text: alle kontraherende parter i denne aftale er repræsenteret.2. Den Blandede Opfølgningsgruppe handler efter fælles aftale. Den mødes normalt en gang om året, idet dato, sted og dagsorden fastsættes efter fælles aftale. Disse møder afholdes så vidt muligt på samme tid som møderne i de fælles udvalg eller fælles grupper, der er oprettet mellem Fællesskabet og andre af Organisationen af Amerikanske Staters medlemslande.Der kan indkaldes til ekstraordinære møder i Den Blandede Opfølgningsgruppe efter aftale mellem alle de kontraherende parter.3. Den Blandede Opfølgningsgruppe fastsætter selv sin forretningsorden.Artikel 10 Den Blandede Opfølgningsgruppe rolle1. Den Blandede Opfølgningsgruppe administrerer denne aftale og sikrer, at den gennemføres korrekt. Med henblik herpå- undersøger og udvikler den de retningslinjer, der er nødvendige for at sikre, at aftalen fungerer korrekt- holder de kontraherende parter den løbende underrettet om deres erfaringer med aftalens anvendelse- træffer den afgørelser i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 2- fremsætter den henstillinger i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 3- undersøger og udvikler den de tekniske bistandsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 7- undersøger og udvikler den andre mulige former for samarbejde om spørgsmål vedrørende prækursorer og kemiske stoffer.2. Den Blandede Opfølgningsgruppe vedtager efter fælles aftale beslutninger om ændringer af bilag A og B.De kontraherende parter iværksætter disse beslutninger i overensstemmelse med deres egen lovgivning.Hvis en repræsentant for en kontraherende part i Den Blandede Opfølgningsgruppe har accepteret en beslutning med forbehold af afslutning af de interne procedurer, der er nødvendige i så henseende, træder beslutningen, hvis den ikke indeholder nogen dato, i kraft på den første dag i den anden måned efter meddelelsen om, at procedurerne er afsluttet.3. Den Blandede Opfølgningsgruppe retter henstillinger til de kontraherende parter oma) ændringer af denne aftaleb) andre nødvendige foranstaltninger i forbindelse med aftalens anvendelse.Artikel 11 Andre aftaler1. Med forbehold af de relevante bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab træder denne aftale i stedet for bestemmelserne i bilaterale aftaler, der er indgået mellem en eller flere af Fællesskabets medlemsstater og Ecuador, hvis de er uforenelige med bestemmelserne i denne aftale. Disse bilaterale aftaler berører ikke fællesskabsbestemmelserne om meddelelse mellem de kompetente administrative myndigheder i Fællesskabet af enhver oplysning på de områder, der er dækket af denne aftale, som kunne være af interesse for Fællesskabet.2. De kontraherende parter underretter desuden hinanden om alle foranstaltninger vedrørende kontrollerede stoffer, der aftales med andre lande.Artikel 12 Ikrafttræden1. Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den dato, hvor det sidste instrument om ratifikation, accept eller godkendelse, efter de regler, der gælder i hver kontraherende part, er deponeret.2. De i stk. 1 nævnte instrumenter deponeres hos Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union, der fungerer som depositar.3. Depositaren meddeler de kontraherende parter datoen for hver parts deponering af de instrumenter, der er nævnt i stk. 1, og datoen for denne aftales ikrafttræden.Artikel 13 Gyldighed og opsigelse1. Denne aftale indgås for en periode på fem år og videreføres, medmindre andet bestemmes, stiltiende for perioder af samme varighed.2. Denne aftale kan ændres ved fælles aftale


text: mellem de kontraherende parter.3. Hver kontraherende part kan træde ud af denne aftale med tolv måneders skriftlig opsigelse til den anden kontraherende part.Artikel 14 Gyldige teksterDenne aftale, der er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed, deponeres i arkiverne hos Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union, som fremsender en bekræftet genpart til hver af de kontraherende parter.Hecho en Madrid, el dieciocho de diciembre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Madrid den attende december nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Madrid am achtzehnten Dezember neunzehnhundertfünfundneunzig. ̧ãéíå óôç Ìáäñßôç, óôéò äåêáïêôþ Äåêåìâñßïõ ÷ßëéá åííéáêüóéá åíåíÞíôá ðÝíôå.Done at Madrid on the eighteenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-five.Fait à Madrid, le dix-huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Madrid, addì diciotto dicembre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Madrid, de achttiende december negentienhonderd vijfennegentig.Feito em Madrid, em dezoito de Dezembro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Madridissa kahdeksantenatoista päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Madrid den artonde december nittonhundranittiofem.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftÃéá ôçí ÅõñùðáúêÞ ÊïéíüôçôáFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen>REFERENCE TIL EN FILM>Por la República de EcuadorFor Republikken EcuadorFür die Republik EcuadorÃéá ôç Äçìïêñáôßá ôïõ ÉóçìåñéíïýFor the Republic of EcuadorPour la république de l'ÉquateurPer la Repubblica dell'EcuadorVoor de Republiek EcuadorPela República da EquadorEcuadorin tasavallan puolestaFör Republiken Ecuador>REFERENCE TIL EN FILM>BILAG A Stoffer, der er omfattet af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2 MethylethylketonToluenKaliumpermanganatSvovlsyreAcetoneEthyletherSaltsyreEddikesyreanhydridAnthranilsyrePhenyleddikesyrePiperidinBILAG B Stoffer, der er omfattet af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 Avis juridique important
 |
 21988A0421(01)
 AFTALE OM Det Europæiske Atomenergifællesskabs deltagelse i skitseprojekteringen af Den Internationale Termonukleare Forsøgsreaktor (ITER) sammen med Japan, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker og Amerikas Forenede Stater -
 EF-Tidende nr. L 102 af 21/04/1988 s. 0032
 ***** AFTALE OM Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs deltagelse i skitseprojekteringen af Den Internationale Termonukleare Forsoegsreaktor (ITER) sammen med Japan, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker og Amerikas Forenede Stater Aftalen bestaar af: A. Brevet fra generaldirektoeren for Den Internationale Atomenergiorganisation, sendt den 2. november 1987 til lederen af den delegation, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber har ved de internationale organisationer i Wien, tillige med indlaeg 1 (Kommissorium vedroerende skitseprojektering af en ITER og dets bilag) og indlaeg 2 (Referat af moedet i ITER-QIC, IAEA, Wien, den 18. og 19. oktober 1987). B. Svaret paa ovennaevnte brev fra Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber. Ovennaevnte dokumenter A og B er vedfoejet denne aftale som bilag. A. Brev fra Den Internationale Atomenergiorganisation 2. november 1987. Hr. ambassadoer, Jeg tillader mig at henvise til de fusionsdroeftelser, som for nylig fandt sted i Wien, og til deres positive resultat. En fusionsenergikilde indebaerer mange fordele. Fusionsenergi kommer fra en kilde, som er bogstavelig talt uudtoemmelig, ensartet fordelt og relativt billig. Denne energiform er endvidere mere miljoevenlig, idet den er forbundet med faerre problemer paa dette omraade, end mange andre teknologier. Virkeliggoerelsen af et kommercielt levedygtigt anlaeg baseret paa fusionsenergi anerkendes derfor overalt som en fordel for hele menneskeheden. Siden 1958 har fusionsforskning vaeret genstand for internationalt samarbejde i et omfang, som er usaedvanligt inden for andre videnskabelige omraader, og siden sin tilblivelse har Den Internationale Atomenergiorganisation haft et fusionsprogram, som i vaesentlig grad har lettet dette samarbejde. Jeg tror, at Organisationen fortsat kan spille den nyttige rolle i international fusionsforskning, den hidtil har haft. Ud fra denne opfattelse har IAEA interesseret sig staerkt for de aftaler paa hoejt plan, der blev indgaaet i 1985 med henblik paa at udvide internationalt samarbejde inden for fusionsforskning, og har glaedet sig over at kunne stille sine tjenester til raadighed for de fremtidige partnere i organisationsfasen af en ny og betydningsfuld international opgave med titlen principskitseundersoegelse af den internationale termonukleare forsoegsreaktor (ITER). Det har yderligere glaedet os at hoere, at dette arbejde nu er blevet afsluttet med et positivt resultat, idet henstillinger om at ivaerksaette ITER-aktiviteten i overensstemmelse med det kommissorium, der er opnaaet enighed om, nu vil blive fremsat over for de paagaeldende myndigheder. Aktiviteten vil blive udfoert af fire parter: Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom), Japan, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker og Amerikas Forenede Stater. IAEA vil vaere rede til at stille de tjenester til raadighed og udoeve de funktioner, der er skitseret i kommissoriet, paa de betingelser, der er defineret i bilag IV til dette dokument. Herudover vil organisationen paatage sig de noedvendige konsultationer med Det Europaeiske Faellesskab og vaertslandet med henblik paa at definere privilegier og immuniteter, som parterne i ITER-projektet vil nyde der, hvor skitseprojekteringen vil finde sted. Jeg har nu den aere at indbyde Det Europaeiske Atomenergifaellesskab til


text: at deltage i ovennaevnte aktivitet i overensstemmelse med kommissoriet (indlaeg 1) og henstillingerne i referatet af det andet moede i firepartsinitiativudvalget for ITER, afholdt i Wien den 18. og 19. oktober 1987 (indlaeg 2). Modtag, hr. ambassadoer, forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. For Den Internationale Atomenergiorganisation Hans BLIX Generaldirektoer INDLAEG 1 KOMMISSORIUM vedroerende skitseprojektering af en International Termonuklear Forsoegsreaktor Artikel 1 Samarbejdsparter Samarbejdet vil foregaa under Den internationale Atomenergiorganisation (IAEA)'s auspicier blandt fire parter, der har lige status og yder lige bidrag. Parterne vil vaere Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom) (1), Japan, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker (USSR) og Amerikas Forenede Stater (USA), i det foelgende benaevnt »parterne«. Artikel 2 Samarbejdets emneomraader Samarbejdets emneomraader (i det foelgende benaevnt »skitseprojekteringen«) vil vaere: projektering: a) at definere at saet tekniske karakteristika for en international termonuklear forsoegsreaktor (ITER) og derefter udfoere det noedvendige projekteringsarbejde for at fastslaa principskitsen b) at definere kommende forsknings- og udviklingsbehov og udarbejde skoen over udgifter, personale og tidsplan for virkeliggoerelse af en saadan reaktor c) at definere placeringsbehovene for ITER og gennemfoere en sikkerheds- og miljoeanalyse F&U-aktiviteter: d) at gennemfoere et koordineret specifikt vuderende forsknings- og udviklingsarbejde til stoette for projekteringsaktiviteterne med henblik paa at tilvejebringe en skitse, som saa skal vaere tilgaengelig for alle parter og kunne anvendes enten i deres egne nationale programmer eller indgaa som en del af et stoerre internationalt samarbejdsprogram. Artikel 3 Tidsplan og rapportering 3.1. Skitseprojekteringen vil blive gennemfoert i to faser: - en definitionsfase - og en projekteringsfase. 3.2. I definitionsfasen vil der i overensstemmelse med retningslinjerne i artikel 4 blive defineret en ITER-skitse med et enkelt saet tekniske karakteristika. Dette arbejde vil blive dokumenteret i definitionsfaserapporten, som efter godkendelse af ITER-Raadet vil blive stillet til raadighed for parterne i november 1988. 3.3. Som en del af definitionsfasen vil der i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6 og 7 blive udarbejdet et foreloebigt arbejdsprogram for projekterings- og F&U-aktiviteterne. Efter godkendelse af ITER-Raadet (artikel 5) vil dette program blive stillet til parternes raadighed i midten af 1988. Parternes gennemfoerelse af F&U-aktiviteterne vil begynde, saa snart programmet er godkendt af ITER-Raadet. 3.4. Projekteringsfasen vil begynde, saa snart definitionsfaserapporten er godkendt. Resultatet af projekteringsfasen vil vaere en endelig rapport, som indeholder principskitsen for ITER og en beskrivelse af alt udfoert arbejde i forbindelse med gennemfoerelsen af skitseprojekteringen. Rapporten vil omfatte og dokumentere alle omraader defineret i artikel 2. 3.5. Skitseprojekteringen vil vaere faerdig pr. 31. december 1990. Artikel 4 Retningslinjer for skitseprojekteringen af ITER Den overordnede maalsaetning for ITER er at paavise fusionsenergiens videnskabelige og teknologiske gennemfoerlighed. Dette maal soeges naaet med ITER ved en demonstration af kontrolleret antaendelse og langvarig forbraending af deuterium-tritium plasmaer med den stabile tilstand som det endelige maal. Dette vil ske ved at demonstrere teknologier, som er vaesentlige for en reaktor i et integreret system, og ved at gennemfoere en integreret afproevning af de hoej-varme-flux og nukleare komponenter, som kraeves for en udnyttelse af fusionsenergi til praktiske formaal. Mere detaljerede maalsaetninger og vaesentlige karakteristika for ITER findes i bilag I.


