text:
i SVL, der henhører under den enkelte institutions ansvar
 SIIAVA
 1.4.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Etablering af mekanismer til informationsudveksling mellem institutioner, der er involveret i SVL, herunder prioritering af indbyrdes kommunikation mellem IT-systemer
 SIIAVA
 1.5.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Gennemførelse af handlingsplanen for den nationale strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI)
 ICF, FFAA, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA
 1.6.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Udarbejdelse og gennemførelse af en metodologi for overvågning og evaluering af fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af denne aftale
 ICF, SIIAVA
 1.7.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Udarbejdelse og gennemførelse af en metodologi til måling af virkningerne af denne aftale
 ICF, SIIAVA
 1.8.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Gennemførelse af en specifik legaliseringsplan for nationale skovområder og de oprindelige folks områder
 ICF, INA, IP, AMHON
 1.9.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Styrkelse af kapaciteten til koordinering med retsembedsmænd og med de retshåndhævende myndigheder om sager vedrørende skovbrugssektoren
 ICF, FEMA, PGR, højesteret
 1.10.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Koordinering af udarbejdelsen af den nødvendige lovgivning for gennemførelsen af SVL-klageprocedurer
 ICF, SIIAVA
 1.11.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Styrkelse og formalisering af offentlig deltagelse med det formål at forbedre skovforvaltningen
 ICF
 1.12.
 Mellem
 Styrkelse af koordineringen
 Udarbejdelse og gennemførelse af et offentligt informationsstyringssystem
 SIIAVA
 2.1.
 Høj
 Kapacitetsopbygning
 Udarbejdelse og gennemførelse af et program til kapacitetsopbygning inden for institutioner, der er involveret i gennemførelsen af denne aftale
 ICF, SIIAVA, ESNACIFOR og andre akademiske institutioner
 2.2.
 Medium
 Kapacitetsopbygning
 Udvikling og gennemførelse af en plan for kapacitetsopbygning for aktører i skovbrugssektoren
 ICF
 3.1.
 Høj
 Strategisk foranstaltning
 Harmonisering og forenkling af procedurerne for statslige institutioners aktiviteter vedrørende skovbrugssektoren
 ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS
 3.2.
 Høj
 Strategisk foranstaltning
 Evaluering og opdatering af de relevante procedurer i institutioner, der er involveret i gennemførelsen af denne aftale, for håndtering af overtrædelser og pålæggelse af sanktioner
 SIIAVA
 3.3.
 Høj
 Strategisk foranstaltning
 Etablering og gennemførelse af en risikobaseret kontrol- og verifikationsprocedure
 ICF, MiAmbiente, PNP, MP
 3.4.
 Høj
 Strategisk foranstaltning
 Ajourføring, opretholdelse og gennemførelse af det nationale IT-system til sporbarhed af træ (SIRMA)
 ICF
 3.5.
 Høj
 Strategisk foranstaltning
 Udarbejdelse og gennemførelse af nye moduler i det nationale skovbrugsinformationssystem (SNIF)
 ICF
 3.6.
 Mellem
 Strategisk foranstaltning
 Udarbejdelse og gennemførelse af politikker til at decentralisere administrative procedurer vedrørende skovbrugssektoren i statslige institutioner
 ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS
 3.7.
 Mellem
 Strategisk foranstaltning
 Oprettelse af beskyttelsesforanstaltninger, under gennemførelsen af denne aftale, for sårbare grupper
 SIIAVA
 3.8.
 Mellem
 Strategisk foranstaltning
 Udarbejdelse og gennemførelse af en strategi til at styrke overholdelsen af lovgivningen for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i skovbrugssektoren
 SIIAVA
 3.9.
 Mellem
 Strategisk foranstaltning
 Udvikling og gennemførelse af et nationalt system til klassificering af arealanvendelse
 IP, ICF, INA
 3.10.
 Mellem
 Strategisk foranstaltning
 Ajourføring af MiAmbientes miljømæssige kategoriseringstabel for miljøtilladelse til skovbrugsvirksomheder og tømmerhandler
 ICF, MiAmbiente
 3.11.
 Mellem
 Strategisk foranstaltning
 Etablering af et system i ministeriet for beskæftigelse og social sikring til registrering og forvaltning af oplysninger om beskæftigelse i skovbrugssektoren
 STSS
 3.12.
 Lav
 Strategisk foranstaltning
 Udvikling og gennemførelse af en incitamentbaseret strategi med fokus på mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i


text:
skovbrugssektoren
 ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS
 3.13.
 Lav
 Strategisk foranstaltning
 Udvikling og gennemførelse af en national kommunikationsstrategi for denne aftale
 ICF, SIIAVA
 3.14.
 Lav
 Strategisk foranstaltning
 Opnåelse af enighed om politikker, der sigter mod at forbedre og harmonisere landbrugs- og skovbrugssektorerne
 SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE
 4.1.
 Høj
 Undersøgelser
 Analyse af institutionel teknisk og operationel kapacitet til gennemførelse af denne aftale
 SIIAVA
 4.2.
 Høj
 Undersøgelser
 Undersøgelse af denne aftales virkninger på levevilkår for sårbare grupper, herunder oprettelsen af en referenceramme
 Sekretariatet for social inddragelse (SEDIS), DINAFROH, ICF
 4.3.
 Høj
 Undersøgelser
 Gennemgang af toldproceduren relateret til niveauet af verifikation af lovlighed (import og eksport) med henblik på at harmonisere den med denne aftales procedurer
 DARA, SAR, ICF
 4.4.
 Høj
 Undersøgelser
 Gennemførelse af en referenceundersøgelse om graden af overholdelse for aktører i skovbrugssektoren, herunder de miljømæssige, sociale og økonomiske aspekter omfattet af principperne, kriterierne og indikatorer for denne aftale
 ICF, SIIAVA
 4.5.
 Mellem
 Undersøgelser
 Undersøgelse af ydeevnen i primære og sekundære skovproduktvirksomheder som grundlag for fastlæggelse af kontroller i sporbarhedssystemer
 ICF, AMADHO, ESNACIFOR og andre akademiske institutioner
 4.6.
 Mellem
 Undersøgelser
 Ajourføring af optællingen af primære og sekundære skovproduktvirksomheder og tømmerhandler med henblik på at gennemføre kontrol- og verifikationsmekanismer
 ICF
 5.1.
 Høj
 Retlige instrumenter
 Oprette og institutionalisere SIIAVA
 SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, politiet, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR og andre akademiske institutioner
 5.2.
 Høj
 Retlige instrumenter
 Udvikle og gennemføre et retligt instrument til sikring af rettidig omhu på det nationale marked for træprodukter
 ICF, PGR, MP
 5.3.
 Høj
 Retlige instrumenter
 Udvikle og gennemføre et retligt instrument til sikring af rettidig omhu i forbindelse med import af træprodukter
 ICF, DARA, BCH
 5.4.
 Høj
 Retlige instrumenter
 Vurdere, ajourføre og gennemføre reglerne om kontrolmekanismer for træ og træprodukter i transit samt træ og træprodukter importeret til landet
 DARA, ICF, SAR
 5.5.
 Høj
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre en forskrift for at fastlægge procedurer for udstedelse af lovlighedscertifikater og FLEGT- og H-legal-licenser
 ICF
 5.6.
 Høj
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre regler for fældning af spredte træer uden for skove
 ICF
 5.7.
 Høj
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre regler for skovhugst under ikkekommercielle licenser
 ICF
 5.8.
 Høj
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre en forskrift og andre bestemmelser til gennemførelse af FPIC
 STSS, DINAFROH, CONPAH, sammenslutninger af oprindelige folk og andre berørte organisationer
 5.9.
 Mellem
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre en forskrift for at fastsætte procedurer for kategorisering af offentligt ansattes overtrædelser eller manglende overholdelse
 SIIAVA
 5.10.
 Mellem
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre retningslinjer for behandling af overtrædelser og pålæggelse af sanktioner på aktører i skovbrugssektoren
 ICF, SIIAVA
 5.11.
 Mellem
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre de lovgivningsmæssige rammer for kontrahenternes aktiviteter
 ICF
 5.12.
 Mellem
 Retlige instrumenter
 Gennemgå, ajourføre og gennemføre retningslinjer og standarder for bedre skovforvaltning
 ICF
 5.13.
 Mellem
 Retlige instrumenter
 Ajourføre og gennemføre regler for certificerede skovplantager.
 ICF
 5.14.
 Lav
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre instrukser for at kontrollere de godkendte årlige driftsplaners overholdelsen af beskyttelsesprogrammet
 ICF
 5.15.
 Lav
 Retlige instrumenter
 Udarbejde og gennemføre et instrument, der definerer den rolle, kommunale miljøafdelinger

