text:
materialer
 med oprindelsesstatus
 9110 Komplette urværker, ikke samlede eller Fremstilling, ved hvilken: Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 kun delvis samlede (værksæt); ukomplette anvendte materialer ikke overstiger 30 %
 — værdien af alle anvendte materialer
 urværker, samlede; råværker til urværker ikke overstiger 40 % af produktets af produktets pris ab fabrik
 pris ab fabrik, og
 — inden for ovennævnte grænse,
 værdien af alle anvendte materialer,
 der henhører under pos. 9114, ikke
 overstiger 10 % af produktets pris ab
 fabrik
 9111 Kasser til de i pos. 9101 eller 9102 Fremstilling: Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 omhandlede ure, samt dele dertil — på basis af alle materialer, undtagen anvendte materialer ikke overstiger 30 %
 materialer, der henhører under af produktets pris ab fabrik
 samme position som produktet, og
 — ved hvilken værdien af alle anvendte
 materialer ikke overstiger 40 % af
 produktets pris ab fabrik
 9112 Urkasser og lignende kabinetter til andre Fremstilling: Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 varer under dette kapitel, samt dele dertil — på basis af alle materialer, undtagen anvendte materialer ikke overstiger 30 %
 materialer, der henhører under af produktets pris ab fabrik
 samme position som produktet, og
 — ved hvilken værdien af alle anvendte
 materialer ikke overstiger 40 % af
 produktets pris ab fabrik
 9113 Urremme og urlænker, samt dele dertil:
 – Af uædle metaller, også forgyldt eller Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 forsølvet, eller ædelmetaldublé anvendte materialer ikke overstiger 40 %
 af produktets pris ab fabrik
 – Andre varer Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 anvendte materialer ikke overstiger 50 %
 af produktets pris ab fabrik
 ---pagebreak--- L 352/116 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.11.2004
 (1) (2) (3) eller (4)
 Kapitel 92 Musikinstrumenter; dele og tilbehør dertil Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 anvendte materialer ikke overstiger 40 %
 af produktets pris ab fabrik
 Kapitel 93 Våben og ammunition samt dele og Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 tilbehør dertil anvendte materialer ikke overstiger 50 %
 af produktets pris ab fabrik
 ex Kapitel 94 Møbler; sengebunde, madrasser, dyner, Fremstilling på basis af alle materialer, Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 puder og lign.; lamper og belysningsar- undtagen materialer, der henhører under anvendte materialer ikke overstiger 40 %
 tikler, ikke andetsteds tariferet; lysskilte, samme position som produktet af produktets pris ab fabrik
 navneplader med lys og lignende varer;
 præfabrikerede bygninger; undtagen:
 ex 9401 og Møbler af uædle metal med upol- Fremstilling på basis af alle materialer, Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 ex 9403 stret bomuldsbetræk med en vægt på undtagen materialer, der henhører under anvendte materialer ikke overstiger 40 %
 300 g/m2 og derunder samme position som produktet af produktets pris ab fabrik
 eller
 Fremstilling på basis af vævet stof af
 bomuld, der allerede er formtilvirket
 med henblik på anvendelse til materialer,
 der henhører under pos. 9401 eller
 9403, forudsat at:
 — værdien af stoffet ikke overstiger
 25 % af produktets pris ab fabrik, og
 — alle andre anvendte materialer har
 oprindelsesstatus og henhører under
 en anden position end pos. 9401
 eller 9403


text:
9405 Lamper og belysningsartikler (herunder Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 projektører) og dele dertil, ikke andet- anvendte materialer ikke overstiger 50 %
 steds tariferet; lysskilte, navneplader med af produktets pris ab fabrik
 lys og lignende varer, med permanent
 monteret lyskilde, samt dele dertil, ikke
 andetsteds tariferet
 9406 Præfabrikerede bygninger Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 anvendte materialer ikke overstiger 50 %
 af produktets pris ab fabrik
 ex Kapitel 95 Legetøj, spil og sportsartikler; dele og Fremstilling på basis af alle materialer,
 tilbehør dertil; undtagen: undtagen materialer, der henhører under
 samme position som produktet
 ---pagebreak--- 27.11.2004 DA Den Europæiske Unions Tidende L 352/117
 (1) (2) (3) eller (4)
 9503 Andet legetøj; skalamodeller og lignende Fremstilling:
 modeller til underholdnings- og legebrug, — på basis af alle materialer, undtagen
 også bevægelige; puslespil af enhver art materialer, der henhører under
 samme position som produktet, og
 — ved hvilken værdien af alle anvendte
 materialer ikke overstiger 50 % af
 produktets pris ab fabrik
 ex 9506 Golfkøller og dele til golfkøller Fremstilling på basis af alle materialer,
 undtagen materialer, der henhører under
 samme position som produktet. Groft
 formtilvirkede blokke til fremstilling af
 golfkøller må dog anvendes
 ex Kapitel 96 Diverse; undtagen: Fremstilling på basis af alle materialer,
 undtagen materialer, der henhører under
 samme position som produktet
 ex 9601 og Artikler af animalske, vegetabilske eller Fremstilling på basis af »tilvirkede«
 ex 9602 mineralske udskæringsmaterialer udskæringsmaterialer, der henhører
 under samme position som produktet
 ex 9603 Koste og børster (undtagen riskoste og Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 lign. samt børster af mår- eller egernhår), anvendte materialer ikke overstiger 50 %
 gulvfejeapparater til brug i hånden af produktets pris ab fabrik
 (undtagen apparater med motor); maler-
 puder og malerruller; skrabere og svabere
 9605 Rejsesæt til toiletbrug, til syning eller til Hver artikel i sættet skal opfylde den
 rengøring af fodtøj eller beklædningsgen- regel, der gælder for den, såfremt den
 stande ikke indgik i sættet. Artikler uden oprin-
 delsesstatus må dog medtages, forudsat at
 deres samlede værdi ikke overstiger 15 %
 af sættets pris ab fabrik
 9606 Knapper, trykknapper, tryklåse og lign. Fremstilling:
 samt knapforme og andre dele til disse — på basis af alle materialer, undtagen
 varer; knapemner
 materialer, der henhører under
 samme position som produktet, og
 — ved hvilken værdien af alle anvendte
 materialer ikke overstiger 50 % af
 produktets pris ab fabrik
 ---pagebreak--- L 352/118 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.11.2004
 (1) (2) (3) eller (4)
 9608 Kuglepenne; filtpenne, fiberspidspenne og Fremstilling på basis af alle materialer,
 lign.; fyldepenne, stylografer og andre undtagen materialer, der henhører under
 penne; stencilpenne; pencils; penne- samme position som produktet. Penne
 skafter, blyantholdere og lign.; dele eller pennespidser, der henhører under
 (herunder hætter og clips) til disse varer, samme position som produktet, må dog
 undtagen varer henhørende under pos. anvendes
 9609
 9612 Farvebånd med farve til skrivemaskiner, Fremstilling:
 instrumenter og lign., også på spoler — på basis af alle materialer, undtagen
 eller i kassetter; stempelpuder, med eller
 materialer, der henhører under
 uden farve, også i æsker samme position som produktet, og

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
— ved hvilken værdien af alle anvendte
 materialer ikke overstiger 50 % af
 produktets pris ab fabrik
 ex 9613 Cigarettændere, med piezo-elektrisk Fremstilling, ved hvilken værdien af alle
 tænding materialer, der henhører under pos.
 9613, ikke overstiger 30 % af produktets
 pris ab fabrik
 ex 9614 Piber og pibehoveder Fremstilling på basis af råt tilhuggede
 blokke
 Kapitel 97 Kunstværker, samlerobjekter og antikvi- Fremstilling på basis af alle materialer,
 teter undtagen materialer, der henhører under
 samme position som produktet
 (1) De specifikke behandlinger er beskrevet i note 7.1 og 7.3.
 (2) De specifikke behandlinger er beskrevet i note 7.2.
 (3) Efter bestemmelse 3 til kapitel 32 drejer det sig om præparater på basis af farvestoffer af den art, der anvendes til farvning af ethvert materiale, eller som er bestemt til at
 indgå som bestanddele ved fremstilling af farvevarer, forudsat at de ikke henhører under en anden position i kapitel 32.
 (4) Ved »gruppe« forstås enhver anden del af positionen, som er adskilt fra resten af positionsteksten ved semikolon.
 5
 ( ) For varer, der består af materialer, som henhører under både pos. 3901 til 3906 på den ene side og pos. 3907 til 3911 på den anden side, finder denne begrænsning
 kun anvendelse på den gruppe af materialer, der beregnet efter vægt er den fremherskende for den pågældende vare.
 (6) Følgende bånd betragtes som særdeles transparente: bånd, hvis uklarhedsfaktor — målt efter ASTM-D 1003-16 med Gardners nefelometer (uklarhedsfaktor) — er på
 under 2 %.
 (7) Angående de særlige betingelser, der gælder for varer fremstillet af blandinger af tekstilmaterialer, se note 5.
 (8) Dette produkt anvendes kun til fremstilling af vævet stof af den art, der anvendes til papirmaskiner.
 (9) Se note 6.
 (10) Angående artikler af trikotage, ikke elastisk eller gummieret, fremstillet ved sammensyning eller samling på anden måde af stykker, der er tilskåret eller direkte fremstillet,
 se indledende note 6.
 (11) SEMII — Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated.
 (12) Denne regel gælder indtil 31.12.2005.
 ---pagebreak--- 27.11.2004 DA Den Europæiske Unions Tidende L 352/119
 BILAG III
 Varecertifikat EUR.1 og anmodning om varecertifikat EUR.1
 Trykningsinstruks
 1) Formularens format er 210 × 297 mm, idet en maksimal afvigelse på minus 5 mm og plus 8 mm i længden tillades.
 Der skal anvendes hvidt, træfrit og skrivefast papir med en vægt på mindst 25 g pr. m2. Det skal forsynes med
 guillochetryk i bunden i grøn farve, som gør al forfalskning ved hjælp af mekaniske eller kemiske midler synlig.
 2) De kompetente myndigheder i EF-medlemsstaterne og Schweiz kan forbeholde sig ret til selv at trykke formularerne
 eller overlade trykningen til trykkerier, som de har godkendt. I sidstnævnte tilfælde skal hver formular forsynes med en
 bemærkning om godkendelsen. Hver formular skal forsynes med trykkeriets navn og adresse eller et mærke, som gør
 det muligt at identificere trykkeriet. Den skal desuden forsynes med et påtrykt eller på anden måde anført løbe-
 nummer, der tjener til identifikation.
 ---pagebreak--- L 352/120 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.11.2004 ---pagebreak--- 27.11.2004 DA Den Europæiske Unions Tidende L 352/121
 NOTER