text: Artikel 5 Organisationsstruktur Skitseprojekteringen vil blive ledet og forvaltet af: - ITER-Raadet (IC) - ITER-Forvaltningsudvalget (IMC). IC vil blive vejledet af: - Det Videnskabelige og Tekniske Raadgivende Udvald for ITER (ISTAC). 5.1. ITER-Raadet 5.1.1. Sammensaetning og forretningsorden Hver af parterne udpeger to medlemmer af ITER-Raadet. Medlemmerne kan ledsages af eksperter. IC vil: - handle enstemmigt - moedes mindst to gange aarligt. Ekstraordinaere moeder vil blive indkaldt enten efter anmodning fra en af parterne eller efter anmodning fra ITER-Forvaltningsudvalget. Moederne vil normalt finde sted i Wien. Medlemmerne af IMC vil normalt deltage i moederne - selv fastsaette sin forretningsorden. 5.1.2. Funktioner IC vil vaere ansvarligt for den overordnede ledelse af skitseprojekteringen og vaere den oeverste tilsynsfoerende med dennes gennemfoerelse. IC vil navnlig: a) godkende det arbejdsprogram, som skal gennemfoeres i forbindelse med skitseprojekteringen, og fremsaette forslag til, hvorledes parterne kan finde veje og midler til at opfylde den maalsaetning om samarbejde, som er opstillet i artikel 2 b) godkende definitionsfaserapporten, andre foreloebige rapporter og den endelige rapport c) sikre, at parterne bidrager til gennemfoerelse af skitseprojekteringen paa lige fod d) regelmaessigt underrette parterne og generaldirektoeren for IAEA om de stedfundne fremskridt i forbindelse med skitseprojekteringen. 5.2. ITER-Forvaltningsudvalg 5.2.1. Sammensaetning og forretningsorden Hver af parterne udpeger et medlem til ITER-Forvaltningsudvalget. Hvert medlem vil vaere ansvarlig for, at den af parterne, som har udpeget ham som medlem, yder sit bidrag til skitseprojekteringen. IMC vil: - handle enstemmigt - moedes saa hyppigt, det er noedvendigt for at udoeve dets funktioner, og paa steder, som dets medlemmer enes om - vaelge sin formand blandt sine medlemmer - selv fastsaette sin forretningsorden, som skal godkendes af IC. 5.2.2. Funktioner IMC vil vaere ansvarlig for gennemfoerelsen af skitseprojekteringen efter de af IC opstillede generelle retningslinjer. Udvalget vil forvalte og koordinere arbejdet med henblik paa et opnaa en sammenhaengende og anvendelig principskitse for ITER-reaktoren. IMC vil rapportere til IC. IMC vil specielt: a) udvikle, regelmaessigt ajourfoere og fremsende til IC's godkendelse et arbejdsprogram for projekterings- og F&U-aktiviteter under hensyntagen til den i artikel 3 skitserede tidsplan b) uddele opgaver inden for arbejdsprogrammet og saaledes soerge for en ligelig fordeling af parternes bidrag c) udarbejde og fremsende til IC's godkendelse definitionsfaserapporten og den endelige rapport som specificeret i artikel 3.2 og 3.4 samt andre foreloebige rapporter, som IC maatte anmode om d) vurdere parternes indsats paa grundlag af deres gennemfoerelse af de tildelte opgaver og rapportere herom til IC e) stille den noedvendige information til raadighed for, at IC og Det Videnskabelige og Teknisk Raadgivende Udvalg for ITER kan udoeve deres funktioner. 5.3. Det Videnskabelige og Tekniske Raadgivende Udvalg for ITER (ISTAC) 5.3.1. Sammensaetning og forretningsorden ISTAC vil faa tolv medlemmer (tre medlemmer fra hver af parterne), som udpeges personligt af ITER-Raadet. De undvaelges paa en saadan maade, at det sikres, at alle omraader af den noedvendige ekspertise for gennemfoerelsen af skitseprojekteringen er repraesenteret i ISTAC. ISTAC vil: - vaelge sin formand blandt sine medlemmer - moedes paa ITER-Raadets anmodning; medlemmer af IMC vil normalt deltage i moederne -


text: vedtage sin egen forretningsorden, som skal godkendes af ITER-Raadet. 5.3.2. Funktioner Det Videnskabelige og Tekniske Raadgivende Udvalg vil efter anmodning fra ITER-Raadet vejlede dette paa videnskabelige og tekniske omraader. Artikel 6 Projektering Den af IMC koordinerede projektering forventes at kraeve: - faelles arbejde (ca. 40 specialister) paa samme tekniske arbejdsplads i perioder paa adskillige maaneder - projekteringsarbejde udfoert »hjemme« hos de enkelte parter - workshops om specifikke tekniske emner afholdt paa steder, som aftales senere. Hver af parterne vil paa lige fod bidrage baade til det faelles og det »hjemlige« projekteringsarbejde, som forventes at svare til 80 til 100 mandaar for de projekteringsaktiviteter, som er defineret i artikel 2. Den detaljerede tilrettelaeggelse af projekteringsaktiviteterne vil blive fastlagt i det arbejdsprogram, som vil blive udarbejdet af IMC i overensstemmelse med artikel 5.2.2, litra a). En skitse over projekteringsaktiviteterne findes i bilag II. Artikel 7 F&U-aktiviteter F&U-aktiviteter vil blive koncentreret om gennemfoerligheden af emneomraader, som er af kritisk betydning for en skitseprojektering, som opfylder ITER-maalsaetningerne. F&U-opgaverne vil omfatte den noedvendige fysik og teknologi til opnaaelse af antaendelse og ligeledes udviklingen af en fysikdatabase, stroemtilfoerselsteknologi og den nukleare teknologi, som er noedvendig for opnaaelsen af drift og afproevning i stabil tilstand. F&U-aktiviteterne vil blive gennemfoert i laboratorier hos de deltagende parter og ved anvendelse af eksisterende bilaterale og multilaterale aftaler, saafremt faelles arbejde skulle vise sig noedvendigt. Parterne vil bidrage paa lige fod til F&U-aktiviteterne, som forventes at svare til ca. 10 mio US $ om aaret. F&U-aktiviteterne og den detaljerede tilrettelaeggelse af koordineringen af disse vil blive specificeret i det arbejdsprogram, som vil blive udviklet af IMC i overensstemmelse med artikel 5.2.2, litra a). En skitse af F&U-aktiviteterne findes i bilag III. Artikel 8 Finansiering Hver af parterne afholder selv omkostningerne i forbindelse med sit bidrag til skitseprojekteringen. Artikel 9 Andre landes deltagelse Efter samraad med de oevrige parter kan hver af parterne i sit bidrag til skitseprojekteringen inddrage andre lande, som er i besiddelse af specifikke fusionskapaciteter. Artikel 10 Stoette fra IAEA De tjenesteydelser, som vil blive stillet til raadighed af IAEA for skitseprojekteringen, er skitseret i bilag IV. Artikel 11 Bilag Bilagene I, II, III og IV indgaar som integrerende dele i kommissoriet. Tekniske enkeltheder som et fast udgangspunkt for projekteringsprocessen findes i bilag I, II og III. (1) Herunder lande, som er tilknyttet Euratom Fusionsprogrammet. Bilag I Kommissorium ITER maalsaetninger og vigtigste karakteristika 1. Programmaalsaetninger Den overordnede maalsaetning for ITER er at paavise fusionsenergiens videnskabelige og teknologiske gennemfoerlighed. ITER vil opnaa dette ved at demonstrere kontrolleret antaendelse og langvarig forbraending af et deuterium- og tritiumplasma med opnaaelse af den stabile tilstand som det endelige maal ved demonstrering af teknologier, som er af vaesentlig betydning for en reaktor i et integreret system, og ved at gennemfoere en integreret afproevning af hoej-varme-flux og nukleare komponenter, som er noedvendige for anvendelsen af fusionsenergi til praktiske formaal. Gennem opfyldelsen af disse maalsaetninger vil ITER stille en database inden for fysik og teknologi til raadighed, som er noedvendig for projektering og konstruktion af et


text: demonstrationsanlaeg for fusionsenergi. Det grundlaeggende ITER-apparatur vil blive baseret paa den videnskabelige og teknologiske database, som forventes at vaere til raadighed som grundlag for en beslutning ved udgangen af den nuvaerende skitseprojekteringsfase (1990), hvor man vil gaa over til den egentlige konstruktionsfase (datoen for paabegyndelsen af den egentlige konstruktion er fastsat til 1993). Men saavidt muligt boer projekteringen vaere tilstraekkelig fleksibel til at indfoere nye og avancerede egenskaber og give mulighed for at optimere plasmaydeevnen under drift. ITER-projektet vil drage fordel af det internationale samarbejde ved at kombinere den tekniske ekspertise, som findes i deltagerlandene, og ved i projekteringen at tillade indfoerelsen af avancerede egenskaber og nye teknologier, som udvikles i deltagernes nationale programmer. ITER boer projekteres paa en saadan maade, at maalsaetningerne vil kunne opfyldes med rimelige omkostninger. 1.1. Maalsaetninger paa det plasma-fysiske omraade Det er hensigten med ITER at demonstrere kontrolleret antaendelse og langvarig forbraending af deuterium-tritium-plasmaer med opnaaelse af en stabil tilstand som det endelige maal. 1.2. Tekniske maalsaetninger Med ITER skal der foretages en vurdering af projekteringsbegreber og en kvalificering af tekniske komponenter til en reaktor for fusionsenergi. Desuden skal ITER demonstrere paalideligheden af sine tekniske systemer og vise, at det er muligt at holde reaktoren i drift. Driften af ITER maa demonstrere potentiellet for sikker og miljoevenlig drift af en kraftfrembringende fusionsreaktor. 1.3. Afproevningsprogram ITER vil tjene som afproevningsfacilitet for neutronik, taeppemoduler, tritiumproduktion og avancerede plasmateknologier. En vigtig maalsaetning vil vaere udtraekningen af hoejtemperaturvarme fra reaktorrelevante taeppemoduler paa en maade, som er anvendelig til el-fremstilling. 2. Tekniske maalsaetninger og karakteristika 2.1. Driftsplan Efter en indkoerings- og plasmaoptimeringsperiode med anvendelse af hydrogen- og deuteriumplasmaer vil ITER-driften blive gennemfoert i to faser: en fysikfase, hovedsagelig koncentreret om at naa de plasmafysiske maal, og en teknologifase koncentreret om tekniske maalsaetninger og afproevningsprogrammet. Mellem de forskellige driftsfaser vil der kunne vaere behov for at aendre reaktoropbygningen f.eks. for saa vidt angaar skjold/taeppe-komponenter og materialer, som omgiver plasmaet. 2.2. Plasmadrift I fysikfasen vil driften af ITER-plasmaet foerst ske i pulseret form ved kontrolleret forbraending, hvor energitilfoersel udefra til styring af plasmaprofiler og energibalance er ubetydelig sammenlignet med alfapartikelenergien. I denne fase vil forbraendingspulsen derefter blive udvidet henimod en stabil tilstand med sigte paa den hoejst mulige Q-vaerdi (Q er forholdet mellem fusionsenergi og den tilfoerte energi til drift af forbraendingen). Som foelge af oenskeligheden af en transientfri nuklear afproevning vil ITER i teknologifasen koere i en stabil tilstand, selvom effektiviteten af ikke induktiv stroemdrift og begraensninger i plasma-betavaerdien kun vil tillade en Q-vaerdi paa ca. 5. 2.3. Indeslutningsevne ITER boer projekteres til at have en indeslutningsevne, der er tilstraekkelig stor til at naa antaendelse. Den betydelige usikkerhed, der stadig goer sig gaeldende med hensyn til plasmaindeslutning af tokamak-plasmaer af reaktor-stoerrelse, kraever et meget omhyggeligt valg af ITER-indeslutningskarakteristika. En maade af kvantificere disse karakteristika paa er via den plasmastroem, som er mulig i apparaturet. Nuvaerende stor-tokamak-forsoeg, som ikke er beregnet paa antaendelse, er i stand til at opnaa plasmastroemme af stoerrelsesordenen 3-5 MA, og der er planer om at oege dette