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
(UMA'er) har i forbindelse med udstedelsen af miljøtilladelser i samordning med MiAmbiente og AMHON
 MiAmbiente, AMHON
 5.16.
 Lav
 Retlige instrumenter
 Vurdere, ajourføre og gennemføre reglerne for særlige planer for skovlandbrugssystemer (PESA'er) under hensyntagen til arealer, der er større end 100 hektar
 ICF
 5.17.
 Lav
 Retlige instrumenter
 Udvikle og gennemføre en mekanisme for ICF til at anerkende private skovcertificeringsordninger
 ICF
 BILAG IX
 GENNEMSIGTIGHED OG ADGANG TIL OFFENTLIGE OPLYSNINGER
 1. INDLEDNING
 Med henblik på gennemførelsen af denne aftale skal oplysninger bl.a. stilles til rådighed om den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale og dens formål, gennemførelse, overvågning og kontrol. Disse oplysninger skal offentliggøres af det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen (det fælles udvalg) og af hver af parterne med henblik på at garantere, at alle berørte parter forstår FLEGT-licensordningen, og at der sikres god forvaltningspraksis i skovforvaltningen.
 For at opfylde dette mål, fastsættes der i dette bilag i) skovbrugsrelaterede oplysninger, der skal offentliggøres; ii) de organer, der er ansvarlige for offentliggørelsen af disse oplysninger; og iii) mekanismerne til at få adgang til dem.
 Gennemførelsesforanstaltninger for at gøre oplysninger tilgængelige sikrer at: 1) foranstaltningerne fra det fælles udvalg og andre institutioner og organer, der medvirker ved gennemførelsen af denne aftale er gennemsigtige, forståelige og relevante for alle berørte parter i skovprodukternes forsyningskæde og den brede offentlighed; 2) der er indført en mekanisme, så de berørte parter kan få fri adgang til vigtige oplysninger om skovbrugssektoren; 3) funktionen af Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL) styrkes via tilgængeligheden af oplysninger til uafhængig kontrol, og 4) de overordnede mål i denne aftale nås.
 Bestemmelserne i denne aftale overholder den honduranske lovgivning om adgang til offentlige oplysninger, der sikrer, at disse oplysninger er tilgængelige, formidles regelmæssigt og straks efter anmodning. Dette bilag er baseret på de love, forskrifter og aftaler, der er omhandlet i bilag II, og dem, der er omhandlet i bilag V.
 Gennemsigtighedsmekanismen giver berørte parter adgang til relevante oplysninger, når den overvåger gennemførelsen af aftalen, og til vigtige oplysninger om skovbrugssektoren for at styrke forvaltningen af denne sektor i Honduras.
 2. FORMÅL
 —
 Styrke troværdigheden og forvaltningen af det nationale forvaltningssystem og FLEGT-licensordningen
 —
 Øge bevidstheden om oplysninger, som Honduras offentliggør
 —
 Sikre at oplysninger om skovbrugssektoren formidles, og
 —
 Sætte berørte parter i stand til at overvåge gennemførelsen af denne aftale
 3. BAGGRUND
 Bestemmelserne i dette bilag er i overensstemmelse med loven om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger. Denne lov har til formål at udvikle og gennemføre den nationale politik for åbenhed samt at sikre enhver persons ret til adgang til offentlige oplysninger med henblik på at styrke retsstaten og befæstelse af demokratiet gennem borgernes deltagelse.
 Artikel 6 i loven om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger nævner fremme af en kultur af gennemsigtighed og offentlig adgang til oplysninger, hvoraf det fremgår, at institutioner omfattet af denne lov skal give tjenestemænd regelmæssig og opdateret uddannelse i at give adgang til oplysninger i en kultur af gennemsigtighed, både til oplysningsformål og offentlig forvaltning.
 For at overholde loven om gennemsigtighed og adgang til


text:
offentlige oplysninger har alle offentlige institutioner i Honduras en »gennemsigtighedsportal«, der giver offentligheden oplysninger om institutionen, dens funktioner, beføjelser, virksomhed og ressourceforvaltning. Desuden har hver institution en informationsmedarbejder med ansvar for besvarelse af forespørgsler fra og tilvejebringelse af oplysninger til borgerne på anmodning, så længe de ikke er markeret som fortrolige. De ønskede oplysninger kan gives personligt, pr. fax, post eller e-mail.
 Artikel 17 i loven om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger fastsætter, at offentlige oplysninger anses for fortrolige, hvis de skader, som oplysningerne kan medføre, er større end den offentlige interesses viden herom, eller hvis videregivelse af oplysningerne ville true eller have en negativ indvirkning på:
 1)
 den nationale sikkerhed
 2)
 liv, sikkerhed og sundhed for personer, humanitær bistand, de retligt beskyttede interesser for børn eller andre personer, eller garantien for habeas data
 3)
 udviklingen af fortrolige undersøgelser i forbindelse med forebyggelse, efterforskning og retsforfølgning af forbrydelser eller sikring af retfærdighed
 4)
 interesserne, der beskyttes af den nationale forfatning og lovgivningen
 5)
 gennemførelsen af internationale forhandlinger og forbindelser, og
 6)
 Honduras' økonomiske, finansielle og monetære stabilitet eller landets ledelse.
 For at styrke forvaltningen i skovbrugssektoren har det nationale institut for skovbevaring og udvikling, beskyttede områder og vilde dyr og planter (ICF) en kommunikationsstrategi, som vil styre kommunikation vedrørende denne aftale i Honduras.
 Denne kommunikationsstrategi er i form af retningslinjer, som har til formål at forbedre kommunikationen og på denne måde gøre Honduras' bestræbelser inden for skovbruget mere synligt for nationale og internationale målgrupper. Den indeholder også forslag til at øge synergien for samarbejde mellem forskellige aktører (den private sektor, civilsamfundet og de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras), således at der kan bygges videre på eksisterende og nye kanaler for kommunikation gennem strategisk og koordineret kommunikation.
 Hvis der er en større offentlig forståelse af Honduras' arbejde med at støtte denne aftale og de sociale fordele ved at styrke skovforvaltningen, vil det tilskynde borgerne til aktivt at tage del i at fremme god forvaltningspraksis, og dette vil øge de offentlige institutioners troværdighed.
 4. OPLYSNINGER, DER SKAL OFFENTLIGGØRES
 4.1.
 Oplysninger, der offentliggøres af det fælles udvalg
 a)
 det fælles udvalgs struktur og funktion
 b)
 referat af møderne i det fælles udvalg og trufne afgørelser
 c)
 årsberetning for det fælles udvalg, der navnlig indeholder følgende oplysninger:
 —
 fremskridt, der er gjort for at nå målene i denne aftale inden for den fastsatte frist, og alle anliggender vedrørende dens gennemførelse
 —
 mængderne af træ og træprodukter, som er importeret til Honduras, og de foranstaltninger, parterne har truffet for at forhindre import af træ og træprodukter af ulovlig oprindelse med henblik på at opretholde FLEGT-licensordningens integritet
 —
 tilfælde af manglende overholdelse af FLEGT-licensordningen i Honduras og foranstaltninger truffet i disse tilfælde, herunder afviste ansøgninger om FLEGT-licensen
 —
 antallet af tilfælde og mængder af træ og træprodukter, som er ankommet til EU-toldsteder uden en FLEGT-licens
 —
 foranstaltninger til at forhindre eksport af træ og træprodukter af ulovlig oprindelse til markeder uden for Unionen eller afsætning heraf på det nationale marked
 —
 en liste over


text:
FLEGT-licenser udstedt af Honduras
 —
 mængder af træprodukter, der importeres af Unionen i henhold til FLEGT-licensordningen i henhold til den relevante HS-kode (det harmoniserede system), og den EU-medlemsstat, hvor importen til Unionen fandt sted
 d)
 generelle oplysninger om den uafhængige revision, herunder:
 —
 kommissorium for systemets uafhængige revision
 —
 annoncering af revisionen
 —
 kommissorium og inspektions- og revisionsrapporter fra den uafhængige inspektør
 —
 klager over inspektøren og den uafhængige revision, og hvordan de håndteres
 e)
 retningslinjer for verifikation af lovlighed, jf. bilag II
 f)
 tidsplanen for gennemførelse af denne aftale og oversigt over gennemførte foranstaltninger med en vurdering af de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen, som indeholder oplysninger om fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de supplerende foranstaltninger, der er fastsat i bilag VIII.
 4.2.
 Oplysninger om gennemførelsen og resultaterne af denne aftale
 —
 Aftalens tekst, bilag og evt. ændringer
 4.2.1.
 Oplysninger om SVL
 —
 Dokumentation fra det honduranske SVL for træprodukter
 —
 Retningslinjer for verifikation af lovlighed, jf. bilag II, og
 —
 Procedurer for udstedelse af FLEGT-licenser
 4.2.2.
 Oplysninger om strukturer og procedurer for denne aftale
 —
 Liste over institutioner/organisationer, der er involveret i denne aftale
 —
 Strukturen og funktionen af organet til verifikation af lovlighed, og
 —
 Strukturen og funktionen af FLEGT-licenseringsorganet
 4.2.3.
 Dokumentation knyttet til denne aftale
 —
 Den nationale strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI)
 —
 Kommunikationsstrategi for den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale og til forbedring af forvaltningspraksissen i skovbrugssektoren, og
 —
 Særlig plan om legalisering af jordbesiddelse
 4.3.
 Geografisk information
 —
 Politisk-administrative afdelinger
 —
 Vegetationsdække
 —
 Beskyttede områder
 —
 Erklærede små vandområder
 —
 Godkendte skovforvaltningsplaner for arealer, der er privat, statsligt eller kommunalt ejet (ejido-område)
 —
 Områder registreret i kataloget over umistelige offentlige skovressourcer, og
 —
 Skøder registreret af ICF og tinglyst adkomst til områderne for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras
 4.4.
 Oplysninger om skovforvaltning og hugst
 —
 Skovforvaltningsplaner godkendt i årets løb
 —
 Årlige driftsplaner godkendt i årets løb
 —
 Redningsplaner godkendt i årets løb
 —
 Særlige planer for skovlandbrugssystemer godkendt i årets løb
 —
 Beplantningstilladelser udstedt i årets løb
 —
 Fældning af certificerede skovplantager godkendt i årets løb
 —
 Fældning af nationale skove gennem udbud (hvis relevant)
 —
 Forvaltningskontrakter for lokalsamfund, organiserede grupper og juridiske eller fysiske personer
 —
 Skovproduktvirksomheder og tømmerhandler registreret hos ICF, og
 —
 Mængder af produkter og biprodukter fældet årligt alt efter type af tilladelse, jordbesiddelse og skovbrugsregion
 4.5.
 Oplysninger om træproduktion
 —
 Årlig produktion af forarbejdede træprodukter alt efter typen af skov, skovbrug og skovproduktvirksomheden
 4.6.
 Oplysninger om international handel
 —
 Import-/eksportregister for træprodukter, herunder: mængder, produkttyper og handelslande
 —
 Offentliggjorte hjemmemarkedspriser for træ, og
 —
 Udstedte CITES-certifikater
 4.7.
 Indtægter fra administrative gebyrer
 Opkrævningen af disse indtægter er reguleret ved artikel 503 i den almindelige skovbrugsforskrift ved hjælp af formularer og betalinger sendt til det honduranske finansministerium.
 I henhold til de beføjelser, det er blevet pålagt ved lov, og i opfyldelsen af de opgaver og funktioner, der påhviler det i loven om skovbrug, vil ICF bl.a. offentliggøre disse indtægter regelmæssigt og rutinemæssigt ved


