisk rækkevidde MOR > 2 000 m som defineret i WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, pp 1.9.1/1.9.11, Geneve 1996.) og rent lygteglas.
 (4) For så vidt angår dette regulativ forstås ved »der er en del af lygten«, at den rent fysisk er indbygget i lygtehuset eller, at den er ekstern, uanset om den er adskilt fra lygtehuset, men leveres af lygtefabrikanten som en del af lygtesystemet.
 BILAG 1
 Kategorier af retningsviserblinklygter:foreskrevne minimumsvinkler for den rumlige lysfordeling fordisse kategorier af retningsviserblinklygter (1)
 I alle tilfælde er minimumsvinklerne for retningsviserblinklygters rumlige fordeling af lyset 15° over og 15° under vandret bortset fra:
 a)
 retningsviserblinklygter med en monteringshøjde lig med eller mindre end 750 mm over jordhøjde, hvor vinklerne er 15° over og 5° under vandret
 b)
 retningsviserblinklygter i kategori 6, hvor vinklerne er 30° over og 5° under vandret.
 Minimumsvinkler i det vandrette plan
 Retningsviserblinklygter til køretøjets forende:
 Kategori 1
 :
 Til brug i en afstand af mindst 40 mm fra forlygten
 Kategori 1a
 :
 Til brug i en afstand af over 20 mm, men under 40 mm fra forlygten
 Kategori 1b
 :
 Til brug i en afstand under 20 mm fra forlygten.
 I eller over H-planet for alle lygter. Under H-planet for lygter beregnet til køretøjer i klasse M2, M3, N2 eller N3
 Under H-planet for køretøjer i klasse M1 og N1
 H-plan: »vandret plan, der går gennem lygtens referencecentrum«
 Kategori 2a og 2b
 :
 Retningsviserblinklygter til køretøjets bagende
 Kategori 2a
 :
 bageste retningsviserblinklygte med konstant lysstyrke
 Kategori 2b
 :
 bageste retningsviserblinklygte med variabel lysstyrke
 Kategori 5 og 6
 :
 Supplerende sideblinklygter til brug på køretøjer, der desuden er monteret med retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a eller 1b og 2a eller 2b.
 (1) De i disse opstillinger angivne vinkler er korrekte for anordninger til montering i køretøjets højre side. Pilene i diagrammerne viser mod køretøjets forende.
 BILAG 2
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 ...
 vedrørende (2):
 MEDDELELSE AF GODKENDELSE
 UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 NÆGTELSE AF GODKENDELSE
 INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
 ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 for en type retningsviserblinklygte i henhold til regulativ nr. 6
 Godkendelse nr.: ... Udvidelse nr.: ...
 1.
 Anordningens fabriks- eller varemærke: ...
 2.
 Fabrikantens navn for denne type anordning: ...
 3.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 4.
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 5.
 Indleveret til godkendelse den: ...
 6.
 Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning: ...
 7.
 Dato på prøvningsrapport udstedt af denne tjeneste: ...
 8.
 Nummer på prøvningsrapport