text: til 7 MA i JET. De forskellige gradueringer, der er forelaaet for plasmaindeslutning i naestetrins-apparatur, indebaerer, at med de magnetfelter, der er til raadighed i ITER, vil den noedvendige stroem til antaendelse ligge inden for et omraade fra lige under 10 MA og helt op til 20 MA eller mere. Medens det er vanskeligt fuldt ud at daekke hele dette omraade, er det opfattelsen, at ITER's stroemfoeringsevne i forbindelse med antaendelsesforsoeg maa vaere af en saadan art, at den daekker det meste af ovennaevnte omraade, hvilket indebaerer en stroem, som er ca. dobbelt saa stor som den maksimale stroem, som er opnaaelig i den nuvaerende generation af store tokamaker. Denne stroemfoerende evne maa opnaas med en sikkerhedsfaktor Q, som svarer til den vaerdi, der ifoelge det foreliggende datagrundlag kan opnaas for stabil drift ved en plasmaforlaengelse paa op til ca. 2. Herudover maa ITER vaere udformet, saa den er kompatibel med kravene om drift i stabil tilstand. Eftersom den indeslutning, som kraeves for en Q-vaerdi paa ca. 5, er mindre end den, der kraeves for antaendelse, kan plasmastroemmen vaere tilsvarende lavere under drift i stabil tilstand. 2.4. Pulslaengde Pulslaengden maa vaere tilstraekkelig til, at plasmaet kan naa op paa ligevaegtsforbraending, hvor energibaerende og varmefrembringende alfapartikler samt urenheder alle har naaet en stabil tilstand. Pulslaengden boer ogsaa udgoere en saa stor del af den globale plasmaskintid som mulig, saa man naermer sig ligevaegtsplasmaprofiler, hvilket indebaerer en pulslaengde paa mindst nogle faa hundrede sekunder. ITER maa i den fysiske fase kunne foretage en rent induktiv »ramp-up« og vedligeholdelse af plasmastroemmen unden den kraevede minimale pulslaengde. Der vil blive anvendt radiofrekvensteknikker f.eks. til en delvis ikke induktiv stroem »ramp-up« for yderligere af forlaenge den induktivt fremkaldte forbraendingspuls. Maalet for driften i stabil tilstand vil blive naaet ved en fuldstaendig ikke induktiv stroemvedligeholdelse under anvendelse af teknikker med radiofrekvens eller en neutral straale eller en kombination af disse to. Drift med ikke induktiv stroem boer indfoeres og afproeves i den fysiske fase saa snart som muligt. 2.5. Neutronvaegbelastning For at gennemfoere nuklear og hoej-temperatur-flux komponentafproevning under betingelser, som er relevante for en fusionsenergireaktor, er det noedvendigt med en gennemsnitlig neutronvaegbelastning paa ca. 1 MW/m2. 2.6. Neutronflux ITER boer i hele sin levetid vaere i stand til at levere en nyttig neutronflux paa ca. 1 MWa/m2. Men konstruktionen boer aabne mulighed for en hoejere neutronflux af stoerrelsesordenen 3 MWa/m2. 2.7. Formeringsevne Den foreskrevne neutronflux paa 1 MWa/m2 for ITER svarer til et totalt tritiumforbrug af stoerrelsesordenen 20 til 30 kg. I teknologifasen boer der i ITER vaere mulighed for et tritiumformeringstaeppe, som tager sigte paa et naa op paa en formeringshastighed saa taet ved 1 som muligt uden at saette apparaturets paalidelighed og tilgaengelighed paa spil. For at opnaa maksimal paalidelighed kan formeringskappen vaere af en ikke reaktorrelevant udformning. Formaalet med formeringskappen er at undgaa begraensninger af apparaturtilgaengelighed som foelge af afhaengigheden af eksterne tritiumkilder. Men eftersom man ikke kan vaere sikker paa at naa op paa en formeringshastighed paa 1, vil det vaere noedvendigt


text: at undersoege muligheden af en ekstern tritiumlevering af stoerrelsesordenen 1 kg/aar. For den fysiske fases vedkommende, hvor der kun vil vaere behov for tritium i begraensede maengder, forventes det, at de eksterne kilder vil vaere tilstraekkelige. 2.8. Tilgaengelighed For at naa op paa den foreskrevne neutronflux paa 1 MWa/m2 inden for en rimelig driftslevetid maa den generelle tilgaengelighed for ITER i teknologifasen vaere paa mindst 10 %. I aar med maksimal paalidelighed skulle ITER vaere i stand til at naa op paa tilgaengelighedsniveauer af stoerrelsesordenen 25 %. Et vigtig krav til ITER vil vaere drift med meget hoej tilgaengelighed (kontinuerlig drift) i perioder med en varighed af en til to uger. Bilag II Kommissiorium Oversigt over projekteringsaktiviteterne 1. Tidsplan Projektet skal bestaa af en definitions- og en projekteringsfase. Definitionsfasen vil begynde i marts 1988 og vil vaere afsluttet i slutningen af september 1988. Dette arbejde vil blive dokumenteret med definitionsfaserapporten, som efter at vaere godkendt af ITER-Raadet vil blive stillet til parternes raadighed i november 1988. Projekteringsfasen vil blive paabegyndt, saa snart definitionsfaserapporten er godkendt, og skal vaere afsluttet den 31. december 1990. ITER-Forvaltningsudvalget er ansvarligt for enkelthederne i tidsplanen. 2. De vigtigste opgaver blandt projekteringsaktiviteterne 2.1. Definitionsfase Formaalet med definitionsfasen vil vaere: - at fastslaa plasmaprojekteringsbegrebet og fastlaegge de vigtigste projekteringsmaessige begraensninger - at udvaelge de overordnede konstruktionsmaessige traek, herunder urenhedskontrolmetoder, opvarmnings- og stroemfremdrivningsmetoder, magnetisk feltspoleteknologi, formeringstaeppetyper, materialer og reaktorvedligeholdelse - at fastlaegge de overordnede plasmaparametre, TF-spoleform, PF-spolelokaliseringer og -stroemme samt plasmadriftscenario - at udvikle en foreloebig reaktorkonfiguration - at identificere F&U-emneomraader, som er noedvendige for skitseprojekteringen af ITER, og at foreslaa disse for ITER-Raadet - at dokumentere konklusionerne i en rapport. 2.2. Projekteringsfase Maalsaetningerne for projekteringsfasen vil vaere: - at udvikle principskitsen for en ITER-maskine, herunder hjaelpesystemer - at gennemfoere en sikkerheds- og miljoeanalyse - at klarlaegge de placeringsmaessige krav - at definere behovene for den fremtidige forskning og udvikling - at udarbejde et skoen over omkostninger, personel og tidsplan for opfoerelse og drift - at dokumentere resultaterne i en endelig rapport. 3. Aktivitetsform ITER-projekteringen skal udfoeres som et enkelt integreret projekt. Dette vil kraeve en deling af opgaverne mellem deltagerne og overfoersel af information mellem parterne saavel som en kontinuerlig integrering af indsatsen. I erkendelse af den intensive integreringsindsats, som vil vaere noedvendig for at gennemfoere en saadan enkelt projektering, vil faelles arbejde (ca. 40 specialister eller ca. 10 pr. deltagende part) vaere noedvendig i perioder paa op til adskillige maaneder. Der vil vaere behov for mange workshops af kortere varighed. BILAG III Kommissorium Oversigt over F&U-aktiviteter Den for ITER specifikke F&U-indsats boer koncentreres om gennemfoerlighedsomraader, som er kritiske for et skitseprojekt, som opfylder ITER-maalsaetningerne. En saadan F&U maa identificeres omgaaende og gennemfoeres hurtigt for at tilvejebringe resultaterne i tide for projekteringsarbejdet. Gennemfoerlighedsomraader vil omfatte den fysiske ydeevne og den tekniske udformning af maskinen, som er noedvendig for at opnaa antaendelse, og ligeledes de ikke induktive stroemfremdrivnings- og langpuls-nukleare teknologier, som er noedvendige for drift og afproevning i stabil tilstand. 1. F & U-plan F&U-planen boer omfatte:


text: - en definition af de for ITER specifikke F&U-opgaver - en deling af opgaverne mellem parterne - en specifikation af F&U-milepaele, noedvendige resultater og tidsplan. Ansvaret for gennemfoerelsen af de enkelte dele af planen paahviler hver enkelt part eller i givet fald kombinationer af flere parter, som arbejder efter eksisterende bilaterale eller multilaterale aftaler. Ved uddelegeringen af opgaverne boer IMC tage hensyn til saadanne aftaler og ligeledes til gaeldende politiske begraensninger; ansvaret for at sikre, at planen er i overensstemmelse med saadanne aftaler og begraensninger, ligger hos ITER-Raadet. 2. Rapportering af information Der vil blive afleveret skriftlige rapporter til IMC som bevis paa den gennemfoerte F&U. Rapporterne boer indeholde information, som anses for offentliggjort og indeholder ikke ophavsretligt beskyttet information eller information forbeholdt en begraenset kreds. IMC's accept af rapporterne indebaerer, at parternes ansvarsomraader er godtgjort. Der boer afholdes regelmaessige workshops med henblik paa at rapportere om udfoert arbejde og tilpasse opgaver og planer i overensstemmelse med behovene paa projekteringsomraadet. Tidsplanen for disse moeder vil blive lagt af IMC ud fra hensynet til en snaever koordinering og moededeltagernes oevrige rejseplaner. Adgang til andre F&U-arbejder ud over ITER-opgaver vil ske paa frivilligt grundlag. Bilag IV Kommissorium Stoette fra IAEA Skitseprojekteringen af ITER vil blive gennemfoert under Den Internationale Atomenergikommissions auspicier. De personer, som udnaevnes af parterne til ITER-Raadet og ITER-Forvaltningsudvalget, vil blive akrrediteret af generaldirektoeren for IAEA. IAEA vil stoette ITER-aktiviteten administrativt. Denne stoette vil omfatte: - moede- og kontorfaciliteter for ITER-aktiviteter i Wien tillige med det noedvendige sekretariat og andre stoettetjenester - om noedvendigt faciliteter for i Wien at opretholde et kontor oprettet af parterne med henblik paa at udfoere de funktioner, de skoenner noedvendige for den hensigtsmaessige gennemfoerelse af aktiviteten - bistand til ITER-aktiviteterne ved tilrettelaeggelse af foelgende funktioner: organisation af ITER-moeder, redigering og offentliggoerelse af tekniske rapporter om ITER og vedligeholdelse af et bibliotek af ITER-dokumenter - bistand til sikring af hurtige kommunikationer mellem parternes enkelte arbejdshold - et forum for fremlaeggelse af ITER-resultater ved IAEA-konferencen om plasmafysik og forskning af kontrolleret nuklear fusion. IAEA's udgifter til stoette for ITER-aktiviteten vil ikke overstige det budget, der er afsat for INTOR. Noedvendige udgifter til stoette for ITER-aktiviteten ud over dette beloeb vil blive daekket af parterne selv. INDLAEG 2 REFERAT AF MOEDET I FIREPARTSINITIATIVUDVALGET (QIC) FOR DEN INTERNATIONALE TERMONUKLEARE FORSOEGSREAKTOR (ITER) IAEA Wien, 18. og 19. oktober 1987 Efter indbydelse fra IAEA's generaldirektoer Blix moedtes ITER QIC-delegationerne fra EF, Japan, Sovjetunionen og USA for anden gang under IAEA's auspicier i Wien. Dette andet forhandlingsmoede var en opfoelgning af det foerste sonderende moede den 15. og 16. marts 1987. De fire parter moedtes for at overveje henstillinger om aktioner til en udvidelse af det internationale samarbejde om fusion for fredelige formaal til hele menneskehedens bedste. Vicegeneraldirektoer Zifferero boed de fire delegationer velkommen paa generaldirektoer Blix's vegne. De fire parter enedes om en enkelt moedeleder og opfordrede P. Fasella (EF) til at lede moedet. Paa det foerste moede havde QIC nedsat en teknisk arbejdsgruppe med henblik paa at udvikle forslag til