text:
anvendelse af elektroniske eller datamatiserede midler eller i trykt form, hvis det er nødvendigt (artikel 13 i loven om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger).
 a)
 Rapport om indtægter fra administrative afgifter, der opkræves af skovmyndigheden (ICF)
 Med hensyn til skovhugst og betaling af gebyrer, skatter og afgifter blev det besluttet at medtage følgende til offentliggørelse:
 1)
 Betalinger til ICF for administrative omkostninger i forbindelse med godkendelse og overvågning af skovforvaltningsplaner og årlige driftsplaner for privatejede og kommunale (ejido) skove (artikel 507 i den almindelige skovbrugsforskrift). De afgifter, der skal betales fra datoen for denne aftales ikrafttræden, er fastlagt i resolution GG-486-1996 (nåletræ) og resolution GG-MP- 104-2007 (løvtræ) og kan ændres. Hvis der foretages ændringer til disse gebyrer, vil ændringerne blive offentliggjort i nye resolutioner.
 2)
 Der betales et skovhugsthonorar til ICF for fældning af nåle- eller løvtræ i statsejede skove, som fastsat i ICF-aftale nr. 033-2015, og kan ændres. Eventuelle ændringer af enhver resolution vil blive offentliggjort.
 b)
 Rapporter om andre indtægter
 1)
 Betalinger af bøder og sanktioner for lovovertrædelser og forbrydelser, der er omfattet af loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter og dens generelle gennemførelsesforordning. Med hensyn til skovbrug fastsætter og administrerer ICF de bøder og sanktioner, som fastsat i den særlige forordning om anvendelsen af bøder og sanktioner af Kommissionen for administrative overtrædelser (ICF aftale nr. 010-2014).
 4.8.
 Lovovertrædelser og forbrydelser i skovbruget
 Oplysninger om alle tilfælde af forbrydelser i skovbruget indbringes for domstolene, og for hvilke der er truffet en endelig afgørelse.
 5. FORMIDLINGSMEKANISMER
 Parterne påtager sig at sikre gennemsigtighed i alle tiltag, der gennemføres inden for denne aftales anvendelsesområde. Med dette for øje vil de, i tilfælde af en specifik anmodning fra en anden aktør i denne sektor, give adgang til alle de oplysninger, de finder nødvendige.
 De metoder og kanaler, der benyttes til offentliggørelse af informationer, skal omfatte følgende:
 Officielle rapporter og trykte medier
 —
 Oplysninger om den honduranske skovbrugssektor er offentliggjort i den årlige skovbrugsstatistik (ICF). Denne informerer offentligheden om, hvad der sker i skovbrugssektoren. Derudover vil der blive opfordret til alliancer med forskellige berørte parter i skovbrugssektoren for at investere i trykte medier (nyhedsbreve, brochurer, bannere osv.) og offentliggøre ajourførte oplysninger. Unionen offentliggør frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler i Den Europæiske Unions Tidende. Det enkelte lands årlige rapport om den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale er en anden kilde til information på tryk om disse aftaler
 Websteder
 —
 ICF vil oprette et afsnit på sin webside, der vil indeholde links til alle institutioner og organisationer, der er involveret i denne aftale. Geografiske oplysninger om den honduranske skovbrugssektor vil blive offentliggjort på ICF's geoportal
 —
 På webstedet for Den Europæiske Unions delegation i Honduras og Europa-Kommissionens oplysninger om det fælles udvalg (se 4.1) offentliggør Unionen teksten til denne aftale (se 4.2) og et link til ICF's webside
 Andre formidlingsmetoder
 —
 Platforme for alle aktører
 —
 Offentlige møder
 —
 Pressekonferencer
 —
 Videofilm, og
 —
 Radio og fjernsyn.
 6. OPLYSNINGER FRA ANDRE BERØRTE PARTER
 Af hensyn til gennemsigtigheden, offentlige institutioner, ngo'er, private organisationer og projekter, der udfører


text:
aktiviteter vedrørende skovbrugssektoren, bør der oprettes koordineringsmekanismer med ICF for at lette den offentlige adgang til oplysninger om denne aftale og arbejdet til forbedring af skovbrugssektorens styring gennem deres websteder og ICF's webside. Desuden bør offentligheden også underrettes om disse organisationers aktiviteter via et afsnit på ICF's webside.
 Kommunikationsmekanismer skal forbedres, så ICF holdes underrettet om enhver støtte, der vedrører skovbrugssektoren og involverer Unionen, når denne stilles til rådighed af andre institutioner eller organisationer. Med henblik herpå er parterne enige om at afholde regelmæssige koordineringsmøder mellem ICF og Den Europæiske Unions delegation i Honduras.
 BILAG X
 DET FÆLLES UDVALG FOR GENNEMFØRELSE AF AFTALEN
 I henhold til artikel 19 i denne aftale skal parterne etablere et overvågningsorgan og et beslutningstagende organ kaldet »det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen« (det fælles udvalg). Det fælles udvalg er ansvarligt for gennemførelsen af og tilsynet med denne aftale, herunder forvaltning af den uafhængige revision. Det fælles udvalg letter dialog og informationsudveksling mellem parterne. Oprettelse og sammensætning af det fælles udvalg skal afspejle de forskellige berørte parter i den honduranske skovbrugssektor: den offentlige og private sektor, civilsamfundet, de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, lokalsamfund og andre, hvor det er relevant.
 Det fælles udvalg skal især:
 a)
 hvad angår forvaltningen af denne aftale:
 1.
 offentliggøre en årlig rapport om gennemførelsen af aftalen i overensstemmelse med bilag IX
 2.
 i henhold til evalueringen af Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL) og baseret på de vurderingskriterier, der er beskrevet i bilag VII, anbefale datoen, hvor FLEGT-licensordningen skal iværksættes
 3.
 udarbejde, gennemgå, ajourføre og validere dokumenter og gennemførelsesordningerne for denne aftale, herunder SVL-verifikationshåndbogen, retningslinjer for gennemførelse af supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltninger og tidsplanen for gennemførelsen af denne aftale
 4.
 på grundlag af disse dokumenter og gennemførelsesbestemmelser, som de har ansvaret for, gennemgå fremskridt med hensyn til at nå målene og fristerne for de forskellige foranstaltninger i denne aftale og gennemførelsen heraf samt foreslå og vedtage foranstaltninger, der sigter mod at forbedre funktionen af denne aftale
 5.
 analysere og registrere alle nødvendige ændringer af denne aftale. Det fælles udvalg vil også analysere, mindst en gang hvert andet år, ændringer eller ajourføringer af denne aftale og dens bilag, der måtte være nødvendige for at tage hensyn til relevante ændringer i de lovgivningsmæssige, administrative og institutionelle rammer i Honduras
 6.
 tage fat på spørgsmål, som rejses af en af parterne og løse eventuelle konflikter, der måtte opstå i forbindelse med gennemførelsen af artikel 11 i denne aftale
 7.
 tage fat på spørgsmål, som rejses af en af parterne, og løse eventuelle konflikter, der måtte opstå i forbindelse med gennemførelsen af artikel 24 i denne aftale
 8.
 offentliggøre rapporter og meddelelser for at gøre arbejdet i det fælles udvalg gennemsigtigt
 b)
 hvad angår overvågning og vurdering af denne aftale:
 1.
 aftale en metode til overvågning og evaluering af gennemførelsen og virkningen af denne aftale
 2.
 overvåge overordnede fremskridt i gennemførelsen af denne aftale, herunder SVL's funktion
 3.
 gennemføre regelmæssige fælles missioner for at gennemgå, hvor effektiv aftalen er, og


text:
hvilke virkninger den har på grundlag af de tilgængelige oplysninger
 4.
 overvåge markedssituationen, udarbejde regelmæssige rapporter herom, bestille undersøgelser efter behov og give henstillinger om, hvilke foranstaltninger der skal træffes som reaktion på efterretningsrapporter om markedet for træprodukters tilstand
 5.
 vurdere de sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger af denne aftale i overensstemmelse med relevant god praksis og kriterier, som skal fastlægges af parterne og løse eventuelle problemer, som denne vurdering har bragt på bane
 6.
 identificere vanskelighederne i forbindelse med gennemførelsen af denne aftale og foreslå egnede foranstaltninger til at afhjælpe dem
 c)
 hvad angår den uafhængige revision af denne aftale:
 1.
 udstede en »ingen indvendinger«-afgørelse i forbindelse med udpegningen af den uafhængige inspektør, der udvælges af parterne, og forlængelsen af kontrakten, hvis det er relevant
 2.
 godkende den uafhængige inspektørs håndbog over revisionsprocedurer og tidsplan i overensstemmelse med bilag VI
 3.
 gennemgå og godkende rapporterne fra organisationen, der fungerer som den uafhængige inspektør, undersøge eventuelle klager over driften af FLEGT-licenssystemet og styre gennemførelsen af henstillingerne på hver parts område
 4.
 anmode om specifikke rapporter ud over den uafhængige revision, hvis en sådan er påkrævet
 5.
 undersøge klager over det arbejde, der udføres af den organisation, der fungerer som uafhængig inspektør, og blive enige om de foranstaltninger, der skal træffes
 6.
 offentliggøre uafhængige SVL-revisionsrapporter i overensstemmelse med bilag VI og IX
 7.
 hvor det er relevant, overvåge foranstaltninger truffet for at løse de problemer, der bliver identificeret af den uafhængige revision
 d)
 hvad angår inddragelse af berørte parter i gennemførelsen og overvågningen af denne aftale:
 1.
 træffe passende foranstaltninger til at fremme de berørte parters deltagelse i gennemførelsen af denne aftale
 2.
 foreslå og følge op på henstillinger om kapacitetsopbygningskrav for at sikre en vellykket gennemførelse af aftalen og, hvis det er relevant, om behovet for at øge kapaciteten for og deltagelse af den private sektor, civilsamfundet, lokalsamfundene og de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras i gennemførelsen af denne aftale i overensstemmelse med de love og forskrifter om skovforvaltningen i Honduras
 3.
 om nødvendigt nedsætte arbejdsgrupper eller andre hjælpeorganer til arbejdsområder, der kræver særlig ekspertise eller feedback fra berørte parter
 4.
 godkende det fælles udvalgs regler og overvåge deres gennemførelse.