text:
1) Certifikatet må ikke indeholde raderinger eller overskrivelser. Ændringer skal foretages ved overstregning af de fejlagtige oplysninger og, i givet fald,
 ved tilføjelse af de ønskede oplysninger. Enhver således foretaget ændring skal bekræftes af den, der har udstedt certifikatet, og påtegnes af
 toldmyndighederne.
 2) Alle poster i certifikatet skal anføres uden mellemrum mellem de enkelte poster, og foran hver post skal anføres et løbenummer. Umiddelbart under
 den sidste post trækkes en vandret afslutningsstreg. Ikke udfyldte felter skal ved overstregning gøres uanvendelige for tilføjelser.
 3) Varerne anføres med deres sædvanlige handelsbetegnelse og så udførligt, at de kan identificeres.
 ---pagebreak--- L 352/122 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.11.2004 ---pagebreak--- 27.11.2004 DA Den Europæiske Unions Tidende L 352/123 ---pagebreak--- L 352/124 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.11.2004
 BILAG IV
 FAKTURAERKLÆRING
 Fakturaerklæringen, hvis tekst er angivet i det følgende, udfærdiges i overensstemmelse med fodnoterne. Det er dog ikke
 nødvendigt at gengive fodnoterne.
 Dansk
 Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)) erklærer, at
 varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
 Spansk
 El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo
 indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
 Tysk
 Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)), der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht,
 erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
 Græsk
 Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν
 δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
 Engelsk
 The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1) declares that, except where
 otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
 Fransk
 L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no... (1)] déclare que, sauf indication
 claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
 Italiensk
 L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo
 indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
 Nederlandsk
 De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)) verklaart dat,
 behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
 Portugisisk
 O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n°. ... (1)] declara
 que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
 ---pagebreak--- 27.11.2004 DA Den Europæiske Unions Tidende L 352/125
 Finsk
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa N:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole
 selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
 Svensk
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor,
 om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
 ................................................................................................................................................................................................................................. (3)
 (Sted og dato)
 ................................................................................................................................................................................................................................. (4)
 (Eksportørens underskrift; endvidere skal navnet på den person, der underskriver erklæringen, angives letlæseligt)
 (1) Hvis fakturaerklæringen


text:
udfærdiges af en godkendt eksportør, skal den godkendte eksportør anføre nummeret på toldmyndighedernes
 tilladelse her. Hvis fakturaerklæringen ikke udfærdiges af en godkendt eksportør, kan ordlyden i parentes udelades, eller eksportøren
 kan undlade at udfylde feltet.
 2
 ( ) Her angives præferenceoprindelsen. Hvis fakturaerklæringen helt eller delvis vedrører produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla, skal
 eksportøren tydeligt angive dem ved hjælp af mærket »CM« i det dokument, hvorpå erklæringen udfærdiges.
 (3) Disse angivelser kan udelades, hvis oplysningerne fremgår af selve dokumentet.
 4
 ( ) Hvis det ikke er nødvendigt, at eksportøren skriver under, er han også fritaget for at angive sit navn.
 ---pagebreak--- L 352/126 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.11.2004
 BILAG V
 Liste over materialer med oprindelse i Tyrkiet, på hvilke bestemmelserne i artikel 3 og 4 ikke finder anvendelse
 for hvert kapitel og hver position i Det Harmoniserede System (HS)
 Kapitel 1
 Kapitel 2
 Kapitel 3
 0401-0402
 ex 0403 Kærnemælk, koaguleret mælk eller fløde, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk
 og fløde, også koncentreret, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler
 0404-0410
 0504
 0511
 Kapitel 6
 0701-0709
 ex 0710 Grøntsager, også kogte i vand eller dampkogte, frosne, bortset fra sukkermajs henhørende under
 pos. 0704 40 00
 ex 0711 Grøntsager, foreløbigt konserverede f.eks. med svovldioxid, i saltlage, svovlsyrlingvand eller andre
 konserverende opløsninger, men ikke tilberedte til umiddelbar fortæring, bortset fra sukkermajs
 henhørende under pos. 0711 90 30
 0712-0714
 Kapitel 8
 ex Kapitel 9 Kaffe, te og krydderier, undtagen maté under pos. 0903
 Kapitel 10
 Kapitel 11
 Kapitel 12
 ex 1302 Pektinstoffer, pectinater og pectater
 1501-1514
 ex 1515 — Andre vegetabilske fedtstoffer og olier (undtagen jojobaolie og fraktioner deraf) samt fraktioner
 deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede
 ex 1516 — Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt fraktioner deraf, helt eller delvis hydrerede,
 inter-esterificerede, re-esterificerede eller elaidiniserede, også raffinerede, men ikke på anden måde
 bearbejdede, undtagen hærdet ricinusolie (såkaldt opalvoks)
 ex 1517 og
 ex 1518 — Margarine, kunstspisefedt og andre bearbejdede spiselige fedtstoffer
 ex 1522 — Restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks, undtagen
 degras
 Kapitel 16
 1701
 ex 1702 — Andet sukker, herunder kemisk ren lactose, maltose, glucose og fructose, i fast form; sirup og
 andre sukkeropløsninger uden indhold af tilsatte smagsstoffer eller farvestoffer; kunsthonning,
 også blandet med naturlig honning; karamel, undtagen varer henhørende under pos. 1702 11 00,
 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 50 00 og 1702 90 10
 1703
 1801 og 1802
 ---pagebreak--- 27.11.2004 DA Den Europæiske Unions Tidende L 352/127
 ex 1902 — Pastaprodukter med indhold af fisk, krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vanddyr, pølser og
 lign., kød eller slagteaffald (herunder fedt af enhver art) på over 20 vægtprocent
 ex 2001 — Agurker og asier, spiseløg, mangochutney, frugt af arten Capsicum, bortset fra sød peber, svampe
 og oliven, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre
 2002 og 2003
 ex 2004 — Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre,
 frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, bortset fra kartofler i form af


text:
mel eller
 flager og sukkermajs
 ex 2005 — Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke
 frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, bortset fra kartofler i form af mel eller
 flager og sukkermajs
 2006 og 2007
 ex 2008 — Frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret på anden måde, også
 tilsat sukker, andre sødemidler eller alkohol, ikke andetsteds tariferet, undtagen jordnøddesmør,
 palmehjerter, sukkermajs, yamsrødder, søde kartofler og lignende spiselige dele af planter, med
 indhold af stivelse på 5 vægtprocent og derover, vinblade, humleskud og andre lignende spiselige
 plantedele
 2009
 ex 2106 — Sirup og andre sukkeropløsninger, tilsat smagsstoffer eller farvestoffer
 2204
 2206
 ex 2207 — Ethanol (ethylalkohol), ikke denatureret, med et alkoholindhold på 80 % vol eller derover, frem-
 stillet af landbrugsprodukter, der er anført i denne liste; ethanol (ethylalkohol) og anden spiritus,
 denatureret, uanset alkoholindholdet, fremstillet af landbrugsprodukter, der er anført i denne liste
 ex 2208 — Ethanol (ethylalkohol), ikke denatureret, med et alkoholindhold på under 80 % vol, fremstillet af
 landbrugsprodukter, der er anført i denne liste
 2209
 Kapitel 23
 2401
 4501
 5301 og 5302
 ---pagebreak--- L 352/128 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.11.2004
 FÆLLESERKLÆRING
 vedrørende Fyrstendømmet Andorra
 1) Produkter med oprindelse i Fyrstendømmet Andorra henhørende under kapitel 25-97 i det harmonise-
 rede system godtages af Schweiz som produkter med oprindelse i Fællesskabet i den i denne aftale
 fastlagte betydning.
 2) Protokol nr. 3 finder tilsvarende anvendelse med henblik på at definere oprindelsesstatus for de oven-
 nævnte produkter.
 FÆLLESERKLÆRING
 vedrørende Republikken San Marino
 1) Produkter med oprindelse i Republikken San Marino godtages af Schweiz som produkter med oprindelse
 i Fællesskabet i den i denne aftale fastlagte betydning.
 2) Protokol nr. 3 finder tilsvarende anvendelse med henblik på at definere oprindelsesstatus for de oven-
 nævnte produkter.
 FÆLLESERKLÆRING
 om fornyet behandling af ændringer af oprindelsesreglerne som følge af ændringer af det harmo-
 niserede system
 Såfremt ændringer af de i henhold til afgørelse nr. 0000/2004 indførte oprindelsesregler som følge af
 ændringer af nomenklaturen ændrer indholdet af en regel, der fandtes, før afgørelse nr. 0000/2004 blev
 truffet, og det viser sig, at en sådan ændring skader de pågældende sektorers interesser, skal Det Blandede
 Udvalg som et hasteanliggende undersøge, om det er nødvendigt at retablere den pågældende regels indhold,
 som det var, før afgørelse nr. 0000/2004 blev truffet, hvis en af de kontraherende parter anmoder om en
 sådan undersøgelse i perioden frem til og med den 31. december 2004.
 Under alle omstændigheder skal Det Blandede Udvalg afgøre, om den pågældende regels indhold skal
 retableres eller ej, inden tre måneder, efter at det er blevet anmodet herom af en af aftalens parter.
 Hvis den pågældende regels indhold retableres, skal aftalens parter også sørge for de lovgivningsrammer, der
 kræves for at sikre, at told, der måtte være betalt på de pågældende varer indført efter den 1. januar 2002,
 kan refunderes.


text:
 Avis juridique important
 |
 21992A0228(05)
 Samarbejdsaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Sverige om forskning og udvikling på miljøområdet: videnskab og teknologi på miljøbeskyttelsesområdet (STEP) og europæisk program for klimatologi og naturkatastrofer (EPOCH) -
 EF-Tidende nr. L 054 af 28/02/1992 s. 0049
 SAMARBEJDSAFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Sverige om forskning og udvikling paa miljoeomraadet: videnskab og teknologi paa miljoebeskyttelsesomraadet (STEP) og europaeisk program for klimatologi og naturkatastrofer (EPOCH) DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, ogKONGERIGET SVERIGE, i det foelgende benaevnt »Sverige«, begge i det foelgende benaevnt »kontraherende parter«som tager i betragtning, at Faellesskabet og Sverige har indgaaet en rammeaftale om videnskabeligt og teknisk samarbejde, som traadte i kraft den 27. august 1987, som tager i betragtning, at Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Raadet«, ved beslutning 89/625/EOEF vedtog to fleraarige FTU-programmer paa miljoeomraadet (1989-1993): videnskab og teknologi paa miljoebeskyttelsesomraadet (STEP) og europaeisk program for klimatologi og naturkatastrofer (EPOCH), i det foelgende benaevnt »faellesskabsprogrammer«, som tager i betragtning, at det kan bidrage til en effektivisering af den forskning, som de kontraherende parter gennemfoerer inden for miljoebeskyttelse, og at unoedvendigt dobbeltarbejde kan undgaas, hvis Sverige inddrages i faellesskabsprogrammet, som tager i betragtning, at de igangvaerende droeftelser mellem Faellesskabet og de lande, der er medlemmer af Den Europaeiske Frihandelssammenslutning (EFTA), om et europaeisk oekonomisk samarbejdsomraade sandsynligvis vil foere til resultater paa F& U-omraadet, og at de kontraherende parter boer bestraebe sig paa at finde loesninger for det fortsatte samarbejde inden for F& U paa miljoeomraadet, som tager hensyn til denne udvikling, ogsom tager i betragtning, at Faellesskabet og Sverige forventer at faa gensidig fordel af, at Sverige inddrages i faellesskabsprogrammet -ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE BESTEMMELSER: Artikel 1Sverige inddrages ved denne aftale fra den 20. november 1989 i faellesskabsprogrammets gennemfoerelse som anfoert i bilag A. Gennemfoerelsen og Faellesskabets finansielle bidrag er beskrevet i bilag B. Artikel 2Stoerrelsen af Sveriges finansielle bidrag som foelge af associeringen med faellesskabsprogrammets gennemfoerelse fastlaegges som en forholdsmaessig andel af det beloeb, der hvert aar er afsat paa De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget i form af bevillinger til daekning af de finansielle forpligtelser, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Kommissionen«, har indgaaet dels med henblik paa arbejde, der skal udfoeres under forskningskontrakter med omkostningsdeling, som er noedvendige for faellesskabsprogrammets gennemfoerelse, dels med henblik paa afholdelse af udgifter i forbindelse med faellesskabsprogrammets tilrettelaeggelse og drift. Sveriges bidrag er lig med forholdet mellem Sveriges bruttonationalprodukt i markedspriser paa den ene side og summen af Faellesskabets medlemsstaters og Sveriges bruttonationalprodukt i markedspriser paa den anden side. Dette forhold beregnes paa grundlag af den seneste statistik fra Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Det beloeb, der skoennes noedvendigt til faellesskabsprogrammets gennemfoerelse, Sveriges bidrag og forfaldsplanen for de anslaaede forpligtelser er anfoert i bilag C. Bilag D indeholder finansieringsreglerne for Sveriges bidrag til faellesskabsprogrammets gennemfoerelse. Artikel 31. Med henblik paa denne aftale nedsaettes der et samarbejdsudvalg, i det foelgende benaevnt »udvalg«, som skal bistaa Kommissionen med gennemfoerelsen af