text: ITER-aktivitet paa tekniske og organisatoriske omraader. Formanden for arbejdsgruppen, K. Tomabechi (Japan), fremlagde arbejdsgruppens rapport. QIC gennemgik og godkendte rapporten med en paaskoennelse af det omfattende arbejde, der var udfoert. QIC paaskoennede isaer vaerdien af den tekniske enighed, der var opnaaet og kommet til udtryk i rapportens bilag. QIC gennemgik derefter udkastet til kommissorium og enedes om en endelig version. I forbindelse med droeftelsen af kommissoriet bad den japanske delegation om en naermere redegoerelse for den juridiske status af den foreslaaede ITER-aktivitet under IAEA's auspicier. Vicegeneraldirektoer Zifferero meddelte, at som en del af organisationens behandling af 1988-budgettet havde en ITER-aktivitet opnaaet fuld godkendelse som et projekt under organisationen som defineret i artikel XI i organisationens vedtaegter. Efter omhyggelig gennemgang af arbejdsgruppens rapport besluttede QIC-delegationerne enstemmigt at anbefale myndighederne i deres respektive lande af deltage i ITER-aktiviteten under det foreslaaede kommissorium. QIC overvejede derefter som en helhed spoergsmaalet om den tekniske placering af det faelles arbejde og formandsposterne i de forskellige ITER-organer. QIC anbefalede enstemmigt parterne, at foelgende aktioner blev ivaerksat med henblik paa at indlede ITER-aktiviteten hurtigst muligt: I definitionsfasen: a) Formaendene for IC, IMC og ISTAC udpeges i en periode svarende til varigheden af denne fase - J.F. Clarke, formand for IC, K. Tomabechi for IMC og B.B. Kadomtsev for ISTAC b) moederne i IC og ISTAC holdes normalt i IAEA i Wien c) den tekniske placering af faelles ITER-arbejde bliver IPP-Garching. Beslutningen om formandsposter, moedested for IC og ISTAC samt den tekniske placering af det faelles arbejde i projekteringsfasen vil blive truffet af IC, foerend definitionsfasen er til ende. Under afventning af en formel accept af ITER-aktiviteter fra de fire parters side vil der blive afholdt tekniske workshops blandt parternes repraesentanter med henblik paa at forberede ivaerksaettelsen af ITER-aktiviteter i april 1988, Dr. Tomabechi har faaet til opgave at tilrettelaegge denne workshop. For saa vidt angaar proceduren med henblik paa opnaaelse af formel enighed besluttede QIC at anmode generaldirektoeren om at sende et brev til hver af de fire parter med en opfordring til at deltage i ITER-aktiviteten under det forelaaede kommissorium. En accept heraf vil formelt ivaerksaette aktiviteten. Delegationerne gav alle udtryk for deres tilfredshed med den hoeje grad af samarbejde, der var kommet til udtryk paa moedet, og som er resulteret i den ovennaevnte enstemmige indstilling. Undertegnet af lederne af delegationerne for de fire parter. For Det Europaeiske Faellesskab P. FASELLA For Japan T. KAZUHARA For Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker E. VELIKHOV For Amerikas Forenede Stater J. DECKER B. Brev fra Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber 26. februar 1988 Hr. generaldirektoer Hans Blix, Jeg tillader mig at henvise til Deres brev af 2. november 1987, stilet til lederen af den delegation, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber har ved de internationale organisationer i Wien, og hvori Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom) indbydes til at deltage i skitseprojekteringen af den internationale termonukleare forsoegsreaktor (ITER) i overensstemmelse med kommissoriet og anbefalingerne i referatet af det andet moede i Firepartsinitiativudvalget for ITER (Wien, den 18. og 19. oktober 1987), begge


text:
 4.2.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 31/3
 PROTOKOL TIL AFTALEN
 mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part i medfør af landets tiltrædelse af Den Europæiske Union
 DEN EUROPÆISKE UNION
 og
 KONGERIGET BELGIEN,
 REPUBLIKKEN BULGARIEN,
 DEN TJEKKISKE REPUBLIK,
 KONGERIGET DANMARK,
 FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,
 REPUBLIKKEN ESTLAND,
 IRLAND,
 DEN HELLENSKE REPUBLIK,
 KONGERIGET SPANIEN,
 DEN FRANSKE REPUBLIK,
 REPUBLIKKEN KROATIEN,
 DEN ITALIENSKE REPUBLIK,
 REPUBLIKKEN CYPERN,
 REPUBLIKKEN LETLAND,
 REPUBLIKKEN LITAUEN,
 STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,
 UNGARN,
 REPUBLIKKEN MALTA,
 KONGERIGET NEDERLANDENE,
 REPUBLIKKEN ØSTRIG,
 REPUBLIKKEN POLEN,
 DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,
 RUMÆNIEN,
 REPUBLIKKEN SLOVENIEN,
 DEN SLOVAKISKE REPUBLIK,
 REPUBLIKKEN FINLAND,
 KONGERIGET SVERIGE og
 DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,
 i det følgende benævnt »medlemsstaterne«,
 og
 DEN EUROPÆISKE UNION
 på den ene side
 og
 DET SCHWEIZISKE FORBUND,
 i det følgende benævnt »Schweiz«,
 på den anden side,
 i det følgende benævnt »de kontraherende parter«,
 SOM HENVISER TIL aftalen af 21. juni 1999 mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (i det følgende benævnt »aftalen«), som trådte i kraft den 1. juni 2002,
 SOM HENVISER TIL protokollen af 26. oktober 2004 til aftalen af 21. juni 1999 mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »protokollen af 2004«), som trådte i kraft den 1. april 2006,
 SOM HENVISER TIL protokollen af 27. maj 2008 til aftalen af 21. juni 1999 mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »protokollen af 2008«), som trådte i kraft den 1. juni 2009,
 SOM HENVISER TIL Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. juli 2013,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at Republikken Kroatien skal være kontraherende part i aftalen,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER:
 Artikel 1
 1. Republikken Kroatien bliver hermed kontraherende part i aftalen.
 2. Ved denne protokols ikrafttræden bliver aftalens bestemmelser bindende for Kroatien på samme måde som for de nuværende kontraherende parter i aftalen på de i denne protokol fastlagte vilkår og betingelser.
 Artikel 2
 Der foretages følgende ændringer i aftalens korpus og bilag I hertil:
 a)
 Kroatien tilføjes til listen over kontraherende parter sammen med Den Europæiske Union og dens medlemsstater.
 b)
 I aftalens artikel 10 indsættes følgende stk. 1c, 2c, 3c, 4d, 4e og 5c efter de tilsvarende stk. 1b, 2b, 3b, 4c og 5b:
 »1c. Schweiz kan indtil to år


text:
efter ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part opretholde kvantitative begrænsninger i antallet af arbejdstagere, der er beskæftiget i Schweiz, og antallet af selvstændige, som er statsborgere i Kroatien, i forbindelse med to kategorier af ophold, nemlig ophold af en varighed på over fire måneder, men under ét år, og ophold af en varighed på mindst ét år. Ophold på under fire måneder underlægges ikke kvantitative begrænsninger.
 Inden udløbet af ovennævnte overgangsperiode undersøger det blandede udvalg, hvorledes overgangsperioden for statsborgere i Kroatien er forløbet på grundlag af en rapport fra Schweiz. Ved afslutningen af undersøgelsen og ikke senere end udgangen af nævnte periode giver Schweiz det blandede udvalg meddelelse om, hvorvidt landet fortsat vil anvende kvantitative begrænsninger for arbejdstagere, der er beskæftiget i Schweiz. Schweiz har ret til at anvende sådanne foranstaltninger indtil fem år efter ovennævnte protokols ikrafttræden. Hvis Schweiz ikke giver førnævnte meddelelse, udløber overgangsperioden ved udgangen af den i første afsnit nævnte toårsperiode.
 Ved udløbet af overgangsperioden som defineret i dette afsnit ophæves alle kvantitative begrænsninger, der finder anvendelse på statsborgere i Kroatien. Kroatien har ret til i samme periode at indføre samme kvantitative begrænsninger for schweiziske statsborgere.«
 »2c. Schweiz og Kroatien kan indtil to år efter ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part for arbejdstagere fra en af disse kontraherende parter, der er beskæftiget på deres område, opretholde kontrol med fortrinsbehandlingen af arbejdstagere, der integreres på det lovlige arbejdsmarked, og løn- og arbejdsvilkår for statsborgere fra den anden kontraherende part. Samme kontrol kan opretholdes for personer, der leverer ydelser, jf. denne aftales artikel 5, stk. 1, inden for følgende fire sektorer: agerbrug, bygge- og anlægsvirksomhed, herunder tilknyttede brancher, overvågningsvirksomhed og rengøringsvirksomhed (NACE-kode (1) 01.41, 45.1-4, 74.60 og 74.70). Schweiz giver i de overgangsperioder, der er nævnt i stk. 1c, 2c, 3c og 4d, fortrinsret til arbejdstagere, der er statsborgere i Kroatien, frem for arbejdstagere, der ikke er statsborgere i EU- eller EFTA-landene, for så vidt angår adgangen til landets arbejdsmarked. Leverandører af tjenesteydelser, som er liberaliseret i kraft af en specifik aftale om levering af tjenesteydelser mellem de kontraherende parter (herunder aftalen om visse aspekter af offentlige indkøb, såfremt denne omfatter levering af tjenesteydelser), underkastes ikke kontrollen med fortrinsretten for arbejdstagere, der er integreret på det lovlige arbejdsmarked. I samme tidsrum kan kravene om kvalifikationer for at få en opholdstilladelse på under fire måneder (2) og for leverandører af tjenesteydelser i ovennævnte fire sektorer, jf. aftalens artikel 5, stk. 1, opretholdes.
 Det blandede udvalg undersøger inden to år efter ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part, hvorledes overgangsordningerne i dette stykke fungerer; dette skal ske på grundlag af en rapport udarbejdet af hver af de kontraherende parter, der gennemfører dem. Ved færdiggørelsen af undersøgelsen og senest to år efter ovennævnte protokols ikrafttræden kan den kontraherende part, der har gennemført overgangsordningerne, og som har givet det blandede udvalg meddelelse om, at den har


text:
til hensigt fortsat at anvende sådanne overgangsordninger, fortsætte hermed indtil udgangen af det femte år efter ovennævnte protokols ikrafttræden. Hvis Schweiz ikke giver førnævnte meddelelse, udløber overgangsperioden ved udgangen af den i første afsnit nævnte toårsperiode.
 Ved udgangen af overgangsperioden som defineret i dette stykke ophæves alle ovennævnte begrænsninger.«
 »3c. Ved ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende parter og frem til udgangen af den i stk. 1c omhandlede periode forbeholder Schweiz hvert år (pro rata temporis) inden for den samlede kvote for tredjelande arbejdstagere, der er beskæftiget i Schweiz, og selvstændige, som er statsborgere i Kroatien, et mindsteantal nye opholdstilladelser (3) i henhold til følgende plan:
 Indtil afslutningen af
 Antal opholdstilladelser for en periode på et år eller mere
 Antal opholdstilladelser for en periode på mere end fire måneder og mindre end et år
 det første år
 54
 543
 det andet år
 78
 748
 det tredje år
 103
 953
 det fjerde år
 133
 1 158
 det femte år
 250
 2 000
 3d. Hvis Schweiz og/eller Kroatien anvender de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1c, 2c og 3c, på arbejdstagere, der er beskæftiget på deres område som følge af alvorlige forstyrrelser på deres arbejdsmarked eller trusler herom, giver de det blandede udvalg meddelelse om omstændighederne herfor inden udgangen af det tidsrum, der er fastsat i stk. 1c.
 Det blandede udvalg træffer beslutning om, hvorvidt det land, der har givet denne meddelelse, fortsat kan anvende overgangsforanstaltninger på grundlag af meddelelsen. I så tilfælde kan det pågældende land fortsat anvende de foranstaltninger, der er beskrevet i stk. 1c, 2c og 3c, indtil syv år efter ovennævnte protokols ikrafttræden, på arbejdstagere, der er beskæftiget på dets område. Det årlige antal opholdstilladelser, der er omhandlet i stk. 1c, er i så tilfælde som følger:
 Indtil afslutningen af
 Antal opholdstilladelser for en periode på et år eller mere
 Antal opholdstilladelser for en periode på mere end fire måneder og mindre end et år
 det sjette år
 260
 2 100
 det syvende år
 300
 2 300 «
 »4d. Ved udgangen af den periode, der er omhandlet i stk. 1c og 3d, og i op til ti år efter ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part finder følgende bestemmelser anvendelse: Hvis antallet af de nye opholdstilladelser i en af de i stk. 1c omhandlede kategorier, der i et givet år er udstedt til arbejdstagere og selvstændige fra Kroatien, overstiger gennemsnittet for de tre år, der gik forud for referenceåret, med mere end 10 %, kan Schweiz i anvendelsesåret ensidigt begrænse antallet af nye opholdstilladelser for perioder på et år eller mere for arbejdstagere og selvstændige fra Kroatien til gennemsnittet for de tre år, der gik forud for anvendelsesåret, plus 5 % og antallet af nye opholdstilladelser for perioder på mere end fire måneder og mindre end et år til gennemsnittet for de tre år, der gik forud for anvendelsesåret, plus 10 %. Antallet af opholdstilladelser kan begrænses til samme antal i