text:
 Avis juridique important
 |
 21997A0618(06)
 Brevveksling om bekræftelse af den fælles forståelse af principperne for internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz (Schweiz) - Bilag: Kommissorium for programmet for et internationalt samarbejde om avanceret fabrikation
 EF-Tidende nr. L 161 af 18/06/1997 s. 0041 - 0045
 BREVVEKSLING om bekræftelse af den fælles forståelse af principperne for internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz A. Brev fra Fællesskabet Bruxelles, den 19. marts 1997.Hr. . . .,Jeg henviser til de forhandlinger, som har fundet sted om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer (IMS) mellem deltagerne, dvs. Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz.Formålet med dette brev er at bekræfte den fælles forståelse, der er opnået om principperne for samarbejde om IMS. Brevet supplerer kommissoriet, der er udarbejdet af den internationale styringskomité ved afslutningen af IMS-forundersøgelsen i 1994, og som indebærer en ændring af artikel VIII i kommissoriet og artikel 1.13 i tillæg 2 til kommissoriet, jf. nedenfor. Kommissoriet og tillæggene dertil er knyttet til dette brev.1. MålsætningDeltagerne fremmer og letter samarbejdet mellem enheder - etableret på deres område (for så vidt angår Det Europæiske Fællesskab på dets medlemsstaters område) - inden for intelligente fremstillingssystemer. Samarbejdet skal indebære en balance mellem udbytte og indsats, være af industriel relevans og være baseret på princippet om gensidig interesse og forståelse.2. Tekniske aspekter af IMS-samarbejdetSamarbejdet omfatter foreløbig følgende fem tekniske aspekter:a) produktets totale livsløbb) fabrikationsprocesserc) strategi-, planlægnings- og designværktøjerd) menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender, oge) virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.Andre aspekter inden for IMS kan komme på tale, men det bør sikres, at nye tekniske aspekter stemmer overens med den offentlige politik og prioriteringerne inden for industrien i de deltagende regioner.3. Samarbejdsformer og -metoderSamarbejdet indebærer, at enheder deltager i projekter i overensstemmelse med fælles vedtagne procedurer for oprettelse og drift af internationale konsortier, og det kan omfatte besøg, uddannelse og udveksling af videnskabsmænd, ingeniører og andet personale, når der er tale om formål, der er relevante for, at projekterne kan gennemføres og afsluttes med held.4. Formidling og anvendelse af informationIntellektuel ejendomsret som følge af projekter, der gennemføres i forbindelse med IMS, er underlagt bestemmelserne i tillæg 2 til kommissoriet. Dette tillægs artikel 1.13 ændres, da Østrig, Finland og Sverige nu er medlemmer af Den Europæiske Union.5. FinansieringFinansiering af samarbejdsaktiviteter sker under forbehold af, at de fornødne midler er til rådighed, og er underlagt de relevante love og bestemmelser, politikker og programmer i de deltagende regioner.Hver deltager finansierer sin egen deltagelse.Hver deltager bidrager - økonomisk eller med naturalydelser - på ligelig vis til udførelsen af det interregionale sekretariats funktioner og afholdelsen af dets udgifter.6. Implementering af IMSDe repræsentanter for deltagerne, der er udpeget til at sidde i den internationale styringskomité, fungerer som bindeled mellem styringskomitéen og deres respektive offentlige myndigheder. Deltagernes repræsentanter overvåger gennemførelsen med


text: hensyn til IMS's formål, principper og programstruktur, og de har en formidlende rolle. De har herudover følgende funktioner:- de skal fremme det gode samarbejde mellem de regionale sekretariater- de skal sørge for informationsudveksling om lokal praksis, lokale love og bestemmelser og programmer, der er relevante for samarbejdet- de skal lette de små og mellemstore virksomheders direkte og indirekte deltagelse i IMS-programmet. Dette indebærer især adgang til en elektronisk partnersøgningsfacilitet og en elektronisk fortegnelse over interessetilkendegivelser, og- de skal forelægge de offentlige myndigheder styringsudvalgets anbefalinger vedrørende nye deltageres adgang med henblik på afgørelse.Deltagerne organiserer, forvalter eller udpeger deres respektive regionale sekretariater. De regionale sekretariater har især følgende ansvarsområder:- at lette hurtig udvælgelse af projekter på regionalt niveau i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er gældende i deltagerens region- at yde assistance ved konsortiedannelser inden for og på tværs af de respektive regioner- at samarbejde med grupper med regional infrastruktur for at lette IMS.7. VarighedIMS-programmets varighed er ti år. Hver deltager kan når som helst trække sig ud med tolv måneders varsel. Deltagerne tager principperne for deres samarbejde op til fornyet overvejelse fem år efter programmets iværksættelse med henblik på at konstatere, om det bør fortsættes, ændres eller afsluttes. Dette punkt erstatter artikel VIII i kommissoriet.8. Gennemførelse af IMS i EuropaDet Europæiske Fællesskab og Schweiz og Norge forbeholder sig ret til at handle som én enkelt europæisk region og at lade sig repræsentere af en kombineret delegation i den internationale styringskomité og at have støtte i et enkelt europæisk IMS-sekretariat.Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber sørger for den nødvendige støtte til det regionale sekretariat.Dette brev, sammen med deltagernes accept af det, supplerer og ændrer kommissoriet og bekræfter den fælles forståelse om samarbejdsprincipperne for IMS. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De snarest vil bekræfte denne forståelse.På vegne af Det Europæiske Fællesskab>REFERENCE TIL EN GRAFIK>B. Brev fra Australien Canberra, den 4. april 1997.Hr. . . .,Jeg anerkender hermed modtagelsen af Deres brev af 19. marts 1997 med følgende ordlyd:»Jeg henviser til de forhandlinger, som har fundet sted om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer (IMS) mellem deltagerne, dvs. Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz.Formålet med dette brev er at bekræfte den fælles forståelse, der er opnået om principperne for samarbejde om IMS. Brevet supplerer kommissoriet, der er udarbejdet af den internationale styringskomité ved afslutningen af IMS-forundersøgelsen i 1994, og som indebærer en ændring af artikel VIII i kommissoriet og artikel 1.13 i tillæg 2 til kommissoriet, jf. nedenfor. Kommissoriet og tillæggene dertil er knyttet til dette brev.1. MålsætningDeltagerne fremmer og letter samarbejdet mellem enheder - etableret på deres område (for så vidt angår Det Europæiske Fællesskab på dets medlemsstaters område) - inden for intelligente fremstillingssystemer. Samarbejdet skal indebære en balance mellem udbytte og indsats, være af industriel relevans og være baseret på princippet om gensidig interesse og forståelse.2. Tekniske aspekter af IMS-samarbejdetSamarbejdet omfatter foreløbig følgende fem tekniske aspekter:a) produktets totale livsløbb) fabrikationsprocesserc) strategi-, planlægnings- og designværktøjerd) menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender, oge)