text: de saerprogrammer for forskning og udvikling paa miljoeomraadet (STEP og EPOCH), der blev vedtaget ved Raadets beslutning 89/625/EOEF. 2. Udvalget er sammensat af repraesentanter for Faellesskabet og for Sverige3. Udvalget hoeres i alle spoergsmaal vedroerende gennemfoerelsen af denne aftale. Med dette for oeje fremsaetter udvalget henstillinger. 4. Faellesskabets repraesentant traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre samordningen mellem gennemfoerelsen af denne aftale og de beslutninger, som Faellesskabet traeffer med hensyn til gennemfoerelsen af faellesskabsprogrammet. 5. Med henblik paa en korrekt gennemfoerelse af denne aftale udveksler de kontraherende parter oplysninger, og paa den ene parts anmodning afholder de konsultationer i udvalget. 6. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden og moedes paa den ene parts anmodning i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forretningsorden. Artikel 4For svenske forsknings- og udviklingsorganer og personer gaelder for indgivelse og bedoemmelse af forslag og for tildeling og indgaaelse af kontrakter under faellesskabsprogrammet de samme vilkaar som dem, der gaelder for kontrakter under dette program. Navnlig skal de almindelige bestemmelser, der gaelder for forskningskontrakter i Faellesskabet, ifoelge denne artikel finde tilsvarende anvendelse paa forskningskontrakter med svenske forsknings- og udviklingsorganer og personer, for saa vidt angaar spoergsmaal om beskatning og told samt udnyttelse af forskningsresultater. Artikel 5Kommissionen sender Sverige en kopi af de rapporter, der udarbejdes i henhold til artikel 4 i Raadets beslutning 89/625/EOEF. Artikel 6Hver kontraherende part forpligter sig til paa grundlag af sine egne regler og forskrifter at lette mobiliteten og bosaetningen for forskere, der i Sverige og i Faellesskabet deltager i aktiviteter, som er omfattet af denne aftale. Artikel 7Kommissionen og henholdsvis Sveriges miljoestyrelse (Statens Naturvaardsverk) i forbindelse med STEP og det svenske Naturvetenskapliga Forskningsraadet i forbindelse med EPOCH sikrer gennemfoerelsen af denne aftale. Artikel 8Bilag A, B, C og D til denne aftale udgoer en integrerende del af denne. Artikel 91. Denne aftales gyldighedsperiode er den samme som faellesskabsprogrammets. Hvis Faellesskabet reviderer faellesskabsprogrammet, kan aftalen opsiges paa vilkaar, som de kontraherende parter bliver enige om. Sverige underrettes om det reviderede programs noejagtige indhold senest en uge efter, at Faellesskabet har vedtaget det. De kontraherende parter underretter hinanden om enhver paataenkt opsigelse af aftalen senest en maaned efter vedtagelsen af Faellesskabets beslutning. 2. Vedtager Faellesskabet et nyt F& U-program paa miljoeomraadet, kan denne aftale genforhandles eller fornyes paa vilkaar, som de kontraherende parter bliver enige om. 3. Bortset fra stk. 1, kan hver af de kontraherende parter naar som helst opsige aftalen med seks maaneders varsel. Projekter og arbejdsopgaver, der er under udfoerelse, naar aftalen opsiges og/eller udloeber, fuldfoeres paa de vilkaar, der er fastsat i denne aftale. Artikel 10De kontraherende parter godkender aftalen i overensstemmelse med deres egne procedurer. Aftalen traeder i kraft den dag, de kontraherende parter har givet hinanden notifikation om afslutningen af de hertil fornoedne procedurer. Artikel 11Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i naevnte Traktat, og paa den anden side for Kongeriget Sveriges omraade. Artikel 12Denne aftale er udfaerdiget


text: i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, tysk og svensk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. BILAG A FAELLESSKABETS PROGRAM INDEN FOR VIDENSKAB OG TEKNOLOGI PAA MILJOEBESKYTTELSESOMRAADET (STEP) (1989-1993) Faellesskabets program omfatter foelgende forskningsomraader. Henvisningerne til underomraader under de ni forskningsomraader er vejledende. VejledendefordelingFORSKNINGSOMRAADE 1Miljoe og sundhed 5 %1.1. Udvikling af biologiske indikatorer for eksponering og undersoegelse af praekliniske virkninger1.2. Udvikling af miljoe-epidemiologi i Faellesskabet1.3. Indeluftens kvalitet og dens indvirkning paa menneskerFORSKNINGSOMRAADE 2Risikovurdering i forbindelse med kemikalier 10 %2.1. Indfoerelse og validering af protokoller med henblik paa vurdering af sundhedsfarer2.2. Alternativer til anvendelse af dyr ved kemikalieafproevning2.3. Metoder til bedoemmelse af kemikaliers abiotiske nedbrydning2.4. Forskning i bedoemmelse af kemikaliers oekologiske virkninger2.5. Videreudvikling og anvendelse af relationerne mellem den kemiske struktur og de biologiske virkninger (QSARs)FORSKNINGSOMRAADE 3Processer i atmosfaeren og luftkvalitet 20 %3.1. Troposfaerens kemi, herunder analyse af forurenende stoffer og andre luftbaarne stoffer, samt disses transport og deposition3.2. Stratosfaerens kemi, nedbrydning af ozonlaget og beslaegtede emner3.3. Luftforureningens indvirkning paa land- og vandoekosystemerFORSKNINGSOMRAADE 4Vandkvalitet 5 %4.1. Analyse af forurenende stoffer og disses omdannelse4.2. Forurenende stoffers virkningerVejledendefordelingFORSKNINGSOMRAADE 5Beskyttelse af jordbunden og grundvandet 8 %5.1. Beskyttelse mod uorganiske forurenende stoffer5.2. Beskyttelse mod organiske forurenende stoffer5.3. Virkninger foraarsaget af landbrugs- og skovbrugsvirksomhedFORSKNINGSOMRAADE 6Forskning i oekosystemer 12 %6.1. Landoekosystemer6.2. Vand- og kystoekosystemer (herunder vaadomraader)FORSKNINGSOMRAADE 7Beskyttelse og bevarelse af den europaeiske kulturarv 8 %7.1. Vurdering af nedbrydningsmekanismer7.2. Kritiske miljoefaktorer7.3. Vurdering af skader7.4. Karakterisering af materialer7.5. BevarelsesmetoderFORSKNINGSOMRAADE 8Teknologier til miljoebeskyttelse 12 %8.1. Affaldsforskning8.2. Emissionsbekaempelse8.3. Renere teknologiFORSKNINGSOMRAADE 9Stoerre teknologiske risici og brandsikring 20 %9.1. Fysiske og kemiske faenomener9.2. Teknologier til forebyggelse af ulykker9.3. Risikovurdering og -forvaltningI alt100 %FAELLESSKABETS PROGRAM INDEN FOR KLIMATOLOGI OG NATURKATASTROFER (EPOCH) (1989-1993) Fallesskabets program omfatter foelgende forskningsomraader. Henvisningerne til underomraader under de fire forskningsomraader er vejledende. VejledendefordelingFORSKNINGSOMRAADE 1Tidligere klimaforhold og klimaaendringer 15 %1.1. Modelberegning af ekstreme forhold (f.eks. istider)1.2. Det europaeiske klima i forandring: data og modelberegning (langtidsaendringer i relation til atmosfaerens CO2-indhold)FORSKNINGSOMRAADE 2Klimaprocesser og -modeller 30 %2.1. Paavisning modelberegninger og forudsigelse af klimaaendringer, navnlig med hensyn til virkningerne af drivhusgasser2.2. Det globale kulstofkredsloeb (undersoegelse af CO2-kilder og -draen)2.3. Processer paa landjorden (udveksling af energi, masse og impuls mellem jordbund, vegetation og atmosfaere)2.4. Klimatiske aspekter af aendringerne i ozonkoncentrationen og samspillet mellem troposfaere og stratosfaere2.5. Skyernes rolle i det klimatiske system2.6. Cirkulationen i verdenshavene og undersoegelse af udvekslingen mellem luft og hav med henblik paa modelberegninger af klimaet2.7. Processer i kryosfaeren (dannelse og stabilitet af isdaekket over land og hav)FORSKNINGSOMRAADE 3Klimatiske virkninger og klima-afhaengige risci 40 %3.1. AEndringer i vandstanden (faktorer, tempo og konsekvenser)3.2. Klimaets indvirkning paa land- og vandressourcerne (afgroeder, skove og vandforsyning og- reserver i Europa under et klima i forandring)3.3. Forringelse af jordbunden og oerkendannelse i Europa under et klima i forandring3.4. Naturlige skraaningers ustabilitet og erosion (navnlig jordskredsfaktorer, mekanismer og virkninger)3.5. Uvejr og oversvoemmelser i forbindelse med klimaaendringer (forstaaelse, forebyggelse og afboedning af virkningerne; metoder til prognose og kontrol)3.6. Skovbrande (forstaaelse af de vilkaar, der fremmer eller goer det muligt af forebygge saadanne brande; prognose med hensyn til brandenes alvorlige karakter og deres