text:
året efter anvendelsesåret.
 Uanset det foregående afsnit finder følgende bestemmelser anvendelse ved udgangen af det sjette og syvende referenceår: Hvis antallet af de nye opholdstilladelser i en af de i stk. 1c omhandlede kategorier, der i et givet år er udstedt til arbejdstagere og selvstændige fra Kroatien, overstiger gennemsnittet for det år, der går forud for referenceåret med mere end 10 %, kan Schweiz i anvendelsesåret ensidigt begrænse antallet af nye opholdstilladelser for tidsrum på et år eller mere for arbejdstagere og selvstændige fra Kroatien til gennemsnittet for de tre år, der gik forud for anvendelsesåret, plus 5 % og antallet af nye opholdstilladelser for tidsrum på mere end fire måneder og mindre end et år til gennemsnittet for de tre år, der gik forud for anvendelsesåret, plus 10 %. Antallet af opholdstilladelser kan begrænses til samme antal i året efter anvendelsesåret.
 4e. For så vidt angår stk. 4d forstås ved:
 1) »referenceår«: et givet år, der beregnes fra den første dag i den måned, hvor protokollen træder i kraft
 2) »anvendelsesår«: det år, der følger efter referenceåret.«
 »5c. Overgangsbestemmelserne i stk. 1c, 2c, 3c og 4d, særlig bestemmelserne i stk. 2c vedrørende fortrinsretten for arbejdstagere, der er integreret på det lovlige arbejdsmarked, og kontrollen med løn- og arbejdsvilkårene, finder ikke anvendelse på arbejdstagere og selvstændige, som på tidspunktet for ikrafttrædelsen af protokollen til denne aftale i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part har tilladelse til at udøve en økonomisk aktivitet på de kontraherende parters område. Sidstnævnte personer har bl.a. ret til erhvervsmæssig og geografisk mobilitet.
 Indehavere af opholdstilladelser med en gyldighedsperiode på under et år har ret til at få fornyet deres opholdstilladelse; det kan ikke gøres gældende over for dem, at de kvantitative begrænsninger er opbrugt. Indehavere af en opholdstilladelse med en gyldighedsperiode på et år eller derover har automatisk ret til at få forlænget deres opholdstilladelse. Følgelig har de pågældende lønmodtagere og selvstændige fra ovennævnte protokols ikrafttræden de rettigheder, der er forbundet med den frie bevægelighed for personer i henhold til de grundlæggende bestemmelser i denne aftale, herunder navnlig artikel 7.«
 c)
 I artikel 27, stk. 2, i bilag I til aftalen erstattes henvisningen til »artikel 10, stk. 2, 2a, 2b, 4a, 4b og 4c,« med en henvisning til »artikel 10, stk. 2, 2a, 2b, 2c, 4a, 4b, 4c, 4d og 4e«.
 Artikel 3
 Uanset artikel 25 i bilag I til denne aftale gælder de i bilag 1 til denne protokol omhandlede overgangsperioder.
 Artikel 4
 Bilag II og III til aftalen ændres i overensstemmelse med bilag 2 og 3 til denne protokol.
 Artikel 5
 1. Bilag 1, 2 og 3 til denne protokol udgør en integrerende del deraf.
 2. Denne protokol udgør sammen med protokollen af 2004 og 2008 en integrerende del af aftalen.
 Artikel 6
 1. Denne protokol ratificeres af Rådet for Den Europæiske Union, på vegne af medlemsstaterne og Den Europæiske Union, og af Schweiz i overensstemmelse med deres egne procedurer.
 2. Parterne underretter hinanden om afslutningen af disse procedurer.
 Artikel 7
 Denne


text:
protokol træder i kraft på den første dag i den første måned efter datoen for deponeringen af det sidste ratifikations- eller godkendelsesinstrument.
 Artikel 8
 Denne protokol er gældende i samme tidsrum og i henhold til samme retningslinjer som aftalen.
 Artikel 9
 1. Denne protokol og de dertil knyttede erklæringer er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, kroatisk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 2. Den kroatiske udgave af aftalen og samtlige bilag og protokoller hertil samt slutakten hertil har samme gyldighed. Det blandede udvalg, der er nedsat ved aftalens artikel 14, godkender de autentiske tekster til aftalen på de nye sprog.
 Съставено в Брюксел на четвърти март през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el cuatro de marzo de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne čtvrtého března dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den fjerde marts to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am vierten März zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta märtsikuu neljandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τέσσερις Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the fourth day of March in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le quatre mars deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu četvrtog ožujka godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì quattro marzo duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada ceturtajā martā.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų kovo ketvirtą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év március havának negyedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fir-raba’ jum ta’ Marzu fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, vier maart tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia czwartego marca roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em quatro de março de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la patru martie două mii șaisprezece.
 V Bruseli štvrtého marca dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne četrtega marca leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä neljäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den fjärde mars år tjugohundrasexton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За държавите-членки
 Por los Estados miembros
 Za členské státy
 For medlemsstaterne
 Für die Mitgliedstaaten
 Liikmesriikide nimel
 Για τα κράτη μέλη
 For the Member States
 Pour les États membres
 Za države članice
 Per gli Stati membri
 Dalībvalstu vārdā –
 Valstybių narių vardu
 A tagállamok részéről
 Għall-Istati Membri
 Voor de lidstaten
 W imieniu Państw Członkowskich
 Pelos Estados-Membros
 Pentru statele membre
 Za členské štáty
 Za države članice
 Jäsenvaltioiden puolesta
 För medlemsstaterna
 За Конфедерация Швейцария
 Por la Confederación Suiza
 Za Švýcarskou konfederaci
 For Det Schweiziske Forbund
 Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
 Šveitsi Konföderatsiooni


text:
nimel
 Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
 For the Swiss Confederation
 Pour la Confédération suisse
 Za Švicarsku Konfederaciju
 Per la Confederazione Svizzera
 Šveices Konfederācijas vārdā –
 Šveicarijos Konfederacijos vardu
 A Svájci Államszövetség részéről
 Għall-Konfederazzjoni Svizzera
 Voor de Zwitserse Bondsstaat
 W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
 Pela Confederação Suíça
 Pentru Confederația Elvețiană
 Za Švajčiarsku konfederáciu
 Za Švicarsko konfederacijo
 Sveitsin valaliiton puolesta
 För Schweiziska edsförbundet
 (1) NACE: Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1).
 (2) Arbejdstagere kan ansøge om kortvarig opholdstilladelse under de kvoter, der er omhandlet i stk. 3c, selv for perioder på under fire måneder.
 (3) Disse opholdstilladelser gives ud over de kvoter, der er omhandlet i aftalens artikel 10, og som er forbeholdt arbejdstagere og selvstændige, der er statsborgere i medlemsstaterne på tidspunktet for aftalens undertegnelse (21. juni 1999) eller i medlemsstater, som blev kontraherende parter i denne aftale ved protokollen af 2004 og 2008. Opholdstilladelserne gives også ud over de opholdstilladelser, der gives via eksisterende aftaler mellem Schweiz og de nye medlemsstater om udveksling af praktikanter.
 BILAG 1
 OVERGANGSORDNING FOR KØB AF LANDBRUGSJORD
 Kroatien kan i syv år fra datoen for denne protokols ikrafttræden opretholde de lovfæstede restriktioner, som var gældende på tidspunktet for denne protokols undertegnelse, for erhvervelse af landbrugsjord af schweiziske statsborgere og juridiske personer, der er stiftet i overensstemmelse med schweizisk ret. Schweiziske statsborgere må under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt for så vidt angår erhvervelse af landbrugsjord og skov end på datoen for undertegnelsen af protokollen eller behandles mere restriktivt end statsborgere fra et andet land end de kontraherende parter til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
 Selvstændige landbrugere, der er schweiziske statsborgere, og som måtte ønske at etablere sig og tage ophold i Kroatien, er ikke omfattet af bestemmelserne i første afsnit eller andre procedurer end dem, der gælder for kroatiske statsborgere.
 Disse overgangsforanstaltninger tages op til generel revision i løbet af det tredje år efter datoen for denne protokols ikrafttræden. Det blandede udvalg kan beslutte at afkorte eller bringe den i første afsnit nævnte overgangsperiode til ophør.
 Hvis der ved udløbet af overgangsperioden er tilstrækkeligt bevis for, at der vil opstå alvorlige forstyrrelser på Kroatiens marked for landbrugsjord, eller der er risiko herfor, giver Kroatien det blandede udvalg meddelelse herom inden udgangen af det syvende år i overgangsperioden, jf. første afsnit. I så tilfælde kan Kroatien fortsat anvende de foranstaltninger, der er omhandlet i første afsnit indtil ti år efter denne protokols ikrafttræden. Denne forlængelse kan begrænses til udvalgte geografiske områder, der i særlig grad er berørt.
 BILAG 2
 I bilag II til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer foretages følgende ændringer:
 1)
 I del A, punkt 1, (Omhandlede retsakter), indsættes følgende retsakt:
 Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1) om tilpasning af visse forordninger, beslutninger og afgørelser


text:
vedrørende frie varebevægelser, frie personbevægelser, selskabsret, konkurrencepolitik, landbrug, fødevaresikkerhed og veterinær- og plantesundhedspolitik, transportpolitik, energi, beskatning, statistikker, transeuropæiske net, retsvæsen og grundlæggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed, miljø, toldunionen, eksterne forbindelser, udenrigspolitik og sikkerheds- og forsvarspolitik samt institutioner på grund af Republikken Kroatiens tiltrædelse.
 2.
 Stk. 1 i afsnittet »Arbejdsløshedsforsikring« i protokollen til bilag II finder anvendelse på arbejdstagere, der er statsborgere i Republikken Kroatien, indtil udgangen af det syvende år efter denne protokols ikrafttræden.
 BILAG 3
 I bilag III til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer foretages følgende ændringer:
 Følgende led indsættes under punkt 1a:
 »—
 Akt om Republikken Kroatiens tiltrædelse (EUT L 112 af 24.4.2012, s. 10), bilag III (liste omhandlet i artikel 15 i akten om Republikken Kroatiens tiltrædelse: tilpasning af institutionernes retsakter — EUT L 112 af 24.4.2012, s. 41)
 Artikel 23, stk. 5, i direktiv 2005/36/EF affattes således:
 »5. Medlemsstaterne anerkender de uddannelsesbeviser for læger, der giver adgang til erhvervsmæssig virksomhed som læge på grunduddannelsesniveau eller speciallæge, for sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje, for tandlæger og specialtandlæger, og for dyrlæger, jordemødre, farmaceuter og arkitekter, som medlemsstaternes statsborgere er i besiddelse af, og som er udstedt af det tidligere Jugoslavien, eller hvis uddannelse er påbegyndt, jf. dog artikel 43b,
 a)
 for Slovenien før 25. juni 1991 og
 b)
 for Kroatien før 8. oktober 1991,
 når en af ovennævnte medlemsstaters myndigheder attesterer, at disse uddannelsesbeviser på deres område har samme juridiske værdi som de uddannelsesbeviser, de udsteder, og for arkitekter som de beviser, der for disse medlemsstaters vedkommende er omhandlet i bilag VI, punkt 6, for så vidt angår adgang til erhvervsmæssig virksomhed som læge på grunduddannelsesniveau eller speciallæge, som sygeplejerske med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje, som tandlæge og specialtandlæge, og som dyrlæge, jordemoder og farmaceut for så vidt angår den virksomhed, der er omhandlet i artikel 45, stk. 2, og som arkitekt for så vidt angår den virksomhed, der er omhandlet i artikel 48, og udøvelse af disse former for virksomhed.
 Attestationen skal være ledsaget af et certifikat udstedt af de samme myndigheder, hvoraf det fremgår, at disse personer i løbet af de fem år, der går forud for certifikatets udstedelse, faktisk og retmæssigt på deres områder har udøvet de pågældende former for virksomhed i mindst tre på hinanden følgende år.«
 Som artikel 43b indsættes i direktiv 2005/36/EF:
 »Erhvervede rettigheder for jordemødre finder ikke anvendelse på følgende kvalifikationer, der er erhvervet i Kroatien inden den 1. juli 2012: viša medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (gynækologisk-obstetrisk oversygeplejerske), medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (gynækologisk-obstetrisk sygeplejerske), viša medicinska sestra primaljskog smjera (jordemoderuddannet oversygeplejerske), medicinska sestra primaljskog smjera (jordemoderuddannet sygeplejerske), ginekološko-opstetrička primalja (gynækologisk-obstetrisk jordemoder) og primalja (jordemoder).«
 —
 Rådets direktiv 2013/25/EU af 13. maj 2013 om tilpasning af visse direktiver vedrørende etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser på grund af Republikken Kroatiens tiltrædelse (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 368), bilagets del A«
 Følgende led indsættes