text: virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.Andre aspekter inden for IMS kan komme på tale, men det bør sikres, at nye tekniske aspekter stemmer overens med den offentlige politik og prioriteringerne inden for industrien i de deltagende regioner.3. Samarbejdsformer og -metoderSamarbejdet indebærer, at enheder deltager i projekter i overensstemmelse med fælles vedtagne procedurer for oprettelse og drift af internationale konsortier, og det kan omfatte besøg, uddannelse og udveksling af videnskabsmænd, ingeniører og andet personale, når der er tale om formål, der er relevante for, at projekterne kan gennemføres og afsluttes med held.4. Formidling og anvendelse af informationIntellektuel ejendomsret som følge af projekter, der gennemføres i forbindelse med IMS, er underlagt bestemmelserne i tillæg 2 til kommissoriet. Dette tillægs artikel 1.13 ændres, da Østrig, Finland og Sverige nu er medlemmer af Den Europæiske Union.5. FinansieringFinansiering af samarbejdsaktiviteter sker under forbehold af, at de fornødne midler er til rådighed, og er underlagt de relevante love og bestemmelser, politikker og programmer i de deltagende regioner.Hver deltager finansierer sin egen deltagelse.Hver deltager bidrager - økonomisk eller med naturalydelser - på ligelig vis til udførelsen af det interregionale sekretariats funktioner og afholdelsen af dets udgifter.6. Implementering af IMSDe repræsentanter for deltagerne, der er udpeget til at sidde i den internationale styringskomité, fungerer som bindeled mellem styringskomitéen og deres respektive offentlige myndigheder. Deltagernes repræsentanter overvåger gennemførelsen med hensyn til IMS's formål, principper og programstruktur, og de har en formidlende rolle. De har herudover følgende funktioner:- de skal fremme det gode samarbejde mellem de regionale sekretariater- de skal sørge for informationsudveksling om lokal praksis, lokale love og bestemmelser og programmer, der er relevante for samarbejdet- de skal lette de små og mellemstore virksomheders direkte og indirekte deltagelse i IMS-programmet. Dette indebærer især adgang til en elektronisk partnersøgningsfacilitet og en elektronisk fortegnelse over interessetilkendegivelser, og- de skal forelægge de offentlige myndigheder styringsudvalgets anbefalinger vedrørende nye deltageres adgang med henblik på afgørelse.Deltagerne organiserer, forvalter eller udpeger deres respektive regionale sekretariater. De regionale sekretariater har især følgende ansvarsområder:- at lette hurtig udvælgelse af projekter på regionalt niveau i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er gældende i deltagerens region- at yde assistance ved konsortiedannelser inden for og på tværs af de respektive regioner- at samarbejde med grupper med regional infrastruktur for at lette IMS.7. VarighedIMS-programmets varighed er ti år. Hver deltager kan når som helst trække sig ud med tolv måneders varsel. Deltagerne tager principperne for deres samarbejde op til fornyet overvejelse fem år efter programmets iværksættelse med henblik på at konstatere, om det bør fortsættes, ændres eller afsluttes. Dette punkt erstatter artikel VIII i kommissoriet.8. Gennemførelse af IMS i EuropaDet Europæiske Fællesskab og Schweiz og Norge forbeholder sig ret til at handle som én enkelt europæisk region og at lade sig repræsentere af en kombineret delegation i den internationale styringskomité og at have støtte i et enkelt europæisk IMS-sekretariat.Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber sørger for den nødvendige støtte til det regionale sekretariat.Dette brev, sammen med deltagernes accept af det, supplerer og ændrer kommissoriet og bekræfter den fælles forståelse om samarbejdsprincipperne for


text: IMS. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De snarest vil bekræfte denne forståelse.«Jeg har den ære hermed at bekræfte, at min regering er indforstået med indholdet af Deres brev.For regeringen for Australien>REFERENCE TIL EN GRAFIK>BILAG KOMMISSORIUM FOR PROGRAMMET FOR ET INTERNATIONALT SAMARBEJDE OM AVANCERET FABRIKATION I. FORMÅL Dette dokument indeholder kommissoriet for deltagerne i programmet om intelligente fabrikationssystemer (IMS) under det internationale forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fabrikationssystemer. Det er ikke formålet med dette kommissorium at skabe forpligtelser i henhold til international eller national ret.II. MÅLSÆTNING Målsætningen for IMS-programmet er følgende:A. at sikre mere sofistikerede fabrikationsprocesserB. at forbedre det globale miljøC. at øge den effektivitet, hvormed vedvarende og ikke-vedvarende ressourcer anvendesD. at skabe nye produkter og vilkår, som betyder en væsentlig forbedring af brugernes livskvalitetE. at forbedre fabrikationsmiljøetF. at udvikle en anerkendt og fastlagt fabrikationsdisciplin, som kan fremme videnoverførsel til kommende generationerG. at reagere hensigtsmæssigt på internationalisering af fabrikationH. at udvide og åbne markeder over hele verdenI. at fremme en verdensomspændende professionalisme inden for fabrikation ved at skabe en global anerkendelse og en etableret uddannelse på området.Til opfyldelse af denne målsætning bør IMS-programmet være katalysator for:A. verdensomspændende samarbejde på fabrikationsområdet mellem store og små virksomheder, brugere og leverandører, universiteter og regeringerB. spredning over hele verden af resultaterne af vigtige forbedringer i fabrikationenC. udvikling af globale rekommandationer for fabrikationsstandarder gennem samarbejde om mulige emner for præstandardiseringerD. bedømmelse og prioritering til brug for et verdensomspændende samarbejde om udvikling af fabrikationsprocesserE. formidling, forståelse og anvendelse af sammenhængende retningslinjer, bestemmelser og aftalemodeller i overensstemmelse med deltagernes og projektpartnernes intellektuelle ejendomsret.III. BAGGRUND Forundersøgelsen til definition af IMS-programmet havde følgende seks deltagere:- Australien- Canada- Det Europæiske Fællesskab (EF)- EFTA-landene Østrig, Finland, Sverige, Norge og Schweiz- Japan- USA.EF og EFTA-landene optrådte fælles som en samlet europæisk region.Deltagerne gennemførte forundersøgelsen i henhold til »Kommissorium for forundersøgelse af internationalt samarbejde om avanceret fabrikation«.Den internationale styringskomité for forundersøgelsen erklærede i sin slutrapport, at det vil være muligt at udarbejde et internationalt samarbejdsprogramm for forskning og udvikling af avanceret fabrikation, og at det vil kunne struktureres retfærdigt og fordelagtigt med retfærdige og fordelagtige resultater.Den internationale styringskomité for forundersøgelsen henstillede i sin slutrapport, at IMS-programmet indledes, og det stillede forslag om ledelsesstruktur, tekniske emner og regler for intellektuel ejendomsret i forbindelse med programmet.IV. PRINCIPPER Fabrikation er en primær velstandsgenerator og væsentlig for etableringen af et sundt økonomisk grundlag for økonomisk vækst.Behovet for førsteklasses fabrikationsprocesser er blevet forstærket efter etableringen af globale markeder.Forskning og udvikling på fabrikationsområdet får større og større betydning for fabrikationsprocesserne. Der drives verden over massiv forskning i avanceret fabrikation.Et effektivt styret internationalt samarbejde om forskning i og udvikling af avanceret fabrikation kan bidrage til at forbedre fremstillingsprocesserne.Internationalt samarbejde om avanceret fabrikation bør foregå efter følgende principper:A. Bidrag til og udbytte af et sådant samarbejde skal være retfærdige og afbalancerede.B. Samarbejdsprojekter skal have industriel relevans.C. Samarbejdsprojekter skal gennemføres af tværregionale, geografisk fordelte konsortier.D. Samarbejdsprojekter kan opstå når som helst i innovationsfasen.E. Alle skal have del i resultaterne af samarbejdsprojekterne gennem en styret informationsformidling, som beskytter og tager rimeligt hensyn


text: til en opfinders ophavsret til idéer, som er skabt under eller tilført projektet.F. Dersom aktiviteter under et IMS-projekt sponsoreres af det offentlige eller bruger offentlige resourcer, må de ikke omfatte konkurrerende forskning og udvikling.V. PROGRAMSTRUKTUR OG FINANSIERING IMS-programmet er et internationalt samarbejde, hvor deltagerne arbejder sammen om at øge industriens konkurrenceevne, løse de problemer, fabrikanter verden over konfronteres med, og udvikle avancerede fabrikationsteknologier og -systemer til gavn for menneskeheden. IMS-programmet skal være så vidtrækkende, som det praktisk er muligt.A. IMS-programmet styres af en ledelsesstruktur med følgende organer:1. en international IMS-styringskomité2. et tværregionalt sekretariat3. regionssekretariater.IMS-programmet omfatter projekter inden for de tekniske områder, der beskrives i tillæg 1.Projektpartnerne skal overholde de regler for intellektuel ejendomsret, der beskrives i tillæg 2, og som omfatter et minimum af ufravigelige krav, ikke-obligatoriske regler, der skal anvendes, og fravigelige bestemmelser.B. Finansielle midler til ledelsesstrukturen1. Deltagerne finansierer hver især deres egen deltagelse.2. Deltagerne vælger selv finansieringsmetode for deres egen deltagelse.3. Deltagerne yder hver især et rimeligt bidrag i form af finansielle midler eller andet til at dække omkostningerne ved driften af det tværregionale sekretariat.4. Deltagerne er hver især ansvarlige for deres delegations underhold og nødvendig ansvarsdækning.C. Finansielle midler til projekterne1. Deltagerne finansierer selv deres egen deltagelse.2. Deltagerne vælger selv finansieringsmetode for deres egen deltagelse.VI. LEDELSESSTRUKTUR A. Den internationale IMS-styringskomité: IMS-programmet overvåges af en international IMS-styringskomité, hvis medlemmer skal være fremtrædende repræsentanter for deltagernes industrielle, akademiske eller offentlige sektor og besidde stor viden om fabrikation. De skal både være villige og i stand til at bruge den nødvendige tid og de nødvendige kræfter, der kræves til styring af IMS-programmet.1. Komitéens sammensætning: Der skal være to medlemmer og én observatør fra hver deltager.Det samlede antal medlemmer og observatører vil stige, efterhånden som flere deltagere optages i henhold til proceduren i afsnit IX.Delegationsmedlemmer kan komme fra den enkelte deltagers industrielle, akademiske eller offentlige sektor. En stærk deltagelse fra industrien bør tilstræbes. Mindst et af de to medlemmer skal komme fra industrisektoren, og delegationslederen må ikke komme fra den offentlige sektor. Udvalgsmedlemmerne udpeges for en længere periode. Derimod kan observatører udskiftes efter behov.Den enkelte deltagers delegation til møderne i den internationale IMS-styringskomité kan ledsages af to repræsentanter fra det pågældende regionssekretariat.2. Den internationale IMS-styringskomité kan kun træffe beslutninger, når medlemmerne er enige.3. Formandskab: Forsædet i den internationale IMS-styringskomité går på skift mellem de seks deltagere. En formandsperiode varer to år. I denne periode er formandskabet endvidere ansvarligt for driften af det tværregionale sekretariat. Canada har det første formandskab. Australien får det andet og fungerer som næstformand under det første formandskab, således at kontinuiteten sikres. EFTA får tredje formandskab. Rækkefølgen af formandskaber besluttes i det tredje år efter IMS-programmets start.4. Ansvar: Den internationale IMS-styringskomité skal anbefale politikker og strategier for gennemførelse og udvikling af IMS-programmet, herunder spørgsmålet om nye deltagere. Komitéen skal endvidere:a) sørge for overordnet ledelse, opstille strategisk prioritering og overvåge gennemførelsen af programmetb) sponsorere og godkende nye IMS-dokumenterc) nedsætte foreløbige arbejdsgrupper eller -udvalg, f.eks. i tekniske og juridiske spørgsmål, når det kræves i projektarbejdetd) overvåge det tværregionale sekretariate) sikre international