text: hyppighed)VejledendefordelingFORSKNINGSOMRAADE 4Risiko for jordskaelv 15 %4.1. Maalinger af kraftige jordrystelser (hastighedsforoegelse i jorden og hastigheden under kraftige jordskaelv)4.2. Europaeiske datacentre og informationstjenester (net for indsamling og formidling af seismologiske data)4.3. Tvaerfaglige undersoegelser vedroerende jordskaelvsprognoser (bestemmelse og evaluering af forstadier til jordskaelv)4.4. Risikovurdering, herunder metoder til vurdering af boligers, vigtige forbindelseslinjers, historiske bygningers og monumenters saarbarhed over for jordskaelv4.5. Operettelse af en ekspertgruppe til videnskabelige feltundersoegelser efter et oedelaeggende jordskaelvI alt100 % BILAG B PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE OG STOERRELSEN AF FAELLESSKABETS FINANSIELLE DELTAGELSE Programmerne skal gennemfoeres paa grundlag afiii) forskningskontrakter med omkostningsdelingiii)samordnede aktioneriii)samordningsaktiviteteriv)uddannelses- og undervisningsaktiviteter ogiv)studier og vurderinger. Deltagerne kan vaere universiteter og andre hoejere laereanstalter, forskningsorganisationer og erhvervsvirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, enkeltpersoner eller en hvilken som helst kombination heraf, med hjemsted i Faellesskabet eller i Sverige. Projekterne skal som regel vaere tvaernationale, og mindst en af deltagerne skal have hjemsted i Faellesskabet. Hvad angaar kontrakter med omkostningsdeling vil Faellesskabets deltagelse almindeligvis daekke 50 % af de samlede udgifter, men denne procentsats kan variere alt efter forskningens art og udviklingsstade. For saa vidt angaar projekter, som universiteter og forskningsinstitutter gennemfoerer under dette program, kan Faellesskabet baere op til 100 % af de ekstraomkostninger, som det paagaeldende forskningsarbejde medfoerer. BILAG C FINANSIERING 1. Ifoelge Raadets beslutning om vedtagelse af STEP- og EPOCH-programmerne anslaas de midler, der er noedvendige til faellesskabsprogrammernes gennemfoerelse, at beloebe sig til 75 mio. ECU til STEP og 40 mio. ECU til EPOCH. 2. Sveriges finansielle bidrag som foelge af associeringen med faellesskabsprogrammerne anslaas til 2 520 480 ECU til STEP og 1 296 769 ECU til EPOCH, som ud over eventuelle andre bidrag fra tredjelande skal laegges til ovennaevnte beloeb i overensstemmelse med artikel 2 i denne aftale. 3. Den vejledende forfaldsplan for forpligtelsesbevillingerne til STEP- og EPOCH-programmerne og for Sveriges finansielle bidrag ser saaledes ud: >TABELPOSITION>>TABELPOSITION> BILAG D FINANSIERINGSREGLER 1. I dette bilag fastlaegges de regler for Sveriges finansielle bidrag som omhandlet i aftalens artikel 2. 2. Ved hvert aars begyndelse, eller naar en aendring af faellesskabsprogrammet medfoerer en stigning i de midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beder Kommissionen Sverige indbetale et beloeb, der svarer til landets aftalemaessige bidrag til omkostningerne. Dette bidrag udtrykkes baade i ecu og i svensk moentenhed, idet ecu'ens sammensaetning er som defineret i Raadets forordning (EOEF) nr. 3180/78 (1), aendret ved forordning (EOEF) nr. 1971/89 (2). Bidragets stoerrelse i svensk moentenhed beregnes efter kursen den dag, Kommissionen beder Sverige indbetale beloebet. Sverige betaler sit aftalemaessige bidrag til de aarlige omkostninger ved hvert aars begyndelse og senest tre maaneder efter indkaldelsen af beloebet. Forsinkes indbetalingen, betaler Sverige renter af det skyldige beloeb med en sats, der svarer til den hoejeste diskontosats, der gaelder i Faellesskabets medlemsstater paa forfaldsdagen. Satsen forhoejes med 0,25 procentpoint for hver maaneds forsinkelse. Den forhoejede sats anvendes for hele den periode, hvormed indbetalingen forsinkes. Renten forfalder imidlertid kun, hvis bidraget indbetales mere end tre maaneder efter, at Kommissionen har sendt opfordringen til at indbetale. Svenske repraesentanters og eksperters rejseomkostninger som foelge af deres deltagelse i arbejdet


text: i det udvalg, der er omhandlet i aftalens artikel 3, refunderes af Kommissionen efter de gaeldende procedurer for EF-medlemsstaternes repraesentanter og eksperter, navnlig i overensstemmelse med Raadets afgoerelse 84/338/Euratom, EKSF, EOEF (3). 3. De beloeb, Sverige indbetaler, krediteres faellesskabsprogrammet som budgetindtaegter, der opfoeres under den relevante budgetpost i oversigten over indtaegter i De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. 4. Finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget gaelder for forvaltningen af bevillingerne. 5. Ved udgangen af hvert aar udarbejdes der en oversigt over faellesskabsprogrammets bevillinger, som sendes Sverige til orientering. (1) EFT nr. L 379 af 30. 12. 1978, s. 1. (2) EFT nr. L 189 af 4. 7. 1989, s. 1. (3) EFT nr. L 177 af 4. 7. 1984, s. 25.


text:
 24.1.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 21/57
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 204/2012
 af 26. oktober 2012
 om ændring af EØS-aftalens protokol 10 om forenkling af kontrol og formaliteter i forbindelse med godstransport
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I artikel 9b, stk. 1, i kapitel IIa i EØS-aftalens protokol 10 fastsættes, at de kontraherende parter indfører og anvender de toldsikkerhedsforanstaltninger, der fastlægges i kapitel IIa, over for varer, der ankommer til eller forlader deres toldområder, og sikrer således ækvivalens mellem sikkerhedsniveauerne ved deres ydre grænser.
 (2)
 I artikel 9h i kapitel IIa i EØS-aftalens protokol 10 fastsættes en procedure til foretagelse af de nødvendige ændringer for at tage hensyn til udviklingen i EU-lovgivningen i anliggender, der er omfattet af kapitel IIa.
 (3)
 EU-lovgivningen om toldsikkerhedsforanstaltninger er blevet ændret, navnlig ved Kommissionens forordning (EF) nr. 312/2009 (1), Kommissionens forordning (EU) nr. 169/2010 (2) og Kommissionens forordning (EU) nr. 430/2010 (3).
 (4)
 Bestemmelserne i EØS-aftalens protokol 10 skal bringes i overensstemmelse med ændringerne i EU-lovgivningen for at sikre ækvivalens mellem sikkerhedsniveauerne.
 (5)
 Denne afgørelse finder ikke anvendelse på Island og Liechtenstein. Disse lande bør dog kunne tilslutte sig den efter en ny afgørelse.
 (6)
 Protokol 10 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag I i protokol 10 til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Artikel 2, stk. 1, litra e), affattes således:
 »e)
 varer, for hvilke toldangivelsen i henhold til de kontraherende parters lovgivning kan afgives mundtligt eller i og med, at grænsen overskrides, med undtagelse af løsøre og bohave, paller, containere og transportmidler til vej-, jernbane-, luft- og søtransport samt transport ad indre vandveje, der transporteres i henhold til en transportkontrakt«
 2)
 Artikel 2, stk. 1, litra j), affattes således:
 »j)
 følgende varer, der føres ind i eller ud af en kontraherende parts toldområde direkte til eller fra bore- eller produktionsplatforme eller vindmøller, som drives af en person, der er etableret i de kontraherende parters toldområde:
 i)
 varer, der har udgjort en del af sådanne platforme eller vindmøller i nybygnings-, reparations-, vedligeholdelses- eller ombygningsøjemed
 ii)
 varer, der har været anvendt til udstyring af nævnte platforme eller vindmøller
 iii)
 andre forsyninger, der er blevet anvendt eller forbrugt på nævnte platforme eller vindmøller, og
 iv)
 ufarlige affaldsprodukter fra nævnte platforme eller vindmøller«.
 3)
 Efter artikel 2, stk. 1, litra l), indsættes følgende:
 »m)
 varer afsendt fra Helgoland, Republikken San Marino og Vatikanstaten til én af de kontraherende parter eller afsendt fra én af de kontraherende parter til disse områder
 n)
 varer, der transporteres med skib i fast rutefart med behørig bevilling efter de samme procedurer som fastsat i artikel 313b i forordning (EØF) nr. 2454/93.«
 4.
 Artikel 2, stk. 3, affattes således:
 »3. Der kræves ingen summarisk udgangsangivelse i følgende tilfælde:
 a)
 for varer, der leveres til montering som dele af eller tilbehør til skibe eller luftfartøjer, motorbrændstof, smøremidler og gas, der er nødvendig


text:
for driften af skibene eller luftfartøjerne, fødevarer og andre varer, der skal forbruges eller sælges om bord
 b)
 for varer, der er omfattet af en forsendelsesprocedure, når de data, der kræves indeholdt i den summariske udgangsangivelse, er oplyst i den elektroniske forsendelsesangivelse, og såfremt bestemmelsestoldstedet også er udgangstoldstedet
 c)
 for varer, der lastes i en havn eller lufthavn på de kontraherende parters respektive toldområde med henblik på losning i en anden havn eller lufthavn på dette område, når disse varer under et midlertidigt ophold i en havn eller lufthavn uden for dette toldområde skal forblive om bord på det skib eller det luftfartøj, der transporterer dem
 d)
 for varer, der i en havn eller lufthavn ikke losses fra det transportmiddel, der bragte dem ind i de kontraherende parters respektive toldområde, og som vil føre dem ud af samme område
 e)
 for varer, der blev lastet i en tidligere havn eller lufthavn i de kontraherende parters respektive toldområde, og som forbliver om bord på det transportmiddel, der skal føre dem ud af dette område
 f)
 når varer under midlertidig opbevaring eller i frizone af kontroltype I under tilsyn af det samme toldsted omlades fra det transportmiddel, der førte dem til det midlertidige oplag eller frizonen, til et skib, et luftfartøj eller en jernbanevogn, der skal føre dem fra nævnte midlertidige oplag eller frizone ud af de kontraherende parters respektive toldområde, såfremt
 i)
 omladning sker senest 14 kalenderdage efter det tidspunkt, hvor varerne blev frembudt til midlertidig opbevaring eller til en frizone af kontroltype I; under ekstraordinære omstændigheder kan toldmyndighederne forlænge perioden med den tid, der er nødvendig for at afhjælpe disse omstændigheder
 ii)
 oplysninger om varerne står til rådighed for toldmyndighederne, og
 iii)
 der, så vidt det er transportøren bekendt, ikke sker nogen ændring af varernes bestemmelsessted og modtageren.«
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 3
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 26. oktober 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Atle LEIKVOLL
 Formand
 (1) EUT L 98 af 17.4.2009, s. 3.
 (2) EUT L 51 af 2.3.2010, s. 2.
 (3) EUT L 125 af 21.5.2010, s. 10.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.
 Fælles erklæring fra de kontraherende parter til Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 204/2012 af 26. oktober 2012 om ændring af EØS-aftalens protokol 10 vedrørende artikel 1, stk. 2, i bilag I til protokol 10
 Med hensyn til de data, der kræves indeholdt i den summariske indgangs- eller udgangsangivelse, bekræfter de kontraherende parter, at
 —
 bestemmelserne vedrørende EORI-numre og
 —
 bestemmelserne vedrørende krav for omdirigeringsanmodninger, jf. punkt 2.6 — tabel 6 i bilag 30a,
 indført ved Kommissionens forordning (EF) nr. 312/2009 af 16. april 2009, ikke finder anvendelse på angivelser, der er indgivet i en EFTA-stat.