text:
under punkt 2a:
 »—
 Rådets direktiv 2013/25/EU af 13. maj 2013 om tilpasning af visse direktiver vedrørende etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser på grund af Republikken Kroatiens tiltrædelse (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 368), bilagets del B 1)«
 Følgende led indsættes under punkt 3a:
 »—
 Rådets direktiv 2013/25/EU af 13. maj 2013 om tilpasning af visse direktiver vedrørende etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser på grund af Republikken Kroatiens tiltrædelse (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 368), bilagets del B 2)«
 Følgende led indsættes under punkt 5a:
 »—
 Rådets direktiv 2013/25/EU af 13. maj 2013 om tilpasning af visse direktiver vedrørende etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser på grund af Republikken Kroatiens tiltrædelse (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 368), bilagets del C«.
 ERKLÆRING FRA SCHWEIZ OM AUTONOME FORANSTALTNINGER FRA OG MED UNDERTEGNELSESDATOEN
 Schweiz giver midlertidig adgang til sit arbejdsmarked for statsborgere i Republikken Kroatien på basis af schweizisk lovgivning inden ikrafttrædelsen af den overgangsordning, der er omhandlet i denne protokol. Med henblik herpå åbner Schweiz fra og med datoen for denne protokols undertegnelse specifikke kvoter for korttids- såvel som langtidsarbejdstilladelser som defineret i aftalens artikel 10, stk. 1, for statsborgere fra de nye medlemsstater. Der bliver tale om 50 langtidstilladelser og 450 korttidstilladelser om året. Desuden gives der adgang for 1 000 arbejdstagere om året med en opholdstilladelse på mindre end 4 måneder.


text:
 4.2.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 29/3
 UDVIDET PARTNERSKABS- OG SAMARBEJDSAFTALE
 mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Kasakhstan på den anden side
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 TITEL
 PRÆAMBEL
 AFSNIT I
 GENERELLE PRINCIPPER OG FORMÅLET MED DENNE AFTALE
 AFSNIT II
 POLITISK DIALOG; SAMARBEJDE OM UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK
 AFSNIT III
 HANDEL OG ERHVERV
 KAPITEL 1
 HANDEL MED VARER
 KAPITEL 2
 TOLD
 KAPITEL 3
 TEKNISKE HANDELSHINDRINGER
 KAPITEL 4
 SUNDHED OG PLANTESUNDHED
 KAPITEL 5
 HANDEL MED TJENESTEYDELSER OG ETABLERING
 AFDELING 1
 ALMINDELIGE BESTEMMELSER
 AFDELING 2
 ETABLERING OG GRÆNSEOVERSKRIDENDE LEVERING AF TJENESTEYDELSER
 UNDERAFDELING 1
 ALLE FORMER FOR ERHVERVSVIRKSOMHED
 UNDERAFDELING 2
 ANDRE FORMER FOR ERHVERVSVIRKSOMHED END TJENESTEYDELSER
 AFDELING 3
 FYSISKE PERSONERS MIDLERTIDIGE TILSTEDEVÆRELSE I FORRETNINGSØJEMED
 AFDELING 4
 INTERN REGULERING
 AFDELING 5
 SEKTORSPECIFIKKE BESTEMMELSER
 AFDELING 6
 UNDTAGELSER
 AFDELING 7
 INVESTERINGER
 KAPITEL 6
 KAPITALBEVÆGELSER OG BETALINGER
 KAPITEL 7
 INTELLEKTUEL EJENDOMSRET
 AFDELING 1
 PRINCIPPER
 AFDELING 2
 STANDARDER VEDRØRENDE INTELLEKTUELLE EJENDOMSRETTIGHEDER
 AFDELING 3
 HÅNDHÆVELSE AF INTELLEKTUELLE EJENDOMSRETTIGHEDER
 AFDELING 4
 FORMIDLERANSVAR FOR TJENESTEYDERE
 KAPITEL 8
 OFFENTLIGE UDBUD
 KAPITEL 9
 RÅSTOFFER OG ENERGI
 KAPITEL 10
 HANDEL OG BÆREDYGTIG UDVIKLING
 KAPITEL 11
 KONKURRENCE
 KAPITEL 12
 STATSEJEDE VIRKSOMHEDER, STATSKONTROLLEREDE VIRKSOMHEDER OG VIRKSOMHEDER MED SÆRLIGE ELLER EKSKLUSIVE RETTIGHEDER ELLER PRIVILEGIER
 KAPITEL 13
 GENNEMSIGTIGHED
 KAPITEL 14
 TVISTBILÆGGELSE
 AFDELING 1
 FORMÅL OG ANVENDELSESOMRÅDE
 AFDELING 2
 KONSULTATIONER OG MÆGLING
 AFDELING 3
 TVISTBILÆGGELSESPROCEDURER
 UNDERAFDELING 1
 VOLDGIFTSPROCEDURE
 UNDERAFDELING 2
 EFTERLEVELSE
 UNDERAFDELING 3
 FÆLLES BESTEMMELSER
 AFDELING 4
 ALMINDELIGE BESTEMMELSER
 AFSNIT IV
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET ØKONOMISK OG BÆREDYGTIG UDVIKLING
 KAPITEL 1
 ØKONOMISK DIALOG
 KAPITEL 2
 SAMARBEJDE OM FORVALTNING AF OFFENTLIGE FINANSER, HERUNDER OFFENTLIG REVISION OG INTERN KONTROL
 KAPITEL 3
 SAMARBEJDE PÅ BESKATNINGSOMRÅDET
 KAPITEL 4
 SAMARBEJDE PÅ STATISTIKOMRÅDET
 KAPITEL 5
 SAMARBEJDE PÅ ENERGIOMRÅDET
 KAPITEL 6
 SAMARBEJDE PÅ TRANSPORTOMRÅDET
 KAPITEL 7
 SAMARBEJDE PÅ MILJØOMRÅDET
 KAPITEL 8
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET KLIMAÆNDRINGER
 KAPITEL 9
 SAMARBEJDE PÅ INDUSTRIOMRÅDET
 KAPITEL 10
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER
 KAPITEL 11
 SAMARBEJDE PÅ SELSKABSRETSOMRÅDET
 KAPITEL 12
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET BANK- OG FORSIKRINGSVIRKSOMHED SAMT ANDRE FINANSIELLE TJENESTEYDELSER
 KAPITEL 13
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET INFORMATIONSSAMFUNDET
 KAPITEL 14
 SAMARBEJDE PÅ TURISMEOMRÅDET
 KAPITEL 15
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET LANDBRUG OG UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER
 KAPITEL 16
 SAMARBEJDE OM BESKÆFTIGELSE, ARBEJDSMARKEDSRELATIONER, SOCIAL- OG ARBEJDSMARKEDSPOLITIK SAMT LIGE MULIGHEDER
 KAPITEL 17
 SAMARBEJDE PÅ SUNDHEDSOMRÅDET
 AFSNIT V
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED
 AFSNIT VI
 ANDRE SAMARBEJDSPOLITIKKER
 KAPITEL 1
 SAMARBEJDE OM UDDANNELSE
 KAPITEL 2
 SAMARBEJDE PÅ KULTUROMRÅDET
 KAPITEL 3
 SAMARBEJDE OM FORSKNING OG INNOVATION
 KAPITEL 4
 SAMARBEJDE PÅ DET AUDIOVISUELLE OMRÅDE OG MEDIEOMRÅDET
 KAPITEL 5
 SAMARBEJDE I CIVILSAMFUNDET
 KAPITEL 6
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET SPORT OG FYSISK AKTIVITET
 KAPITEL 7
 SAMARBEJDE PÅ CIVILBESKYTTELSESOMRÅDET
 KAPITEL 8
 SAMARBEJDE OM AKTIVITETER I DET YDRE RUM
 KAPITEL 9
 SAMARBEJDE PÅ FORBRUGERBESKYTTELSESOMRÅDET
 KAPITEL 10
 REGIONALT SAMARBEJDE
 KAPITEL 11
 SAMARBEJDE PÅ OMRÅDET OFFENTLIG FORVALTNING
 AFSNIT VII
 FINANSIELT OG TEKNISK SAMARBEJDE
 AFSNIT VIII
 INSTITUTIONELLE RAMMER
 AFSNIT IX
 ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
 BILAG I
 FORBEHOLD, JF. ARTIKEL 46
 BILAG II
 REPUBLIKKEN KASAKHSTANS BEGRÆNSNINGER, JF. ARTIKEL 48, STK. 2
 BILAG III
 ANVENDELSESOMRÅDE FOR AFSNIT III (HANDEL OG ERHVERV), KAPITEL 8 (OFFENTLIGE UDBUD)
 BILAG IV
 MEDIER TIL OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER OG BEKENDTGØRELSER OM OFFENTLIGE UDBUD, JF. AFSNIT III (HANDEL OG ERHVERV), KAPITEL 8 (OFFENTLIGE


text:
UDBUD)
 BILAG V
 FORRETNINGSORDEN VEDRØRENDE VOLDGIFT, JF. AFSNIT III (HANDEL OG ERHVERV), KAPITEL 14 (TVISTBILÆGGELSE)
 BILAG VI
 ADFÆRDSKODEKS FOR MEDLEMMER AF VOLDGIFTSPANELER OG MÆGLERE, JF. AFSNIT III (HANDEL OG ERHVERV), KAPITEL 14 (TVISTBILÆGGELSE)
 BILAG VII
 MÆGLINGSORDNING, JF. AFSNIT III (HANDEL OG ERHVERV), KAPITEL 14 (TVISTBILÆGGELSE)
 PROTOKOL OM GENSIDIG ADMINISTRATIV BISTAND I TOLDSPØRGSMÅL
 KONGERIGET BELGIEN,
 REPUBLIKKEN BULGARIEN,
 DEN TJEKKISKE REPUBLIK,
 KONGERIGET DANMARK,
 FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,
 REPUBLIKKEN ESTLAND,
 IRLAND,
 DEN HELLENSKE REPUBLIK,
 KONGERIGET SPANIEN,
 DEN FRANSKE REPUBLIK,
 REPUBLIKKEN KROATIEN,
 DEN ITALIENSKE REPUBLIK,
 REPUBLIKKEN CYPERN,
 REPUBLIKKEN LETLAND,
 REPUBLIKKEN LITAUEN,
 STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,
 UNGARN,
 REPUBLIKKEN MALTA,
 KONGERIGET NEDERLANDENE,
 REPUBLIKKEN ØSTRIG,
 REPUBLIKKEN POLEN,
 DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,
 RUMÆNIEN,
 REPUBLIKKEN SLOVENIEN,
 DEN SLOVAKISKE REPUBLIK,
 REPUBLIKKEN FINLAND,
 KONGERIGET SVERIGE,
 DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,
 som er kontraherende parter i traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, i det følgende benævnt »medlemsstaterne«, og
 DEN EUROPÆISKE UNION
 på den ene side og
 REPUBLIKKEN KASAKHSTAN
 på den anden side,
 i det følgende under ét benævnt »parterne«,
 SOM HENVISER TIL parternes stærke indbyrdes forbindelser og fælles værdier og deres ønske om yderligere at styrke og udvide forbindelser, som tidligere er blevet etableret ved gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Republikken Kasakhstan, undertegnet i Bruxelles den 23. januar 1995, og strategien for et nyt partnerskab mellem Den Europæiske Union og Centralasien, vedtaget af Det Europæiske Råd i juni 2007, samt Republikken Kasakhstans statslige program »Path to Europe«, indført i 2008,
 SOM HENVISER TIL parternes tilsagn om fuldt ud at gennemføre principperne og bestemmelserne i De Forenede Nationers pagt, principperne og bestemmelserne i verdenserklæringen om menneskerettighederne, principperne og bestemmelserne fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), særlig Helsingforsslutakten, samt andre almindeligt anerkendte folkeretlige normer,
 SOM HENVISER TIL, at parterne er fast besluttet på yderligere at fremme, beskytte og gennemføre de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne og respekten for de demokratiske principper, retsstatsprincippet og god regeringsførelse,
 SOM ANERKENDER parternes kraftige tilslutning til følgende principper i forbindelse med deres samarbejde om menneskerettigheder og demokrati: fremme af fælles mål, en åben og konstruktiv politisk dialog, gennemsigtighed og respekt for internationale menneskerettighedsstandarder,
 SOM HENVISER TIL parternes vilje til at efterleve principperne om fri markedsøkonomi,
 SOM ANERKENDER den voksende betydning af handels- og investeringsforbindelserne mellem Den Europæiske Union og Republikken Kasakhstan,
 SOM HENVISER TIL, at aftalen vil styrke de tætte økonomiske forbindelser mellem parterne yderligere og skabe et nyt klima og bedre betingelser for den videre udvikling af handel og investeringer mellem dem, herunder på energiområdet,
 SOM HENVISER TIL målet om at styrke handel og investeringer i alle sektorer på et stærkere retsgrundlag, særlig nærværende aftale og overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO-aftalen),
 SOM HENVISER TIL parternes vilje til at styrke den internationale fred og sikkerhed og fredelig bilæggelse af tvister, navnlig via et effektivt samarbejde i dette øjemed i FN og OSCE,
 SOM HENVISER TIL parternes vilje til at videreføre den regelmæssige politiske dialog om bilaterale og internationale spørgsmål af fælles interesse,
 SOM HENVISER TIL parternes internationale forpligtelser til at bekæmpe spredning af masseødelæggelsesvåben og deres