text: fremme af IMS og af fabrikation som almen fagdisciplinf) godkende projekter som beskrevet i afsnit IXg) sikre, at projekter og arbejde under dette program udføres i overensstemmelse med de formål, de principper og den programstruktur, som deltagerne er blevet enige omh) formidle kommunikationen mellem den internationale IMS-styringskomité, det tværregionale sekretariat, regionssekretariaterne og projektpartnerne.B. Det tværregionale sekretariat: Den deltager, der har forsædet i den internationale IMS-styringskomité, har endvidere ansvaret for ledelsen af det tværregionale sekretariat.Det tværregionale sekretariat har ansvaret for:1. at sørge for logistikken til tværregionale forslag2. at opbevare og distribuere IMS-mødedokumenter og andre dokumenter3. at sørge for logistik til tværregional fremme under den internationale IMS-styringskomités ledelse4. at uddanne nye og potentielle deltagere5. at udsende informationer under og efter afslutningen af projekter6. at bistå ved dannelse af tværregionale konsortier7. at forberede og arrangere undersøgelser og/eller aktiviteter efter den internationale IMS-styringskomités anmodninger.C. Regionssekretariater: Deltagernes regeringer og/eller offentlige administrationer eller offentlige organisationer opretter og leder deres respektive regionssekretariater, som de finder det passende.For at fremme IMS-programmet får regionssekretariaterne ansvaret for:1. at sørge for regional logistik til tværregionale forslag2. at opbevare og distribuere IMS-mødedokumenter og andre dokumenter i de respektive regioner3. at sørge for logistik til regionale møder og regional promotion4. at udsende information under og efter afslutningen af projekter i de respektive regioner5. at bistå ved dannelse af konsortier i og på tværs af de respektive regioner6. at støtte regionale delegationers deltagelse i den internationale IMS-styringskomités møder7. at fremme regionale udvælgelser og undersøgelser8. at arbejde med regionale infrastrukturgrupper til fremme af IMS-programmet.VII. PÅBEGYNDELSE AF IMS-PROGRAMMET IMS-programmet påbegyndes, så snart:1. alle deltagere har ratificeret kommissoriet for IMS-programmet2. den internationale IMS-styringskomités medlemmer er udnævnt3. regionssekretariaterne er udpeget.VIII. OPHØR AF IMS-PROGRAMMET IMS-programmet ophører på tiårsdagen for den fastsatte begyndelsesdato, medmindre regeringerne og/eller de offentlige administrationer beslutter noget andet i programmets syvende år.IX. OPTAGELSE AF NYE DELTAGERE A. Regeringen og/eller den offentlige administration i en ansøgerregion skal først tiltræde IMS-programmets kommissorium.B. Efter at have ratificeret IMS-programmets kommissorium kan projektpartnere fra en ansøgerregion indgå konsortier efter aftale med andre partnere. Bidrag fra partnere i ansøgerregioner skal i en vis tid styres omhyggeligt, således at der kan tegnes en deltagerprofil for den pågældende region.C. Når denne tid er gået (og det kan vare adskillige år), skal regeringerne og/eller de offentlige administrationer på grundlag af henstillinger fra den internationale IMS-styringskomité træffe beslutning om, hvorvidt ansøgerregionen skal repræsenteres i den internationale IMS-styringskomité.X. DANNELSE AF KONSORTIER Regionssekretariater og det tværregionale sekretariat bistår i fællesskab ved dannelsen af konsortier til IMS-projekter.A. Basisdokument for dannelse af konsortierDet tværregionale sekretariat og regionssekretariaterne skal sammen og på grundlag af IMS-programmets kommissorium opstille et basisdokument indeholdende:- programmets organisation- operationens struktur og mål- krav til udvælgelse af projekt og konsortium- tekniske emner og- evaluerings- og udvælgelsesprocedure og gældende kriterier.B. International koordineringspartnerDer udnævnes en international koordineringspartner for hvert enkelt konsortium. Koordineringspartneren skal være et industrifirma med de nødvendige ressourcer til at gennemføre projektet og en påvist kapacitet til styring af komplekse internationale projekter. Internationale koordineringspartneres opgave består i:1. at koordinere dannelsen af konsortier2. at koordinere udarbejdelsen af projektforslag og


text: samarbejdsaftaler3. at optræde som primærkontakt for al kommunikation mellem konsortiet, den internationale IMS-styringskomité og det tværregionale sekretariat4. at hjælpe til en korrekt gennemførelse af projektet5. at koordinere arbejdet med projektgennemgang og informationsformidling.C. Liste over interesserede enhederDet er regionssekretariatet, der i en given region skal udsende basisdokument, oplysninger om nationale finansieringsmuligheder og national tidsplan for IMS-programmet til alle organisationer i den industrielle, akademiske og offentlige sektor, der kan betragtes som potentielle projektpartnere. Regionssekretariatet samler herpå en liste over interesserede enheder. Listen skal omfatte de forskellige interesserede enheders interesseområde og potentiale.D. Udveksling af lister over interesserede enhederDenne liste skal rutinemæssigt ajourføres og distribueres til alle andre regioner gennem det tværregionale sekretariat. Regionssekretariatet skal ligeledes samle lister over interesserede enheder fra andre regioner og udsende disse lister til nationale enheder, der måtte forventes at have lignende interesser. Det skal dyrke fælles interesser hos nationale og udenlandske enheder og støtte dannelsen af konsortier.E. Udveksling af projektforslagEn interesseret enhed kan altid forelægge foreløbige forslag for det regionssekretariat, hvorunder den hører, således at dannelse af internationale konsortier fremmes.Regionssekretariatet udsender disse forslag til alle interesserede enheder på listen. På grundlag af disse informationer kan potentielle partnere bestræbe sig på at danne internationale konsortier.XI. EVALUERING, UDVÆLGELSE OG GENNEMGANG AF PROJEKTER Forslag skal være i overensstemmelse med de principper, den programstruktur og de regler om intellektuel ejendomsret, der findes i kommissoriet.A. Kriterier for valg af projekter1. Industriel relevans.2. Overensstemmelse med de tekniske emner i tillæg 1 med eventuelle ændringer foretaget af den internationale IMS-styringskomité.3. Videnskabelige og tekniske fordele.4. Godkendelses- og markedsføringspotentiale.5. Overensstemmelse med regler for intellektuel ejendomsret i henhold til tillæg 2 med eventuelle ændringer foretaget af den internationale IMS-styringskomité.6. Ekstra fordele.B. Kriterier for valg af konsortier1. Tværregional fordeling af partnereKonsortionalpartnerne skal komme fra mindst tre deltagere.2. Balance mellem bidrag og udbytteKonsortialpartnerne skal påvise, at forholdet mellem bidrag til og udbytte fra deltagelse er retfærdigt og afbalanceret. For at opnå dette må bidrag identificeres efter type (inklusive bidrag som f. eks. udstyr, faciliteter, personale, dokumentation, teknik og baggrundsmateriale, som vedkommende har intellektuel ejendomsret til) og efter værdi for hver partner og hver gruppe.3. Tværregional ledelseEt tværregionalt konsortium skal udpege en international koordinator for konsortiet.4. Formidling af resultaterKonsortiet er forpligtet til at formidle information om projektresultater, herunder erfaringer med dannelse og ledelse af IMS-konsortier, oplyse om tekniske resultater, for så vidt disse ikke er beskyttet af intellektuel ejendomsret, og forelægge en plan for resultatformidlingen.C. ProjektevalueringEvalueringsproceduren omfatter tre stadier.1. Evaluering af projektresuméKonsortiet udarbejder en oversigt over den planlagte forskning. Oversigten forelægges regionssekretariaterne til en indledende, regional gennemgang. De enkelte delegationer udarbejder en henstilling til den internationale IMS-styringskomité. Forslagsstillere, hvis projekter ikke godkendes, underrettes om, hvorfor deres projekt ikke kan støttes.2. Evaluering af totalprojektKonsortiet forelægger et endeligt forslag i standardiseret formulering til detaljeret evaluering i samtlige partnerregioner. Det endelige forslag skal omfatte de enkelte partneres formelle forpligtelse i forhold til IMS-programmets principper, struktur og regler for intellektuel ejendomsret, herunder en underskrevet samarbejdsaftale med en aftale om intellektuel ejendomsret.3. Endelig godkendelseEndelig godkendelse foretages af den internationale IMS-styringskomité på grundlag af regionale henstillinger og