text:
 Avis juridique important
 |
 21998A1210(01)
 Forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering af den internationale termonukleare forsøgsreaktor - Regeringen for de Amerikanske Staters erklæring
 EF-Tidende nr. L 335 af 10/12/1998 s. 0062 - 0065
 BILAG FORLÆNGELSE AF ITER-TP AFTALEN Forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering af den internationale termonukleare forsøgsreaktor DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB, JAPANS REGERING, DEN RUSSISKE FØDERATIONS REGERING OG AMERIKAS FORENEDE STATERS REGERING (»parterne«),SOM HENVISER TIL aftalen mellem parterne om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER), som blev indgået den 21. juli 1992 (»aftalen«), og protokol nr. 2 til denne aftale, der blev indgået den 21. marts 1994,SOM ER OPMÆRKSOMME PÅ de fremskridt, der er sket, og de forslag, som er blevet fremsat med hensyn til fortsat samarbejde inden for aftalens rammer,SOM ØNSKER at fortsætte samarbejdet inden for aftalens rammer for at muliggøre fremtidige beslutninger om ITER's opførelse og drift i overensstemmelse med aftalens artikel 1, ogSOM HANDLER i overensstemmelse med aftalens artikel 22 og 25, stk. 2,ER BLEVET ENIGE OM at ændre aftalen således:i artikel 25, stk. 1, ændres udtrykket »seks år« til »ni år«.Denne ændring træder i kraft ved parternes underskrivelse.>TABELPOSITION>Overenskomst om forlængelse af ITER-TP-aftalen I DE FÆLLES TEKNISKE AKTIVITETERS OMFANG 1) Lokalitetsspecifikke aktiviteter:- tilpasning af projekteringen til placering på bestemte lokaliteter og overslag over omkostningerne herved- sikkerhedsanalyse og teknisk støtte til forberedelse af autorisationsansøgninger2) Projektering, herunder mere omfattende muligheder og overslag over omkostninger herved, prototypeafprøvning og FU, herunder fysiske undersøgelser3) Udarbejdelse af dokumentation med henblik på fremtidige indkøb under inddragelse af resultaterne fra punkt 1 og 2.II ANDRE FORBEREDENDE AKTIVITETER Parterne vil også:1) udarbejde forslag og al nødvendig dokumentation til den fuldstændige virkeliggørelse af ITER, herunder udkast til aftale om bygning og drift samt dermed forbundne udkast til gennemførelsesordninger samt oplysninger om bredere idéers mulige virkninger på, hvilken vej der skal følges mod udviklingen af fusionsenergi2) tilpasse CFG/LG's struktur og arbejdsmåde med henblik på en effektiv start på den fremtidige byggefase, når og hvis det besluttes at gå i gang3) hen imod udgangen af år 2 sammen tage de fælles tekniske aktiviteter under punkt I, f.eks. forberedelse af autorisation, omkostningsoverslag, den organisatoriske udvikling, byggeforberedelser og den indenlandske situation op til revision for derefter at udarbejde en fælles evaluering til brug for den enkelte part.III PARTERNES BIDRAG TIL DE FÆLLES AKTIVITETER 1) Lokalitetsspecifikke aktiviteter Alle parter har interesse og er engageret i det arbejde, der skal foregå på grundlag af lokalitetsbeskrivelserne. Arbejdet udføres derfor i fællesskab under ITER-direktørens ledelse inden for rammerne af TP, det gælder dog ikke udarbejdelse af dokumenter, som skal foreligge på værtspartens/værtslandets sprog og i dens/dets udformning.De berørte parter- fremlægger samtidig med ITER-rådets 14. møde (IR-14. juli 1998), lokalitetsbeskrivelser i overensstemmelse med dokumentet om lokalitetskrav og forudsætningerne for lokalitetsbestemt


text: projektering- sørger i tide for, at der kan indledes uformelle drøftelser med myndighederne med henblik på at forberede ansøgningerne om autorisation til at bygge og drive ITER.Direktøren og lederne af de pågældende lokalgrupper (LG) indleder et uformelt samråd, så opgaverne i punkt I.1 ovenfor på grundlag af de berørte parters lokalitetsbeskrivelser kan indgå i det arbejdsprogram, der skal forelægges for IR-14 efter møde herom i det rådgivende forvaltningsudvalg (RFU).Projekteringstilpasningerne foretages under skyldig hensyntagen til kontrol med projektets anslåede omkostninger.2) Almindelig støtte Parterne- bevarer den Centrale Fælles Gruppe (CFG) og udfører tildelte opgaver- leverer frivillige bidrag på forskellige områder, herunder styrkelse af det videnskabelige grundlag for aktiviteterne i punkt I.2, f.eks. ved at udnytte de nuværende frivillige ordninger- sørger fortsat for fælles arbejdssteder (FAS) og støtter øget samvirke.3) Anslåede ressourcer De anslåede ressourcer til de planlagte arbejdsopgaver i punkt I (foruden dem, der allerede er øremærket gennem opgaveaftalerne) er efter direktørens forslag, som støttes af ITER-rådet (Protokol over IR-12's beslutninger punkt 6.1.1, tillæg 9) følgende:>TABELPOSITION>De enkelte parter gør deres bedste for at levere deres ressourcebidrag (aftalens artikel 12 og 14) og således opfylde deres forpligtelser i henhold til aftalens artikel 17, stk. 1.IV GÆLDENDE ORDNINGER 1) Disse overenskomster skal sammen med tidligere overenskomster, der blev indgået samtidig med underskrivelsen af aftalen og protokol nr. 2, gælde for forlængelsesperioden, medmindre parterne skriftligt fastsætter andet.2) De nuværende ordninger, hvor andre lande deltager i henhold til aftalens artikel 19, vil fortsat være gældende.3) IAEA vil fortsat bestræbe sig for at lette samarbejdet og stille sin assistance til rådighed i overensstemmelse med aftalens artikel 20.V INDGÅELSE AF OVERENSKOMST Parterne udfører de fælles aktiviteter med det generelle formål at muliggøre effektiv påbegyndelse af en eventuel fremtidig opførelse af ITER og erkender i tilknytning hertil betydningen af forberedende arbejde på alle relevante områder.


text:
 30.5.2007
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 137/68
 Regulativ nr. 51 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af motordrevne køretøjer med mindst fire hjul med hensyn til støjemissioner
 Tillæg nr. 50: Regulativ nr. 51
 Revision 1
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 5 til ændringsserie 02 — Trådt i kraft: 18. juni 2007
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Specifikationer
 7.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af en køretøjstype
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Overgangsbestemmelser
 12.
 Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative afdelinger
 BILAG
 Bilag 1
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til støjemissioner i henhold til regulativ nr. 51
 Bilag 2
 Udformning af godkendelsesmærket
 Bilag 3
 Metoder og instrumenter til måling af støj fra motorkøretøjer (målemetode A)
 Bilag 4
 Klassificering af køretøjer
 Bilag 5
 Udstødningssystemer, som indeholder fibermaterialer
 Bilag 6
 Trykluftstøj
 Bilag 7
 Kontrol af produktionens overensstemmelse
 Bilag 8
 Specifikationer for måleplads
 Bilag 9
 Køretøjets prøvningsdata — målemetode B
 Bilag 10
 Metoder og instrumenter til måling af støj fra motorkøretøjer (målemetode B)
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ anvendes på køretøjer i klasse M og N (1) med hensyn til støjemissioner.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår støjemissioner
 2.2. »køretøjstype«: en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:
 2.2.1.
 karosseriets form og materiale (navnlig motorrummet og støjdæmpningen af det)
 2.2.2.
 køretøjets længde og bredde
 2.2.3.
 motortype (styret tænding eller kompressionstænding, to- eller firetaktsmotor, stempelmotor eller drejestempelmotor, cylinderantal og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement samt maksimal effekt og tilsvarende omdrejningstal) eller elektromotortype
 2.2.4.
 transmission, antallet af gear og deres udvekslingsforhold
 2.2.5.
 støjreduktionssystem som defineret i punkt 2.3 og 2.4
 2.2.6.
 Uanset bestemmelserne i punkt 2.2.2 og 2.2.4 kan køretøjer af andre klasser end M1 og N1
 (1) med samme motortype og/eller forskellige overordnede gearudvekslingsforhold betragtes som køretøjer af samme type.
 Ovennævnte forskelle betragtes dog som værende en ændring af typen, hvis de medfører, at der foreskrives en anden prøvningsmetode.
 2.3. »støjreduktionssystem«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra et motorkøretøj og dets udstødning
 2.4. »støjreduktionssystemer af forskellig type«: støjreduktionssystemer, der afviger indbyrdes på væsentlige punkter, såsom:
 2.4.1.
 at deres komponenter som beskrevet i punkt 4.1 har forskellige handelsnavne eller varemærker
 2.4.2.
 at egenskaberne af de materialer, som udgør en komponent, er forskellige, eller at komponenterne har forskellig form eller størrelse; en afvigelse med hensyn til metalovertræk (galvanisering, aluminiumcoating osv.) anses ikke for at ændre typen
 2.4.3.
 at driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige
 2.4.4.
 at deres komponenter er samlet på forskellig vis
 2.4.5.
 at antallet af indsugningslyddæmpere og/eller udstødningslyddæmpere er forskelligt
 2.5. »støjreduktionssystemkomponent«: en af de komponenter, der i


text:
samlet tilstand udgør støjreduktionssystemet
 Disse komponenter omfatter især: udstødningsrør, ekspansionskammer, selve lyddæmperen.
 2.5.1. Luftfilteret betragtes kun som komponent, hvis det er nødvendigt for overholdelsen af de tilladte støjniveauer.
 2.5.2. Manifolds betragtes ikke som komponenter af støjreduktionssystemet.
 2.6. »totalvægt«: den teknisk tilladelige maksimale vægt, der er erklæret af fabrikanten (denne vægt kan være større end den totalvægt, der er godkendt af den nationale myndighed)
 2.7. »motorens (nominelle) effekt«: motoreffekten i kW (ECE), målt ved ECE-metoden i henhold til regulativ nr. 85
 2.8. »massen af et køretøj i køreklar stand (mro)«: massen af et ulæsset køretøj med karrosseri og, for en bil til påhængskøretøj, med koblingsanordning, i køreklar stand, eller massen af chassis med førerhus, når karrosseriet og/eller koblingsanordningen ikke monteres af fabrikanten (med kølervæske, smøremidler, 90 % brændstof, 100 % andre væsker bortset fra spildevand, værktøj, reservehjul og fører (75 kg) samt for busser massen af en ekstra fører eller lignende (75 kg), hvis der i køretøjet er et sæde beregnet til denne
 2.9. »nominel motorhastighed, S«: den angivne motorhastighed i min-1 (omdrejninger i minuttet), hvorved motoren i henhold til regulativ nr. 85 opnår sin nominelle maksimale nettoeffekt
 Hvis den nominelle maksimale nettoeffekt nås ved flere motorhastigheder, anvendes den højeste motorhastighed.
 2.10. »effekt/masseforhold-indeks (PMR)«: en numerisk størrelse (se bilag 10, punkt 3.1.2.1.1) uden dimension, der anvendes til beregning af acceleration
 2.11. »referencepunkt«: et punkt, der defineres på følgende måde:
 .11.1.
 klasse M1 og N1:
 —
 for køretøjer med frontmotor: køretøjets forkant
 —
 for køretøjer med centermotor: køretøjets midtpunkt
 —
 for køretøjer med hækmotor: køretøjets bagkant
 2.11.2.
 klasse M2, M3, N2 og N3:
 det punkt på motorens forkant, som er tættest på køretøjets forkant
 2.12. »motor«: energikilde, uden løst tilbehør
 2.13. »målacceleration«: acceleration ved delvis gasgivning i bytrafik, afledt af statistiske undersøgelser
 2.14. »referenceacceleration«: den krævede acceleration ved accelerationsprøvning på prøvebane
 2.15. »gearudvekslingsforholdsvægtningsfaktor k«: en numerisk størrelse uden dimension, der anvendes til kombination af prøveresultaterne for to udvekslingsforhold i forbindelse med accelerationsprøven og konstanthastighedsprøven
 2.16. »deleffektfaktor kp«: en numerisk størrelse uden dimension, der anvendes til vægtede kombinationer af prøveresultater af accelerationsprøven og konstanthastighedsprøven for køretøjer
 2.17. »foracceleration«: anvendelse af en anordning for accelerationskontrol forud for AA′ med henblik på at opnå stabil acceleration mellem AA′ og BB′
 2.18. »låst udvekslingsforhold«: kontrol af transmissionen med henblik på at forhindre, at der kan skiftes gear under en prøve.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår støjemissioner skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal bilægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:
 3.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2 nævnte punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype skal være anført i form af numre og symboler
 3.2.2.
 en fortegnelse over støjreduktionssystemets komponenter, tydeligt identificeret
 3.2.3.
 en tegning af støjreduktionssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering i køretøjet
 3.2.4.
 detaljerede tegninger af hver enkelt komponent med henblik på at gøre det nemt at finde den og identificere den, samt en nærmere angivelse af det anvendte materiale
 3.3.