text:
fremføringsmidler og til at samarbejde om ikke-spredning og om nuklear sikkerhed og sikkerhed generelt,
 SOM HENVISER TIL parternes vilje til at bekæmpe ulovlig handel med og akkumulering af håndvåben og lette våben, og som erindrer om FN's Generalforsamlings vedtagelse af våbenhandelstraktaten,
 SOM HENVISER TIL vigtigheden af, at Republikken Kasakhstan deltager aktivt i gennemførelsen af strategien for et nyt partnerskab mellem Den Europæiske Union og Centralasien,
 SOM HENVISER TIL parternes tilsagn om at bekæmpe organiseret kriminalitet og menneskehandel og til at intensivere samarbejdet om terrorbekæmpelse,
 SOM HENVISER TIL parternes vilje til at intensivere deres dialog og samarbejde om migrationsrelaterede emner, med en samlet tilgang, hvor målet er samarbejde om lovlig migration og bekæmpelse af ulovlig migration og menneskehandel, og som anerkender betydningen af denne aftales tilbagebetagelsesbestemmelse,
 SOM ØNSKER, at sikre afbalancerede forhold i de bilaterale handelsforbindelser mellem Den Europæiske Union og Republikken Kasakhstan,
 SOM HENVISER TIL parternes vilje til at respektere de rettigheder og opfylde de forpligtelser, der følger af deres medlemskab af Verdenshandelsorganisationen (WTO), og til en gennemsigtig og ikke-diskriminerende gennemførelse af disse rettigheder og forpligtelser,
 SOM HENVISER TIL parternes tilsagn om at respektere princippet om bæredygtig udvikling, bl.a. ved at fremme gennemførelsen af multilaterale internationale aftaler og regionalt samarbejde,
 SOM ØNSKER at styrke det gensidigt fordelagtige samarbejde på alle områder af fælles interesse og at konsolidere rammerne herfor, når det er relevant,
 SOM ANERKENDER behovet for øget energisamarbejde, energiforsyningssikkerhed og fremme af udvikling af passende infrastruktur, hvilket skal tage udgangspunkt i aftalememorandummet om energisamarbejde mellem Den Europæiske Union og Republikken Kasakhstan, der blev indgået i Bruxelles den 4. december 2006, og ske inden for rammerne af energichartertraktaten,
 SOM ANERKENDER, at alt samarbejde om anvendelsen af atomenergi til fredelige formål er underlagt samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab og Republikken Kasakhstan inden for nuklear sikkerhed, der blev undertegnet i Bruxelles den 19. juli 1999, og ikke omfattet af nærværende aftale,
 SOM HENVISER TIL parternes vilje til at forbedre folkesundhedsniveauet og beskyttelsen af menneskers sundhed som en forudsætning for bæredygtig udvikling og økonomisk vækst,
 SOM HENVISER TIL parternes vilje til at styrke den mellemfolkelige kontakt, herunder gennem samarbejde og udvekslinger på det videnskabelige og teknologiske område samt inden for innovationsudvikling, uddannelse og kultur,
 SOM HENVISER TIL, at parterne vil fremme den gensidige forståelse og konvergens inden for lovgivning og regulering med det formål yderligere at styrke de gensidigt fordelagtige forbindelser og en bæredygtig udvikling,
 SOM BEMÆRKER, at hvis parterne inden for rammerne af denne aftale agter at oprette særlige aftaler på området frihed, sikkerhed og retfærdighed, som skal indgås af Den Europæiske Union i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vil bestemmelserne i sådanne fremtidige aftaler ikke være bindende for Det Forenede Kongerige og/eller Irland, medmindre Den Europæiske Union sammen med Det Forenede Kongerige og/eller Irland for så vidt angår deres respektive tidligere bilaterale forbindelser meddeler Republikken Kasakhstan, at Det Forenede Kongerige og/eller Irland som en del af Den Europæiske Union er blevet bundet af sådanne aftaler i overensstemmelse med protokol nr. 21 om Det


text:
Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. På samme måde vil eventuelle senere EU-interne foranstaltninger, som måtte blive vedtaget i henhold til ovennævnte afsnit V, til gennemførelse af denne aftale, ikke være bindende for Det Forenede Kongerige og/eller Irland, medmindre de har meddelt, at de ønsker at deltage eller at acceptere de pågældende foranstaltninger i overensstemmelse med protokol nr. 21. Parterne bemærker endvidere, at sådanne fremtidige aftaler eller sådanne senere EU-interne foranstaltninger vil falde ind under protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til de nævnte traktater,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 AFSNIT I
 GENERELLE PRINCIPPER OG FORMÅLET MED DENNE AFTALE
 Artikel 1
 Generelle principper
 Respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne som nedfældet i verdenserklæringen om menneskerettighederne, OSCE's Helsingforsslutakt og Parischarteret for et nyt Europa samt andre relevante internationale menneskerettighedsinstrumenter og respekten for retsstatsprincippet danner grundlaget for begge parters nationale og internationale politikker og udgør et væsentligt element i denne aftale.
 Parterne bekræfter deres tilslutning til principperne om fri markedsøkonomi samt fremme af bæredygtig udvikling og økonomisk vækst.
 Gennemførelsen af denne aftale baseres på principperne om dialog, gensidig tillid og respekt, ligeværdigt partnerskab, gensidige fordele og fuld respekt for de principper og værdier, der er nedfældet i De Forenede Nationers pagt.
 Artikel 2
 Formålet med denne aftale
 1. Ved denne aftale indføres et styrket partnerskab og samarbejde mellem parterne inden for rammerne af deres respektive kompetencer, baseret på deres fælles interesser og uddybningen af deres forbindelser på alle aftalens anvendelsesområder.
 2. Dette samarbejde er en proces parterne imellem, der bidrager til fred og stabilitet på internationalt og regionalt plan og til økonomisk udvikling, og som bygger på principper, som parterne også bekræfter via deres internationale forpligtelser, navnlig i FN og OSCE.
 Artikel 3
 Samarbejde i regionale og internationale organisationer
 Parterne er enige om at samarbejde og udveksle synspunkter inden for rammerne af regionale og internationale fora og organisationer.
 AFSNIT II
 POLITISK DIALOG; SAMARBEJDE OM UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK
 Artikel 4
 Politisk dialog
 Parterne videreudvikler og styrker en effektiv politisk dialog på alle områder af fælles interesse for at fremme fred, stabilitet og sikkerhed på internationalt plan, herunder på det eurasiske kontinent, på grundlag af folkeretten, effektivt samarbejde med multilaterale institutioner og fælles værdier.
 Parterne samarbejder med henblik på at styrke FN's og OSCE's rolle og forbedre de relevante internationale og regionale organisationers effektivitet.
 Parterne uddyber deres samarbejde og dialog om international sikkerhed og krisestyring for at tackle de aktuelle globale og regionale udfordringer og store trusler.
 Parterne forpligter sig til at styrke deres samarbejde om alle emner af fælles interesse, særlig efterlevelse af folkeretten, øget respekt for de demokratiske principper, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og god regeringsførelse. Parterne er enige om at tilstræbe en forbedring af vilkårene for yderligere regionalt samarbejde, navnlig hvad angår Centralasien og derudover.
 Artikel 5
 Demokrati og retsstatsprincippet
 Parterne er enige om at samarbejde om fremme og


text:
effektiv beskyttelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet, bl.a. gennem de relevante internationale menneskerettighedsinstrumenter.
 Dette samarbejde skal gennemføres ved aktiviteter, som parterne aftaler i fællesskab, bl.a. ved at styrke respekten for retsstatsprincippet, intensivere den eksisterende menneskerettighedsdialog, videreudvikle de demokratiske institutioner, fremme opmærksomheden om menneskerettighederne og styrke samarbejdet med FN's og OSCE's menneskerettighedsorganer.
 Artikel 6
 Udenrigs- og sikkerhedspolitik
 Parterne intensiverer deres dialog og samarbejde om udenrigs- og sikkerhedspolitik og tager navnlig spørgsmål om konfliktforebyggelse og krisestyring, regional stabilitet, ikke-spredning, nedrustning og våbenkontrol, nuklear sikkerhed og eksportkontrol med våben samt varer med dobbelt anvendelse op.
 Samarbejdet baseres på fælles værdier og gensidige interesser og sigter mod at øge den politiske effektivitet og konvergens og at udnytte bilaterale, regionale og internationale fora.
 Parterne bekræfter deres tilslutning til principperne respekt for territorial integritet, grænsers ukrænkelighed, suverænitet og uafhængighed som fastsat i De Forenede Nationers pagt og Helsingforsslutakten fra OSCE og deres tilsagn om at fremme disse principper i deres bilaterale og multilaterale forbindelser.
 Artikel 7
 Sikkerhed i rummet
 Parterne fremmer øget sikkerhed og bæredygtighed i forbindelse med alle rumrelaterede aktiviteter og er enige om at samarbejde på bilateralt, regionalt og internationalt plan med henblik på at værne om en fredelig udnyttelse af det ydre rum. Begge parter anerkender vigtigheden af at forhindre et våbenkapløb i det ydre rum.
 Artikel 8
 Alvorlige forbrydelser, der berører det internationale samfund
 Parterne bekræfter, at de mest alvorlige forbrydelser, der berører det internationale samfund som helhed, ikke må forblive ustraffede, og at de bør forfølges ved at træffe foranstaltninger på nationalt eller internationalt plan, herunder ved Den Internationale Straffedomstol.
 Under behørig hensyntagen til bevaring af Romstatuttens integritet er parterne enige om at føre en dialog om og at træffe skridt til universel tilslutning til Romstatutten i overensstemmelse med deres respektive lovning, herunder ydelse af bistand til kapacitetsopbygning.
 Artikel 9
 Konfliktforebyggelse og krisestyring
 Parterne styrker deres samarbejde om konfliktforebyggelse, bilæggelse af regionale tvister og krisestyring med henblik på at skabe et klima præget af fred og stabilitet.
 Artikel 10
 Regional stabilitet
 Parterne intensiverer deres fælles bestræbelser på at fremme stabilitet og sikkerhed i Centralasien samt på at skabe bedre betingelser for et udvidet regionalt samarbejde på grundlag af principperne i De Forenede Nationers Pagt, Helsingforsslutakten fra OSCE og andre relevante multilaterale dokumenter, som begge parter har tilsluttet sig.
 Artikel 11
 Modvirkning af spredning af masseødelæggelsesvåben
 Parterne vurderer, at spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, både til statslige og ikke-statslige aktører, udgør en af de alvorligste trusler mod den internationale stabilitet og sikkerhed.
 Parterne samarbejder og bidrager til modvirkning af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, idet de fuldt ud efterlever og gennemfører deres respektive forpligtelser i henhold til internationale traktater og andre relevante internationale forpligtelser vedrørende nedrustning og ikke-spredning. Parterne er enige om, at denne bestemmelse er et væsentligt element i denne aftale.
 Samarbejdet på dette område gennemføres bl.a. ved:
 a)
 videreudvikling af ordninger for eksportkontrol med varer og teknologier til militær brug og med dobbelt anvendelse
 b)
 indførelse af en regelmæssig politisk dialog om de emner, der er omfattet af denne