text: indsendte forslag.D. ProjektgennemgangDen internationale IMS-styringskomité vil overvåge og regelmæssigt vurdere udviklingen. Til fremme af dette skal de enkelte konsortier indsende en sammenfattende rapport en gang om året til den internationale IMS-styringskomité. Denne rapport udarbejdes på en standardformular.En region kan overvåge udviklingen hos regionale partnere, når som helst den finder det passende.XII. IMS's ROLLE I FORHOLD TIL SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV), UNIVERSITETER OG OFFENTLIGE FORSKNINGSINSTITUTTER De enkelte deltagere og den internationale IMS-styringskomité udvikler en automatik, der sørger for direkte eller indirekte optagelse af SMV i IMS-programmet. Herudover bør alle regioner overveje aktiviteter som f.eks.:A. klar og veldokumenteret rådgivning om intellektuel ejendomsretB. oversigt over eksisterende lov- eller sædvanemæssige krav, der findes på deltagernes territorier, og deres praktiske betydningC. telefontjenester til besvarelse af enkle forespørgslerD. elektronisk partnersøgningsfacilitet især henvendt til SMVE. elektronisk registrering af interessetilkendegivelser fra SMV, der ønsker at tilslutte sig eksisterende eller kommende projektgrupperF. permanent »case-book« for registrering af IMS-erfaringer med bidrag fra projektholdG. formidlingsaktiviteter særlig rettet mod SMV-sektorerne.Denne liste er ikke udtømmende, og sideløbende med programafviklingen bør det fortsat søges at styrke SMV-deltagelsen og afdække yderligere behov.Listen er også nyttig med henblik på at engagere universiteter og statsstøttede forskningscentre i projekterne. Universiteternes betydning for oplæring i direkte formidling af forskningsresultater til den næste generation af praktikere må udnyttes.XIII. FORMIDLING AF RESULTATERNE Informationsformidling er yderst vigtig. Derfor er den også et krav i IMS-programmet. Dog skal al informationsformidling ske i overensstemmelse med reglerne om intellektuel ejendomsret i tillæg 2. Dette gælder ligeledes formidling af midlertidige og endelige tekniske projektresultater.Informationsformidling vil finde sted på projektniveau, regionalt og tværregionalt. Den kan ske gennem skrevne rapporter, internationale symposier og akademiske publikationer.Tillæg 1 TEKNISKE TEMAER TIL ET SAMLET PROGRAM FOR INTELLIGENTE FABRIKATIONSSYSTEMER (IMS) SOM FORESLÅET AF DET INFORMATIONSTEKNOLOGISKE UDVALG ITC Nedenstående temaliste er tænkt som en opfordring til potentielle projektansøgere om at udarbejde forslag, hvori det globale samarbejde indgår som et direkte krav. Et projektudkast, hvor et globalt samarbejde klart vil give en bedre løsning af opgaverne end regionale bestræbelser, bør prioriteres.1. Produktets totale livsløb - Fremtidens generelle modeller til fabrikationssystemerEksempler på dette tema er forslag om »lynfabrikation« (hurtig fabrikation), »fraktalfabrikken« (forenklet fabrikation), »bioelektronisk fabrikation« (superfremstilling), »holistisk virksomhedsintegration« (sammenhængende fabrikation) m.v.- Intelligente kommunikationsnetværkssystemer for informationsprocesser i fabrikationenFor at forstå effektiviteten ved global distribution og global fremskaffelse må kommunikationsnet, kommunikationsværktøjer og deres applikationer forbedres.- Miljøbeskyttelse, minimalt forbrug af energi og materialerMiljø, energi og materialer rejser efterhånden så komplicerede problemer, at de kun kan løses gennem samarbejde mellem forskellige specialister. Vilkårene på dette område er så forskellige fra region til region, at det er nødvendigt at oparbejde fælles forståelse og harmoniseret indstilling til fabrikationsteknologiernes forhold til miljøbeskyttelsen.- Genbrug og renoveringDet har hidtil nærmest været umuligt at genbruge et produkt fra én region i en anden region. På længere sigt kan denne situation blive til stor skade for frihandelen mellem regionerne. Derfor bør der under IMS-paraplyen udvikles metoder og nye ideer til genbrug, som kan accepteres på verdensplan.- Metoder til påvisning af rentabilitetPå trods af fabrikationsteknologernes bestræbelser er nye problemer opstået med en sådan hast, at de


text: for længst har overhalet den tilsvarende problemløsningsopgave og efterfølgende implementering på fabrikationsområdet. Ofte er begrundelsen den, at bedømmelsen af de nye fabrikationssystemer og deres rentabilitet sker med metoder, der ikke er harmoniserede. Derfor bør IMS støtte projekter, der omfatter udvikling af klare specifikationer for styringsmetoder og rentabilitetsbedømmelse, således at der opnås en fælles forståelse i evalueringen af fabrikationssystemer.2. Fabrikationsprocesser For at dække behovet for hurtig omstilling efter skiftende behov, spare på menneskelige og materielle ressourcer og forbedre arbejdsvilkårene for de ansatte kan følgende emner opstilles.- Rene fabrikationsprocesser, der minimerer virkningerne på miljøetSystemer til minimering af udslip fra fabrikationen.Systemer til minimering af affald fra fabrikationen.Systemer til forlods bedømmelse af fabrikkens og processens livscyklus.- Energieffektive processer, der kan dække fabrikationsbehovene med et minimum af energiforbrugMinimalt energiforbrug.Integrerede proceskredsløb med henblik på lavere energiforbrug.Moduler af energibevaringstypen.Produktionsstyringsteknologi af energibevaringstypen.- Teknologisk innovation i fabrikationsprocesserMetoder til hurtige skift til nye produkter gennem »lyndesign af prototyper«.Fleksible fabrikationsprocesser med henblik på hurtig tilpasning til ændrede arbejdsmarkedsforhold, produkter eller materialer.- Større fleksibilitet og autonomi i de procesmoduler, der indgår i fabrikationssystemerneÅbne distribuerede systemer med moduler, der kan tilpasses både ubemandede systemer, systemer med delvis bemanding og systemer med intens bemanding, og som kan omstille systemarkitekturens komponenter i overensstemmelse med ændringen i produkterne.- Større interaktion eller harmoni mellem fabrikationens forskellige komponenter og funktionerÅben infrastruktur i fabrikationen.Indbyrdes forbundne informationssystemer som f.eks. »remote ID« mellem de respektive moduler.3. Strategi-, planlægnings- og designværktøjer Fabrikation finder sted i en global økonomi. Hvordan og hvor råmaterialerne forarbejdes er en strategisk beslutning, Beslutningen er vanskelig med hensyn til, hvad der skal fremstilles, og hvor det skal fremstilles og købes i det, der er ved at blive til en global økonomi.Mange af vore dages fabrikationer foregår i vertikalt og hierarkisk opbyggede organisationer. Udviklingen hen imod heterarkiske strukturer kræver allerede og vil fortsat kræve store omlægninger i organisatoriske strukturer, systemer og arbejdsmetoder. Vi har behov for metodologier og værktøjer til at hjælpe os med definitionen af passende fabrikationsstrategier og til at konstruere hensigtsmæssige organisationer og forretnings- og arbejdsprocesser.Metoder og værktøjer til støtte for industriel procesfornyelsesteknik. Designværktøjer til støtte for analyser og udvikling af fabrikationsstrategier.Design støtteværktøjer til støtte for planlægning af virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.4. Menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender - Promotions- og udviklingsprojekter for at give fabrikation et bedre imageFabrikationsingeniører står ofte nederst på lønskalaen i forhold til andre ingeniører, og faget har som helhed ringe anseelse. Derfor finder ITC-udvalget, at globalt anerkendte, stærke brancheforeninger og undervisningsinstitutioner, hvis formål er at fremme fabrikation som fagdisciplin, bør betragtes som projekter. I disse forslag indgår oprettelse af internationale organisationer til fremme af fabrikation.- Større kapacitet til uddannelse og oplæring af arbejdsstyrken i fabrikationenIngeniøruddannelsen har tendens til at lægge mere vægt på teori end på praksis. Desuden har den grundlæggende uddannelse ikke altid kunnet dække industriens behov, fordi den ofte leverer dimittender med utilstrækkelige kundskaber. Resultatet er industrier, der har svært ved at omdanne innovation til succesprodukter. Det kræver en prioriteringsændring og tættere bånd mellem industri og uddannelsesinstitutioner. Ligeledes betyder ændringer i systemorganisationen, at oplæring i firmaerne er en permanent proces med


text: henblik på at ajourføre dygtighed og øge de ansattes potentiale - et afgørende element i ethvert system.- Autonome udflytteranlæg (integrering af supplerende erhvervsfunktioner i filialer)Udflytteranlæg havde oprindelig til formål at øge markedsandele og nedsætte produktionsomkostninger; udvikling af arbejdsstyrker til udflytning var en sekundær betragtning. Hvis disse anlæg imidlertid får større selvstændighed, bliver de mere fleksible over for skiftende vilkår i de områder, hvor de har base, hvilket er i tråd med organisatoriske tanker om decentralisering, myndiggørelse og ønsket om »flade« hierarkier. Det bidrager desuden til national udvikling i de lande, hvor anlæggene ligger, samt fremmer IMS-målet om at sikre stor udbredelse af grundlæggende fabrikationskundskaber.- Firmaets tekniske hukommelse: Opbevaring, udvikling og adgangOfte er viden og informationskilder i en fremstillingsvirksomhed isolerede og aflåste. »Organisatorisk oplæring« er en strategi, der går på at omdanne sådan viden til en struktur eller en model, der kan sikre bedre beslutninger og dermed blive et vigtigt IMS-anliggende.- Passende måling af ydelse med henblik på nye paradigmerNye fabrikationsparadigmer bør tilbyde overlegenhed i ydelse på områderne omkostninger, kvalitet, levering og fleksibilitet. De første tre er velkendte og anvendte driftskriterier i massefremstillingen, medens fleksibilitet er en nøgleattribut i den ny paradigmefabrikation. Med henblik på større accept af de nye paradigmer må der udvikles metoder til evaluering af disse.5. Virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø Virksomhedsekstension er udtryk for markedernes krav om at inddrage eksterne kilder i virksomheden uden at eje dem. Fokus på kernevirksomheden er vejen til succes, men levering af produkter og tjenester kræver en fast kombination af talrige færdigheder i verdensklasse. Markeder i stadig ændring kræver en permanent svingende blanding af ressourcer. Den ekstenderede eller udvidede virksomhed, som ideelt set er den ultimative ressource med hensyn til tilpasningsevne, rekonfigurering og fremstilling, er målet. Processen kan anvendes selv i store organisationer, efterhånden som de omdannes til paraplyer for mindre enheder eller nicheorienterede fabrikker.At drive en virksomhed med ekstensioner kræver, at der arbejdes med kommunikations- og databaseteknologier, som ligger meget tæt på det aktuelle teknologiske stade. Dog er den største udfordring organisatorisk og ikke teknologisk.Muligheder for forskning og udvikling på dette område er følgende:- Metodologier til definition og støtte af informationsprocesser og logistik i hele værdikæden i virksomheden med ekstensioner.- Afsætningsmæssig, funktionel og teknisk arkitektur til støtte for teknisk samarbejde i hele værdikæden, dvs. parallel teknik i hele virksomheden med ekstensioner.- Metoder og fremgangsmåder for spredning af omkostninger, passiver og risici samt belønninger til alle elementer i den ekstenderede virksomhed.- Teamsamarbejde på tværs af individuelle enheder inden for virksomheden med ekstensioner.Tillæg 2 REGLER FOR INTELLEKTUEL EJENDOMSRET I FORBINDELSE MED FORSKNINGS- OG UDVIKLINGSPROJEKTER Målsætning Nedenstående regler indeholder både ufravigelige krav og anbefalede principper for partnere, der ønsker at deltage i et projekt under programmet for intelligente fabrikationssystemer, IMS-programmet. Målsætningen for dette regelsæt er at sikre passende beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret, der bibringes eller udvikles i løbet af fælles forsknings- og udviklings-projekter under IMS-programmet, samtidig med at de garanterer:a) at der er en retfærdig balance mellem bidrag og udbytte ved deltagernes samarbejde i sådanne projekterb) at der rammes en passende balance mellem behovet