text:
Ved anvendelse af punkt 2.2.6 udvælges det køretøj, der skal repræsentere den pågældende klasse, af den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningen, i samråd med køretøjets fabrikant, som det køretøj, der har den laveste masse i køreklar tilstand og den korteste længde og i henhold til specifikationerne i punkt 3.1.2.3.2.3 i bilag 3.
 3.4. På begæring af den tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningen, skal fabrikanten desuden indlevere et eksemplar af støjreduktionssystemet og en motor med mindst samme slagvolumen og nominelle maksimale effekt som den, der er monteret på det køretøj, for hvilket der ansøges om godkendelse.
 3.5. Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 4. MÆRKNING
 4.1. Støjreduktionssystemets komponenter skal foruden fastgørelsesdele og rør være mærket med følgende:
 4.1.1.
 fabriks- eller handelsmærke for fabrikanten af støjreduktionssystemet og dets komponenter, og
 4.1.2.
 fabrikantens handelsbeskrivelse.
 4.2. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.
 4.3. En komponent kan være mærket med adskillige godkendelsesnumre, hvis den er godkendt som komponent i adskillige udskiftningslyddæmpningssystemer.
 5. GODKENDELSE
 5.1. Godkendelse bevilges kun, hvis
 a)
 køretøjstypen opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 ved prøvning efter metode A i bilag 3, og
 b)
 resultaterne af prøvningen af denne køretøjstype fra den 1. juli 2007 og i en periode på højst to år frem i overensstemmelse med målemetode B i bilag 10 er indført i prøvningsrapporten i bilag 9 og meddelt Europa-Kommissionen og de kontraherende parter, der har udtrykt interesse for at modtage data. Dette omfatter ikke prøvninger udført i forbindelse med udvidelse af eksisterende godkendelser i henhold til regulativ nr. 51. Desuden betragtes et køretøj ikke som en ny type i henhold til denne overvågningsprocedure, hvis det kun afviger med hensyn til punkt 2.2.1 og 2.2.2.
 5.2. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 02 svarende til ændringsserie 02, der trådte i kraft den 18. april 1995) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til samme type køretøj, som er udstyret med en anden type støjreduktionssystem, eller til en anden køretøjstype.
 5.3. Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved brug af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1.
 5.4. På alle køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 5.4.1.
 en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har foretaget godkendelsen (2)
 5.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 5.4.1.
 5.5. Svarer køretøjet til en type, som efter et eller flere af


text:
de regulativer, der er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I dette tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 5.4.1.
 5.6. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 5.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 5.8. Bilag 2 til dette regulativ giver eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 6. FORSKRIFTER
 6.1. Almindelige specifikationer
 6.1.1. Køretøjet, dets motor og dets støjreduktionssystem skal være udformet, konstrueret og samlet således, at køretøjet ved normal anvendelse trods de svingninger, det er udsat for, opfylder forskrifterne i dette regulativ.
 6.1.2. Støjreduktionssystemet skal være udformet, konstrueret og samlet således, at det i et rimeligt omfang kan modstå de korrosive betingelser, det udsættes for i forbindelse med køretøjets anvendelse.
 6.2. Forskrifter vedrørende støjniveau
 6.2.1. Målemetoder
 6.2.1.1. Støjemissioner fra køretøjstyper indleveret til godkendelse skal måles ved hjælp af de to metoder, der er beskrevet i bilag 3 til dette regulativ, både når køretøjet er i bevægelse, og når det er stationært (3). Ved køretøjer, der fremdrives af en elektromotor, måles støjemissioner kun, når køretøjet er i bevægelse.
 Køretøjer med en tilladt totalvægt på over 2 800 kg skal foruden de andre målinger underkastes en måling af trykluftstøj ved stationært køretøj i overensstemmelse med specifikationerne i bilag 6, hvis det hertil svarende bremseudstyr udgør en del af køretøjet.
 6.2.1.2. De to værdier, der måles i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.1.1, indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1 til nærværende regulativ.
 De værdier, der måles i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.1.1, indføres i en prøvningsrapport og et certifikat svarende til modellen i bilag 1.
 6.2.2. Støjgrænser
 6.2.2.1. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 6.2.2.2 må støjniveauet for køretøjstyper målt ved metoden beskrevet i punkt 3.1 i bilag 3 til dette regulativ ikke overskride følgende grænser:
 Køretøjsklasse
 Grænseværdier
 (dB(A))
 6.2.2.1.1.
 Køretøjer indrettet til personbefordring med højst ni siddepladser, førerens plads medregnet
 74
 6.2.2.1.2.
 Køretøjer indrettet til personbefordring med mere end ni siddepladser, førerens plads medregnet, hvis tilladte totalvægt overstiger 3,5 tons, og
 6.2.2.1.2.1.
 med en motoreffekt på mindre end 150 kW (ECE)
 78
 6.2.2.1.2.2.
 med en motoreffekt på 150 kW (ECE) eller derover
 80
 6.2.2.1.3.
 Køretøjer indrettet til personbefordring med mere end ni siddepladser, førerens plads medregnet; køretøjer, der anvendes til varetransport
 6.2.2.1.3.1.
 med en tilladt totalvægt på indtil 2 tons
 76
 6.2.2.1.3.2.
 med en tilladt totalvægt større end 2 tons, men ikke større end 3,5 tons
 77
 6.2.2.1.4.
 Køretøjer, der anvendes til varetransport, med en tilladt totalvægt på over 3,5 tons
 6.2.2.1.4.1.
 med en motoreffekt på mindre end 75 kW (ECE)
 77
 6.2.2.1.4.2.
 med en motoreffekt på 75 kW (ECE) eller mere, men mindre end 150 kW (ECE)
 78


text:
6.2.2.1.4.3.
 med en motoreffekt på 150 kW (ECE) eller derover
 80
 6.2.2.2. I følgende tilfælde gælder dog andre grænseværdier:
 6.2.2.2.1. For de i punkt 6.2.2.1.1 og 6.2.2.1.3 nævnte køretøjstyper, der er udstyret med kompressionsmotor og forbrændingsmotor med direkte indsprøjtning, øges grænseværdierne med 1 dB(A).
 6.2.2.2.2. For køretøjstyper konstrueret til terrængående anvendelser (4) og med en tilladt totalvægt på over 2 tons, øges grænseværdierne med:
 6.2.2.2.2.1.
 1 dB(A), hvis de er udstyret med en motor med en effekt på mindre end 150 kW (ECE)
 6.2.2.2.2.2.
 2 dB(A), hvis de er udstyret med en motor med en effekt på 150 kW (ECE) eller mere.
 6.2.2.2.3. For de i punkt 6.2.2.1.1 nævnte motortyper, der er udstyret med transmissioner med mere end fire fremadgående gear, og som har en tilladt maksimaleffekt på mere end 140 kW (ECE) og et forhold maksimaleffekt/totalvægt på mere end 75 kW/t, øges grænseværdierne med 1 dB(A), hvis den hastighed, hvormed køretøjets bagkant passerer linjen BB′ i tredje gear, er højere end 61 km/h.
 6.3. Specifikationer for udstødningssystemer indeholdende fibermaterialer
 6.3.1. Forskrifterne i bilag 5 anvendes.
 7. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN KØRETØJSTYPE
 7.1. Enhver ændring af køretøjstypen skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Den pågældende myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller
 7.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen.
 7.2. Bekræftelse af eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 5.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.
 7.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1. Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 6 ovenfor.
 8.2. Der gennemføres passende kontrol af produktionen for at sikre, at kravene i punkt 8.1 er opfyldt.
 8.3. Indehaveren af godkendelsen skal navnlig
 8.3.1. sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol af produkternes kvalitet
 8.3.2. have adgang til det kontroludstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse
 8.3.3. sikre, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed
 8.3.4. analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion
 8.3.5. sikre, at der for hver produkttype mindst udføres de i dette regulativs bilag 7 foreskrevne prøver
 8.3.6. sørge for, at der efter enhver prøveudtagning og prøvning, som viser manglende overensstemmelse med den pågældende type, foretages en ny prøveudtagning og prøvning. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af


text:
overensstemmelsen af den pågældende produktion.
 8.4. Den kompetente myndighed, som har udstedt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.
 8.4.1. Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.
 8.4.2. Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.
 8.4.3. Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere gyldigheden af prøver, der er udført i henhold til punkt 8.4.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.
 8.4.4. Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.
 8.4.5. Den kompetente myndighed foretager normalt inspektion en gang hver andet år. Hvis en inspektion giver negativt resultat, skal den kompetente myndighed påse, at der træffes sådanne foranstaltninger, at produktionsoverensstemmelsen genetableres hurtigst muligt.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Den godkendelse, der meddeles en køretøjstype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis de ovenfor fastsatte krav ikke er opfyldt.
 9.2. Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 10.1. Ophører indehaveren af typegodkendelsen fuldstændig med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt efter dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. OVERGANGSBESTEMMELSER
 11.1. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen af parterne i aftalen om anvendelsen af regulativet nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.2. Fra den 1. oktober 1995 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke meddele godkendelse, medmindre den godkendte køretøjstype opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.3. Fra den 1. oktober 1996 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder kravene i ændringsserie 02 til dette regulativ.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De parter i 1958-aftalen, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.), bilag 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2. Senest ændret ved Ændring 4).
 (2) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien,


text:
11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttede), 37 for Tyrkiet, 38-39 (ubenyttede), 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine og 47 for Sydafrika. De efterfølgende numre tildeles til andre stater i den kronologiske rækkefølge, disse ratificerer eller tiltræder overenskomsten om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.
 (3) Der udføres en prøvning, mens køretøjet holder stille, for at tilvejebringe en referenceværdi for administrationer, der anvender denne metode til kontrol af køretøjer i brug.
 (4) Som defineret i Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), bilag 7 (TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2, annex 7/Rev. 2).
 BILAG 1
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET
 Model A
 (se punkt 5.4 i dette regulativ)
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, angiver, at den pågældende køretøjstype med hensyn til støjemissioner er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 51 med godkendelsesnummer 022439. Godkendelsesnummerets første to cifre angiver, at regulativ nr. 51 allerede indeholdt ændringsserie 02, da godkendelse meddeltes.
 Model B
 (se punkt 5.5 i dette regulativ)
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 51 og 33 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at på meddelelsesdatoerne for de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 51 ændringsserien 02, mens regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige version.
 (1) Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.
 BILAG 3
 METODER OG INSTRUMENTER TIL MÅLING AF STØJ FRA MOTORKØRETØJER
 1. MÅLEINSTRUMENTER
 1.1. Akustiske målinger
 Støjmåleren — eller et tilsvarende målesystem — og den af fabrikanten anbefalede vindskærm skal som minimum opfylde kravene til måleinstrumenter af type 1 i overensstemmelse med IEC 651, anden udgave.
 Målingerne udføres ved frekvensvægtning A og tidsvægtning F.
 Ved anvendelse af et system, der indebærer periodisk overvågning af det A-vægtede støjniveau, foretages der aflæsning med tidsintervaller på højst 30 ms.
 1.1.1. Kalibrering
 Ved begyndelse og slutning af hver målesession skal hele målesystemet kontrolleres med en lydkalibrator, der opfylder forskrifterne for lydkalibratorer af mindst præcisionsklasse 1 i henhold til IEC 942:1988. Uden yderligere justering skal forskellen mellem aflæsningerne ved to på hinanden følgende kontroller være mindre end eller lig med 0,5 dB. Hvis denne værdi overskrides, skal resultaterne af målinger foretaget efter den seneste tilfredsstillende kontrol kasseres.