text:
artikel.
 Artikel 12
 Håndvåben og lette våben
 Parterne samarbejder og sikrer koordinering, komplementaritet og synergi i deres indsats for bekæmpelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben, herunder ammunition dertil, på alle relevante niveauer og er enige om at videreføre en regelmæssig politisk dialog, herunder i multilateral sammenhæng.
 Parterne gennemfører dette samarbejde under fuld overholdelse af de eksisterende internationale aftaler og FN's Sikkerhedsråds resolutioner samt de tilsagn, de har givet inden for rammerne af andre internationale instrumenter på dette område, som de har tilsluttet sig. Begge parter er overbevist om betydningen af våbenhandelstraktaten i den henseende.
 Artikel 13
 Terrorbekæmpelse
 Parterne er enige om at samarbejde på bilateralt, regionalt og internationalt plan for at forebygge og bekæmpe terrorisme i fuld overensstemmelse med retsstatsprincippet, folkeretten, de internationale menneskerettighedsstandarder, den humanitære ret og relevante afgørelser fra FN, herunder FN's globale terrorbekæmpelsesstrategi.
 Samarbejdet mellem parterne tilsigter:
 a)
 at gennemføre, alt efter hvad der er relevant, FN's resolutioner, FN's globale terrorbekæmpelsesstrategi og deres forpligtelser i henhold til andre internationale konventioner og instrumenter vedrørende terrorbekæmpelse
 b)
 at udveksle oplysninger om planlagte og udførte terrorhandlinger, former for og metoder til gennemførelse heraf og om terrorgrupper, der planlægger, begår eller har begået en kriminel handling på en anden parts territorium, i overensstemmelse med folkeretten og den interne lovgivning
 c)
 at udveksle erfaringer om forebyggelse af alle former for terrorisme, herunder offentlige opfordringer til terrorhandlinger på internettet, samt erfaringer med midler og metoder til terrorbekæmpelse, erfaringer på tekniske områder, og om uddannelse, som udbydes eller betales af Den Europæiske Unions institutioner, organer og agenturer
 d)
 at optrappe den fælles indsats mod finansiering af terrorisme og udveksle synspunkter om radikalisering og rekruttering og
 e)
 at udveksle bedste praksis inden for beskyttelse af menneskerettigheder i kampen mod terrorisme.
 AFSNIT III
 HANDEL OG ERHVERV
 KAPITEL 1
 Handel med varer
 Artikel 14
 Mestbegunstigelsesbehandling
 1. Parterne indrømmer hver især varer fra den anden part mestbegunstigelsesbehandling i overensstemmelse med artikel I i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (GATT 1994), herunder de fortolkende bemærkninger hertil, som er indarbejdet i og gjort til en del af denne aftale med de fornødne ændringer.
 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på præferencebehandling, som parterne indrømmer varer fra et andet land i overensstemmelse med GATT 1994.
 Artikel 15
 National behandling
 Parterne indrømmer hver især varer fra den anden part national behandling i overensstemmelse med artikel III i GATT 1994, herunder de fortolkende bemærkninger hertil, som er indarbejdet i og gjort til en del af denne aftale med de fornødne ændringer.
 Artikel 16
 Import- og eksporttold
 Parterne opkræver import- og eksporttold i overensstemmelse med deres WTO-forpligtelser på toldområdet.
 Artikel 17
 Import- og eksportrestriktioner
 Ingen af parterne må indføre eller opretholde andre forbud eller restriktioner end told, skatter og andre afgifter — det være sig i form af kontingenter, import- eller eksportlicenser eller andre foranstaltninger — ved import af varer fra den anden part eller eksport eller salg til eksport af varer bestemt til den anden parts territorium, jf. artikel XI i GATT 1994, herunder de fortolkende bemærkninger


text:
hertil, som er indarbejdet i og gjort til en del af denne aftale med de fornødne ændringer.
 Artikel 18
 Midlertidig indførsel af varer
 Parterne indrømmer hver især den anden part fritagelse for importtold og -afgifter på varer, der indføres midlertidigt, i de tilfælde og efter de procedurer, der er fastlagt i internationale konventioner om midlertidig indførsel af varer, som de måtte være bundet af. Denne fritagelse finder anvendelse i henhold til lovgivningen i den part, der indrømmer fritagelsen.
 Artikel 19
 Transit
 Parterne er enige om, at princippet om transitfrihed er en væsentlig forudsætning for at nå denne aftales mål. I den forbindelse sørger parterne for transitfrihed gennem deres territorium for varer afsendt fra eller bestemt til den anden parts territorium, jf. artikel V i GATT 1994, herunder de fortolkende bemærkninger hertil, der er indarbejdet i og gjort til en del af denne aftale med de fornødne ændringer.
 Artikel 20
 Beskyttelsesforanstaltninger
 Intet i denne aftale berører parternes rettigheder og forpligtelser i henhold til artikel XIX i GATT 1994 og WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
 Artikel 21
 Særlige beskyttelsesbestemmelser på landbrugsområdet
 Intet i denne aftale berører parternes rettigheder og forpligtelser i henhold til artikel 5 (Særlige beskyttelsesbestemmelser) i WTO-aftalen om landbrug.
 Artikel 22
 Antidumping- og udligningsforanstaltninger
 1. Intet i denne aftale berører parternes rettigheder og forpligtelser i henhold til artikel VI i GATT 1994, WTO-aftalen om anvendelsen af artikel VI i GATT 1994 og WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger (»SCM-aftalen«).
 2. Inden der træffes en endelig afgørelse om at indføre foranstaltninger, fremlægger parterne alle de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund herfor, jf. dog artikel 6.5 i WTO-aftalen om anvendelsen af artikel VI i GATT 1994 og SCM-aftalens artikel 12.4. Ved fremlæggelsen skal de berørte parter have tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger.
 3. Forudsat at det ikke forsinker gennemførelsen af undersøgelsen unødigt, skal alle berørte parter have mulighed for at tilkendegive deres synspunkter i forbindelse med antidumping- og antisubsidieundersøgelser.
 4. Bestemmelserne i denne artikel er ikke underlagt denne aftales tvistbilæggelsesbestemmelser.
 Artikel 23
 Prisfastsættelse
 Parterne sikrer, at virksomheder eller andre enheder, som de indrømmer særlige eller eksklusive rettigheder, eller som de kontrollerer, og som sælger varer på hjemmemarkedet og i øvrigt eksporterer det samme produkt, fører særskilte regnskaber, så følgende klart kan fastslås:
 a)
 hvilke omkostninger og indtægter der er forbundet med interne og internationale aktiviteter og
 b)
 i alle enkeltheder, ved hvilke metoder omkostninger og indtægter henføres eller allokeres til interne og internationale aktiviteter.
 Disse særskilte regnskaber skal baseres på regnskabsprincipperne årsagssammenhæng, objektivitet, gennemsigtighed og konsistens i henhold til internationalt anerkendte regnskabsstandarder og skal tage udgangspunkt i reviderede data.
 Artikel 24
 Undtagelser
 1. Parterne bekræfter, at deres eksisterende rettigheder og forpligtelser i henhold til artikel XX i GATT 1994 og de fortolkende bemærkninger hertil finder anvendelse på handel med varer, der er omfattet af denne aftale, med de fornødne ændringer. Med henblik herpå er artikel XX i GATT 1994 og de fortolkende bemærkninger hertil indarbejdet i og gjort til en del af denne aftale med de fornødne ændringer.
 2. Parterne er


text:
enige om, at en part, der agter at træffe foranstaltninger i henhold til artikel XX, litra i) og j), i GATT 1994, skal give den anden part alle relevante oplysninger med henblik på at finde en gensidigt acceptabel løsning. Parterne kan aftale ethvert nødvendigt middel til at bringe vanskelighederne til ophør. Er man ikke nået til enighed senest 30 dage efter afgivelsen af oplysninger, kan parten indføre foranstaltninger for den pågældende vare i henhold til nævnte artikel. Når ekstraordinære og kritiske omstændigheder, der nødvendiggør et øjeblikkeligt indgreb, udelukker forudgående afgivelse af oplysninger eller undersøgelse, kan den part, der agter at træffe foranstaltningerne, straks indføre sådanne sikkerhedsforanstaltninger, som er nødvendige for at afhjælpe situationen, og skal straks underrette den anden part herom.
 3. Republikken Kasakhstan kan opretholde visse foranstaltninger, som er uforenelige med denne aftales artikel 14, 15 og 17, og som fremgår af protokollen om Republikken Kasakhstans tiltrædelse af WTO, indtil udløbet af de i nævnte protokol fastsatte overgangsperioder for de pågældende foranstaltninger.
 KAPITEL 2
 Told
 Artikel 25
 Toldsamarbejde
 1. Parterne styrker deres samarbejde på toldområdet for at sikre gennemsigtige handelsvilkår, lette samhandelen, styrke sikkerheden i forsyningskæden, fremme forbrugersikkerheden, dæmme op for varestrømme, der krænker intellektuelle ejendomsrettigheder, samt bekæmpe smugling og svig.
 2. For at opfylde disse mål samarbejder parterne inden for rammerne af de tilgængelige ressourcer, bl.a. med henblik på:
 a)
 at forbedre toldlovgivningen og harmonisere og forenkle toldprocedurerne i overensstemmelse med de internationale konventioner og standarder, der gælder for told og handelslettelser, herunder dem, der er udarbejdet af Den Europæiske Union (bl.a. dennes »blueprints« på toldområdet), Verdenshandelsorganisationen og Verdenstoldorganisationen (særlig den reviderede Kyotokonvention)
 b)
 at indføre moderne toldsystemer, herunder moderne toldbehandlingsteknologi, bestemmelser vedrørende godkendte økonomiske aktører, automatiserede, risikobaserede analyse- og kontrolprocedurer, forenklede procedurer for frigivelse af varer, efterkontrol af toldbehandling, gennemsigtig toldværdiansættelse samt bestemmelser om partnerskaber mellem toldvæsen og erhvervsliv
 c)
 at tilskynde til de højeste standarder for integritet på toldområdet, særlig ved grænsen, gennem anvendelsen af foranstaltninger, der afspejler principperne i Verdenstoldorganisationens Arushaerklæring
 d)
 at udveksle bedste praksis samt sørge for uddannelse og teknisk støtte til planlægning og kapacitetsopbygning og til sikring af de højeste standarder for integritet
 e)
 at udveksle relevante oplysninger og data, idet parternes bestemmelser om følsomme oplysningers fortrolige karakter og om beskyttelse af personoplysninger overholdes, når det er hensigtsmæssigt
 f)
 at foranstalte koordinerede toldaktioner mellem parternes toldmyndigheder
 g)
 at anerkende den anden parts programmer for godkendte økonomiske aktører og toldkontrolprocedurer, herunder ensartede handelslettelsesforanstaltninger, når det er relevant og hensigtsmæssigt
 h)
 at forfølge muligheder for sammenkobling af deres respektive forsendelsesordninger, når det er relevant og hensigtsmæssigt.
 3. Samarbejdsrådet nedsætter et underudvalg vedrørende toldsamarbejde.
 4. Der føres en regelmæssig dialog om emnerne i dette kapitel. Samarbejdsudvalget kan fastsætte regler for gennemførelsen af denne dialog.
 Artikel 26
 Gensidig administrativ bistand
 Parterne yder hinanden administrativ bistand i toldspørgsmål efter protokollen til denne aftale om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål, uden at dette berører de øvrige former for samarbejde, der er omhandlet i denne aftale, særlig artikel 25.
 Artikel 27
 Toldværdiansættelse
 Aftalen om anvendelsen af artikel VII i