text:
1.1.2. Overholdelse af kravene
 Lydkalibreringsanordningens overensstemmelse med IEC 942:1988 kontrolleres en gang om året, og instrumentsystemets overensstemmelse med IEC 651, anden udgave, kontrolleres mindst hvert andet år af et laboratorium, der er godkendt til at udføre kalibreringer, der kan spores til relevante standarder.
 1.2. Målinger af omdrejningstal og hastighed
 Motorens omdrejningstal og køretøjets hastighed måles med måleinstrumenter med en nøjagtighed på ± 2 % eller bedre.
 1.3. Meteorologiske måleinstrumenter
 De meteorologiske måleinstrumenter, der anvendes til overvågning af omgivelsesparametre, skal omfatte følgende:
 i)
 et apparat til måling af temperatur med en nøjagtighed på ± 1 °C;
 ii)
 et apparat til måling af vindhastighed med en nøjagtighed på ± 1,0 m/s.
 2. MÅLEFORSKRIFTER
 2.1. Sted
 2.1.1. Målepladsen skal bestå af en accelerationsbane i midten, omgivet af et praktisk taget plant prøveområde.
 Accelerationsbanen skal være plan; kørebanen skal være tør og af en sådan beskaffenhed, at rullestøjen er ringe.
 Prøvebanen skal være sådan udformet, at kravene til et frit lydfelt mellem støjkilden og mikrofonen opfyldes med en nøjagtighed på 1 dB. Dette krav anses for at være opfyldt, når der ikke findes nogen lydreflekterende afskærmning af betydning såsom hegn, klipper, broer eller bygninger inden for en afstand af 50 m fra accelerationsbanens midtpunkt. Banens overflade må i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 8 til dette regulativ ikke være dækket af let frostsne, løs jord eller aske eller være bevokset med højt græs. Der må ikke i nærheden af mikrofonen eller støjkilden være forhindringer, der kan påvirke støjfeltet. Den, som skal foretage målingerne, skal anbringe sig således, at han ikke på nogen måde kan påvirke måleinstrumentets udslag.
 2.1.2. Målingerne må ikke foretages under dårlige vejrforhold. Det skal sikres, at resultaterne ikke påvirkes af kastevinde.
 Eventuelle målinger foretaget under indvirkning af en lydtop, der synes at være uden forbindelse med køretøjets almindelige lydkarakteristik, lades ude af betragtning.
 2.1.2.1. Meteorologiske måleinstrumenter skal være opstillet i nærheden af prøveområdet i en højde af 1,2 ± 0,1 m.
 Målingerne foretages, når temperaturen for den omgivende luft er mellem 0 °C og 40 °C.
 Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstødene, i mikrofonhøjde overstiger 5 m/s i støjmålingsintervallet; vindhastigheden måles for hvert testforløb.
 I løbet af støjmålingsintervallet registreres værdierne for temperatur, vindhastighed og retning, relativ luftfugtighed og atmosfæretryk.
 2.1.3. Støjen fra andre støjkilder end det køretøj, som prøves, inklusive støj fremkaldt af vinden, skal være mindst 10 dB(A) lavere end støjen fra køretøjet.
 2.2. Køretøj
 2.2.1. Målingerne udføres med køretøjet i ulastet stand og uden tilkoblet påhængsvogn eller sættevogn, undtagen i forbindelse med ikke-adskillelige leddelte køretøjer.
 2.2.2. De dæk, der anvendes ved prøven, udvælges af køretøjets fabrikant i overensstemmelse med markedsføringspraksis og tilgængelighed på markedet; de skal være i overensstemmelse med en af de af fabrikanten specificerede dækstørrelser og have en mindste slidbanetykkelse på 1,6 mm i dækkets hovedriller.
 Dækkene skal ved prøvningen have et tryk, der er passende for køretøjets vægt.
 2.2.3. Inden målingen bringes køretøjet i normal driftstilstand med hensyn til:
 2.2.3.1
 temperaturer
 2.2.3.2.
 justeringer
 2.2.3.3.
 brændstof
 2.2.3.4.
 tændrør, karburator(er) o.l.
 2.2.4. Hvis køretøjet drives af mere


text:
end to hjul, prøves det ved det sæt drivende hjul, der anvendes ved kørsel på normal vej.
 2.2.5. Er køretøjet udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under støjmålingen.
 2.2.6. Er køretøjet udstyret med et udstødningssystem indeholdende fibermaterialer, skal systemet konditioneres før prøven i henhold til bilag 5.
 3. PRØVNINGSMETODER
 3.1. Måling af støj fra køretøjer i bevægelse
 3.1.1. Generelle prøvningsbetingelser (se tillægget, figur 1)
 3.1.1.1. Der foretages mindst to målinger på hver side af køretøjet. Foreløbige målinger kan foretages med henblik på justeringer, men disse målinger lades ude af betragtning.
 3.1.1.2. Mikrofonen anbringes i en afstand af 7,5 m ± 0,2 m fra banens referencelinje CC' (figur 1) og 1,2 m ± 0,1 m over jorden. Den retning, i hvilken mikrofonen har størst følsomhed, skal være vandret og vinkelret på køretøjets bane (linjen CC').
 3.1.1.3. De to linjer AA' og BB', der er parallelle med linjen PP', og som findes henholdsvis 10 m foran og 10 m bagved denne linje, skal være markeret på prøvebanen.
 Køretøjet fremføres i en lige linje over accelerationsbanen på en sådan måde, at dets midterplan i længderetningen er så tæt som muligt på linjen CC', og det fremføres til linjen AA' ved konstant hastighed som specificeret nedenfor. Når køretøjets forende passerer linjen AA', gives der fuld gas så hurtigt som muligt, og gasgivningen fastholdes fuldt åben, indtil køretøjets bagende passerer linjen BB'; der lukkes derefter for gassen så hurtigt som muligt.
 3.1.1.4. For leddelte køretøjer bestående af to fast sammenkoblede køretøjer, der anses for at være ét enkelt køretøj, ses der ved passagen af linjen BB' bort fra sættevognen
 3.1.1.5. Det maksimale støjniveau med A-vægtning udtrykt i decibel (dB(A)) måles under køretøjets forbikørsel mellem linjerne AA' og BB'. Denne værdi udgør resultatet af målingen.
 3.1.2. Bestemmelse af udgangshastighed
 3.1.2.1. Anvendte symboler
 Bogstavsymbolerne i dette afsnit anvendes i følgende betydninger:
 S
 :
 motorens omdrejningstal som angivet i punkt 5.4 i bilag 1
 NA
 :
 ensartet motoromdrejningstal ved fremførsel til linjen AA'
 VA
 :
 ensartet hastighed for køretøjet ved fremførsel til linjen AA'
 Vmax
 :
 maksimal hastighed som angivet af køretøjets fabrikant.
 3.1.2.2. Køretøjer uden gearskifte
 For køretøjer uden gearskifte eller transmissionskontrol skal den ensartede hastighed ved tilnærmelse af linjen AA' være således at:
 enten VA = 50 km/h
 eller VA svarende til NA = 3/4 S, og VA ≤ 50 km/h
 for køretøjer af klasse M1 og for køretøjer af andre klasser end M1 med en motoreffekt, der ikke overstiger 225 kW (ECE)
 eller VA svarende til NA = 1/2 S, og VA ≤ 50 km/h
 for køretøjer af andre klasser end M1 med en motoreffekt større end 225 kW (ECE)
 eller for køretøjer, der fremdrives af en elektromotor
 eller VA = 50 km/h,
 alt efter hvad der er lavest.
 3.1.2.3. Køretøjer med manuelt betjent gearskifte
 3.1.2.3.1. Udgangshastighed
 Køretøjet fremføres til linjen AA' ved konstant hastighed med tolerancen ± 1 km/h; undtagen ved tilfælde, hvor den kontrollerende faktor er motorhastighed, skal tolerancen være enten ± 2 % eller ±


text:
50 min-1, alt efter hvad der er størst, således at:
 enten VA = 50 km/h
 eller VA svarende til NA = 3/4 S , og VA ≤ 50 km/h
 for køretøjer af klasse M1 og for køretøjer af andre klasser end M1 med en motoreffekt, der ikke overstiger 225 kW (ECE)
 eller VA svarende til NA = 1/2 S, og VA ≤ 50 km/h
 for køretøjer af andre klasser end M1 med en motoreffekt større end 225 kW (ECE)
 eller for køretøjer, der fremdrives af en elektromotor
 eller VA = 50 km/h,
 alt efter hvad der er lavest.
 3.1.2.3.2. Valg af gear
 3.1.2.3.2.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 (1) udstyret med en gearkasse med fire fremadgående gear eller mindre, prøves i andet gear.
 3.1.2.3.2.2. Køretøjer i klasse M1 og N1
 (1) udstyret med en gearkasse med mere end fire fremadgående gear, prøves successivt i andet og tredje gear. Gennemsnitsværdien for de støjniveauer, der registreres ved disse to tilstande, beregnes.
 Køretøjer i klasse M1, der har mere end fire fremadgående gear, og som er udstyret med en motor, der har en maksimaleffekt på mere end 140 kW (ECE) og har et forhold maksimaleffekt/totalvægt, der er større end 75 kW (ECE)/t, prøves dog kun i tredje gear, forudsat at den hastighed, hvormed køretøjets bagende passerer linjen BB' i tredje gear, er højere end 61 km/h.
 Hvis motorhastigheden i løbet af prøvningen i andet gear overstiger den motorhastighed S, hvorved motoren udvikler sin nominelle maksimale effekt, gentages prøven ved udgangshastigheder, der nedsættes trinvist med 5 %, indtil motorhastigheden ikke længere overstiger S.
 Hvis motorhastigheden S stadig opnås med en udgangshastighed svarende til tomgangshastighed, udføres prøven kun i tredje gear, og de pågældende resultater vurderes på dette grundlag.
 3.1.2.3.2.3. Køretøjer af andre klasser end M1 og N1, hvor det samlede antal fremadgående gear er x (heri medregnet gear opnået ved hjælpetransmission eller multigearaksel) prøves sekventielt ved anvendelse af udvekslingsforhold lig med eller højere end x/n (2)
 (3).
 De indledende prøver udføres ved anvendelse af udvekslingsforholdet svarende til gear (x/n) eller det næste højere gear, hvis (x/n) ikke er et heltal. Prøvningen fortsættes fra gear (x/n) til det næste højere gear.
 Skiftning af gear til næste højere gear fra (x/n) indstilles ved gear X, hvor motorens mærkehastighed nås, lige før køretøjets bagende passerer linjen BB'.
 Eksempel på beregningerne i forbindelse med en prøve: Der er 16 fremadgående udvekslingsforhold for et fremdriftssystem med en transmission med 8 gear og en hjælpetransmission med 2 gear. Hvis motoren har 230 kW: (x/n) = (8 × 2)/3 = 16/3 = 5 1/3. Det første gear, der anvendes ved prøven, er nummer seks (ud af det samlede antal gear for såvel hovedtransmissionen og hjælpetransmissionen, dvs. nummer seks ud af tilsammen 16); det næste gear på vej mod X er 7.
 Ved køretøjer med forskelligt samlet antal gear bestemmes prøvekøretøjets repræsentativitet for køretøjstypen på følgende måde:
 Hvis det højeste støjniveau noteres mellem udvekslingsforholdet x/n og udvekslingsforhold X, er køretøjet repræsentativt for sin type.
 Hvis det højeste støjniveau noteres ved udvekslingsforholdet


text:
x/n, betragtes det udvalgte køretøj kun som repræsentativt for sin type, hvis der er tale om et køretøj, der har et lavere totaludvekslingsforhold end x/n.
 Hvis det højeste støjniveau noteres ved udvekslingsforholdet X, betragtes det udvalgte køretøj kun som repræsentativt for sin type, hvis der er tale om et køretøj, der har et højere totaludvekslingsforhold end X.
 Køretøjet betragtes imidlertid også som repræsentativt for sin type, hvis prøvningerne på anmodning fra ansøgeren udstrækkes til flere udvekslingsforhold end forudset, og det højeste støjniveau noteres mellem de yderste prøvede udvekslingsforhold.
 3.1.2.4. Automatgear (4)
 3.1.2.4.1. Køretøjer uden manuel gearvælger
 3.1.2.4.1.1. Udgangshastighed
 Køretøjet fremføres til linjen AA' ved forskellige ensartede hastigheder på 30, 40 og 50 km/h eller hastigheder på 3/4 af den maksimale hastighed på vej, hvis denne værdi er lavere.
 Er køretøjet udstyret med automatgear, som ikke kan prøves efter den i det følgende beskrevne procedure, skal køretøjet prøves ved forskellige hastigheder (30 km/h, 40 km/h og 50 km/h) eller ved 3/4 af køretøjets maksimale hastighed som specificeret af fabrikanten, hvis denne hastighed er lavere. Der vælges de betingelser, der fører til det højeste støjniveau.
 3.1.2.4.2. Køretøjer med manuel gearvælger med X stillinger
 3.1.2.4.2.1. Udgangshastighed
 Køretøjet fremføres til linjen AA' ved en konstant hastighed svarende til den laveste af følgende hastigheder med tolerancen ± 1 km/h; undtagen ved tilfælde, hvor den kontrollerende faktor er motorhastighed, skal tolerancen være enten ± 2 % eller ± 50 min-1, alt efter hvad der er størst, således at:
 enten VA = 50 km/h
 eller VA svarende til NA = 3/4 S, og VA ≤ 50 km/h
 for køretøjer af klasse M1 og for køretøjer af andre klasser end M1 med en motoreffekt, der ikke overstiger 225 kW (ECE)
 eller VA svarende til NA = 1/2 S, og VA ≤ 50 km/h
 for køretøjer af andre klasser end M1 med en motoreffekt større end 225 kW (ECE)
 eller for køretøjer, der fremdrives af en elektromotor
 eller VA = 50 km/h,
 alt efter hvad der er lavest.
 Hvis der ved køretøjer med mere end to separate gear i løbet af prøvningen automatisk geares ned til første gear, kan denne nedgearing dog undgås, hvis fabrikanten vælger dette i henhold til punkt 3.1.2.4.2.4.
 3.1.2.4.2.2. Den manuelle gearvælgers stilling
 Prøvningen udføres med gearvælgeren i den stilling, der af fabrikanten anbefales til »normal kørsel«. Ekstern nedgearing (f.eks. kickdown) anvendes ikke.
 3.1.2.4.2.3. Hjælpegear
 Hvis køretøjet er udstyret med manuel hjælpetransmission eller multigearaksel, anvendes den indstilling, der er beregnet til normal bykørsel. Under ingen omstændigheder må den særlige gearvælgers stilling for langsom kørsel, parkering eller bremsning anvendes.
 3.1.2.4.2.4. Forhindring af nedgearing
 Nogle køretøjer, som er udstyret med automatgear (to eller flere forskellige udvekslinger), vil kunne geare ned til udvekslinger, der normalt ikke bruges ved bykørsel som defineret af fabrikanten. Gear, der er beregnet til langsom kørsel, parkering eller bremsning, betragtes som gear, der ikke anvendes til bykørsel. I sådanne tilfælde kan operatøren vælge at foretage en af følgende modifikationer:
 a)
 øge køretøjets hastighed v til maksimalt 60 km/h for at undgå en sådan nedgearing


text:
b)
 fastholde køretøjets hastighed v ved 50 km/h og begrænse brændstoftilførslen til motoren til 95 % af den tilførsel, der er nødvendig for fuld belastning; denne betingelse betragtes som opfyldt
 i)
 for motorer med gnisttænding: når vinklen for gasspjældets åbning er 90 % af fuld åbning
 ii)
 for motorer med kompressionstænding: når brændstoftilførslen til indsprøjtningspumpen er begrænset til 90 % af fuld tilførsel.
 c)
 etablere og anvende elektronisk kontrol til forhindring af nedgearing til gear, der er lavere end dem, der anvendes ved normal bykørsel som defineret af fabrikanten.
 3.1.3. Fortolkning af resultater
 Målinger af støjemissioner fra køretøjer i bevægelse anses for gyldige, når forskellen mellem to på hinanden følgende målinger på samme side af køretøjet ikke afviger fra hinanden med mere end 2 dB(A) (5).
 Den registrerede værdi skal være det højeste målte støjniveau. Hvis denne værdi overskrider det maksimalt tilladte støjniveau for den klasse, det prøvede køretøj tilhører, med mere end 1 dB(A), udføres endnu en serie bestående af to målinger med tilsvarende mikrofonplaceringer. Tre af de fire resultater indhentet ved denne anden mikrofonplacering skal falde inden for de foreskrevne grænser.
 For at tage højde for måleinstrumenters eventuelt manglende præcision reduceres de værdier, der aflæses under måling med 1 dB(a).
 3.2. Måling af støj fra stationære køretøjer
 3.2.1. Støjniveau i køretøjers nærhed
 For at lette efterfølgende kontrol af køretøjer i brug måles støjniveauet tæt på udstødningssystemet i overensstemmelse med følgende forskrifter, og måleresultaterne indføres i den prøvningsrapport, der er udarbejdet med henblik på udstedelse af godkendelsen jf. bilag 1.
 3.2.2. Akustiske målinger
 Målingerne foretages ved hjælp af en præcisionsstøjmåler, jf. punkt 1.1 i dette bilag.
 3.2.3. Måleplads — lokale betingelser (figur 2)
 3.2.3.1. Målingerne udføres på et stationært køretøj på en plads svarende til den, der anvendes til målinger af køretøjer i bevægelse, og som derfor også er omfattet af forskrifterne i bilag 8 til dette regulativ.
 3.2.3.2. Under prøvningen må ingen personer med undtagelse af iagttageren og chaufføren opholde sig på målepladsen, og disses tilstedeværelse må ikke have nogen indflydelse på måleinstrumenternes udslag.
 3.2.4. Uønsket støj og vindstøj
 Måleinstrumentets udslag fra omgivelsernes støj skal være mindst 10 dB(A) lavere end de under prøvningen målte lydtryk. Mikrofonen kan være forsynet med en egnet vindskærm, forudsat at der tages hensyn til dens indflydelse på mikrofonens følsomhed.
 3.2.5. Målemetode
 3.2.5.1. Målingernes art og antal
 Det maksimale støjniveau udtrykkes i A-vægtet decibel (dB(A)) og måles i det i punkt 3.2.5.3.2.1 foreskrevne tidsrum.
 Der foretages mindst 3 målinger i hvert målepunkt.
 3.2.5.2. Placering og klargøring af køretøjet
 Køretøjet skal placeres på midten af målepladsen i frigear og med koblingen indkoblet. Hvis køretøjets konstruktion ikke tillader dette, skal køretøjet prøves i overensstemmelse med fabrikantens forskrifter for stationær prøvning af motor. Før hver måleserie skal motoren bringes i normal drifttilstand som specificeret af fabrikanten.
 Er køretøjet udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under støjmålingen.
 3.2.5.3. Måling af støj i nærheden af udstødningen (se tillægget, figur 2)
 3.2.5.3.1. Mikrofonplaceringer
 3.2.5.3.1.1. Mikrofonen skal være placeret i en højde over


text:
jorden, der er lig med udstødningsrørets, under alle omstændigheder mindst 0,2 m.
 3.2.5.3.1.2. Mikrofonen skal være rettet mod udstødningsgasstrømmens afgangsåbning og placeres i en afstand af 0,5 m fra denne.
 3.2.5.3.1.3. Den retning, hvori mikrofonen har størst følsomhed, skal være vandret og danne en vinkel på 45° ± 10° med det lodrette plan for udstødningsrørets retning. Anvisninger fra fabrikanten af støjmåleren med hensyn til støjmålerens retning skal overholdes. I forhold til dette plan skal mikrofonen placeres således, at den befinder sig i størst mulig afstand fra køretøjets midterlængdeplan; i tvivlstilfælde vælges den afstand, der giver den størst mulige afstand fra køretøjets overflade.
 3.2.5.3.1.4. Er udstødningen forsynet med to eller flere afgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mindre end 0,3 m, og som er forbundet med samme lyddæmper, foretages der kun én måling; mikrofonens placering skal være orienteret efter den afgangsåbning, der er nærmest en af køretøjets yderste grænseflader, eller hvis en sådan afgangsåbning ikke findes, orienteret mod den afgangsåbning, der er højest over jordniveau.
 3.2.5.3.1.5. Ved køretøjer med lodret udstødning (f.eks. erhvervskøretøjer), placeres mikrofonen i samme højde som udstødningsrørets afgangsåbning. Mikrofonens retning skal være lodret og opadpegende. Den skal placeres i en afstand af 0,5 m fra køretøjets side, nærmest udstødningen.
 3.2.5.3.1.6. Ved køretøjer forsynet med udstødninger med flere afgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mere end 0,3 m, foretages der en måling for hver afgangsåbning, og det højeste støjniveau noteres.
 3.2.5.3.2. Motorens driftsforskrifter
 3.2.5.3.2.1. Motoren betjenes ved konstante omdrejninger med følgende specifikationer: 3/4 S for såvel motorer med kontrolleret tænding som dieselmotorer.
 3.2.5.3.2.2. Når det konstante omdrejningstal er nået, bringes gashåndtaget hurtigt tilbage til tomgangsstillingen. Støjniveauet måles i et tidsrum, der begynder med en ganske kort periode med konstant omdrejningstal og varer hele decelerationsperioden igennem, idet støjmålerens maksimale visning er det gyldige måleresultat.
 3.2.6. Resultater
 3.2.6.1. Aflæsningerne fra måleinstrumentet rundes af til nærmeste decibel.
 Kun værdier indhentet fra tre på hinanden følgende målinger, som ikke afviger indbyrdes med mere end 2 dB(A), tages i betragtning.
 3.2.6.2. Den højeste af disse tre værdier udgør prøvningsresultatet.
 (1) Som defineret i bilag 4 til dette regulativ.
 (2) Hvor: n = 2 for køretøjer med en motoreffekt på højst 225 kW (ECE), n = 3 for køretøjer med en motoreffekt på over 225 kW (ECE).
 (3) Hvis x/n ikke giver et helt tal, anvendes det nærmeste højere udvekslingsforhold.
 (4) Alle køretøjer udstyret med automatgear.
 (5) Spredningen af resultaterne fra testforløb kan reduceres, hvis der anvendes 1 minuts pause mellem testforløbene i tomgang og frigear til stabilisering af køretøjets driftstemperatur.
 Tillæg til bilag 3
 Målepositioner for køretøjer i bevægelse
 BILAG 4
 KLASSIFICERING AF KØRETØJER (1)
 1. KLASSE L
 (Ikke relevant for dette regulativ)
 2. KLASSE M — MOTORDREVNE KØRETØJER, DER HAR MINDST FIRE HJUL, OG SOM ANVENDES TIL PERSONTRANSPORT
 2.1.
 :
 Klasse M1
 :
 Køretøjer til personbefordring med højst 8 siddepladser foruden førerens plads.
 2.2.
 :
 Klasse M2
 :
 Køretøjer til personbefordring med over 8 siddepladser foruden førerens plads og en totalvægt på indtil 5 tons.
 2.3.
 :
 Klasse M3
 :
 Køretøjer