text: for smidighed i partnernes forhandlinger og behovet for proceduremæssig ensartethed mellem projekter og mellem partnerec) at forskningsresultaterne deles mellem partnerne efter en procedure, der beskytter og sørger for en retfærdig tildeling af enhver intellektuel ejendomsret, der er opstået under eller bibragt samarbejdet.Artikel 1 Definitioner1.1. Afregning: Fordeling af et vederlag i form af royalties eller andre licensafkast mellem en partner og en anden partner, når førstnævnte har eneretten eller er medejer til forgrund, som han offentliggør, udsteder licens på eller overdrager til tredjemand.1.2. Affilieret virksomhed: En juridisk enhed, der direkte eller indirekte ejes eller kontrolleres, som ejer eller kontrollerer, eller som befinder sig i samme ejerforhold eller under samme kontrol som en partner. Fælles ejerskab eller kontrol gennem det offentlige giver ikke i sig selv status som affilieret virksomhed.Ved ejerskab eller kontrol forstås direkte eller indirekte ejendomsret til:a) over 50 % af den udstedte selskabskapital i nominel værdib) over 50 % af de stemmeberettigede aktier ved afstemning om valg af direktører eller personer med lignende funktioner eller anden ret til at vælge og udpege direktører, eller personer i lignende funktioner med stemmeflerhed ellerc) over 50 % af aktierne og ret til at kontrollere ledelse og drift af selskabet gennem kontraktmæssige bestemmelser.1.3. Baggrund: Al information og intellektuel ejendomsret undtagen baggrundsret, som ejes eller kontrolleres af en partner eller en affilieret virksomhed, og som ikke selv er forgrund.1.4. Baggrundsret: Patenter på opfindelser og design samt værktøjsmodeller og dertil svarende ansøgninger, så snart de er offentliggjort, der ejes eller kontrolleres af en partner eller dennes affilierede virksomheder, og som kræver licens til arbejdet i projektet eller kommerciel udnyttelse af forgrunden, og som ikke selv er forgrund.1.5. Fortrolig information: Al information, der ikke gøres almindeligt tilgængelig, og hvortil der kun er adgang i fortrolighed efter loven eller i forbindelse med skriftlige aftaler om fortrolighed.1.6. Konsortium: Mindst tre grupper, som er blevet enige om at udføre et projekt i fællesskab.1.7. Samarbejdsaftale: En eller flere underskrevne aftaler blandt alle partnere i et konsortium om gennemførelsen af et projekt.1.8. Forgrund: Al information og intellektuel ejendomsret, der skabes, udtænkes, opfindes eller udvikles for første gang under gennemførelsen af et projekt.1.9. Gruppe: Alle partnere i et bestemt projekt fra samme deltagers geografiske område.1.10. IMS-program: Program for intelligente fabrikationssystemer.1.11. Intellektuel ejendomsret: Alle rettigheder i henhold til artikel 2 (viii) i konventionen om oprettelse af verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret (WIPO) undertegnet den 14. juli 1967 i Stockholm (1), undtagen tjeneste- og varemærker, kommercielle navne og betegnelser.1.12. Institutionen med almennyttigt formål: En legal, offentlig eller privat institution, der etableres eller organiseres med andre formål end indtjening, og som ikke selv udnytter forgrund kommercielt.1.13. Deltager: Australien, Canada, EF, gruppen af deltagende EFTA-lande (Østrig, Finland, Norge, Sverige og Schweiz), Japan og USA samt alle andre lande eller geografiske regioner, hvis deltagelse i IMS-programmet kan godkendes på den måde, der fastsættes af deltagerne.1.14. Partner: Enhver juridisk eller fysisk person, der deltager som kontrahent i en samarbejdsaftale om et bestemt projekt.1.15. Projekt: Ethvert forsknings- og udviklingsprojekt, der gennemføres af et konsortium under IMS-programmet.1.16. Sammenfattende information: Beskrivelse af


text: målsætning, status og resultater af et projekt, der ikke indeholder fortrolig information.Artikel 2 Ufravigelige reglerEn samarbejdsaftale skal altid indeholde materielle vilkår og betingelser, der er i fuld overensstemmelse med hver af denne artikels punkt 2.1 til 2.13, og der skal i hver enkelt samarbejdsaftale anvendes de definitioner, der fremgår af artikel 1 i nærværende dokument.Når et projekt eller en potentiel partner eller dennes affilierede virksomheder er genstand for lovbestemte eller aftalemæssige krav fra det offentlige, og disse krav har betydning for rettigheder eller forpligtelser i henhold til samarbejdsaftalen, skal den potentielle partner gøre de øvrige partnere bekendt med alle krav, som han måtte have kendskab til, inden han indgår i samarbejdsaftalen. Partnere skal sikre, at ejerskab, anvendelse, afsløring af og udstedelse af licens på forgrund fortsat sker i overensstemmelse med disse ufravigelige regler, dersom projektet bliver gjort til genstand for krav fra det offentlige.Partnere skal ved et projekts start straks underrette hinanden om, hvilke af deres affilierede virksomheder der vil blive involveret i projektets gennemførelse, ligesom de skal underrette hinanden om ændringer hos således involverede partnere under projektafviklingen. På tidspunktet for indgåelse af en samarbejdsaftale og umiddelbart efter, at nye juridiske enheder har opfyldt definitionen for affilierede virksomheder, kan partnere udelukke affilierede virksomheder fra rettigheder og forpligtelser ifølge nærværende regler i overensstemmelse med vilkårene i samarbejdsaftalen.Skriftlig aftale 2.1. Partnere skal indgå en skriftlig samarbejdsaftale, som er gældende for deres deltagelse i et projekt i henhold til nærværende dokument.Ejerskab 2.2. Forgrund kan kun ejes af den ene partner eller i fællesskab af de partnere, der har skabt den.2.3. En partner, der er eneejer af forgrund, kan offentliggøre denne eller udstede ikke-eksklusiv licens til tredjemand på nævnte forgrund uden at foretage afregning med nogen anden partner.2.4. En partner, der er medejer af forgrund, kan offentliggøre denne eller udstede ikke-eksklusiv licens til tredjemand på nævnte forgrund uden at foretage afregning med nogen anden partner, medmindre andet er fastsat i samarbejdsaftalen.2.5. En partner kan overdrage sine ene- eller medejerskabsinteresser i baggrund, baggrundsret eller forgrund til tredjemand uden samtykke fra eller afregning med nogen anden partner.Når partnere helt eller delvis overdrager deres rettigheder til baggrundsret eller til forgrund, er overdragelsen omfattet af samarbejdsaftalen, og overdrageren skal kræve af den enkelte modtager, at han skriftligt binder sig til overdragerens forpligtelser ifølge samarbejdsaftalen med hensyn til de overdragne rettigheder.Informationsformidling 2.6. Sammenfattende information skal stilles til rådighed for alle partnere i andre projekter og udvalg, der nedsættes under IMS-programmet.2.7. Konsortiet skal ved projektets afslutning stille en offentlig beretning, herunder sammenfattende information om projektet, til disposition.Licensrettigheder Forgrund 2.8. Den enkelte partner og denne affilierede virksomheder kan uden at betale royalty anvende forgrund til forskning og udvikling samt til kommerciel udnyttelse. Den kommercielle udnyttelse omfatter retten til at bruge, fremstille, lade fremstille, sælge og importere. Dog kan særlige omstændigheder tillade:a) at partnere i deres samarbejdsaftale enes om at betale royalty til partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, for kommerciel udnyttelse af forgrund, som sådanne institutioner med almennyttigt formål ejer aleneb) at partnere i deres samarbejdsaftale enes om at betale


text: royalty til partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, for kommerciel udnyttelse af forgrund, som sådanne institutioner med almennyttigt formål ejer sammen med andre, såfremt disse royalties både er små og følger IMS-programmets princip om rimelig og retfærdig balance mellem bidrag og udbytte.2.9. En ikke-besiddende partner og dennes affilierede virksomheder må ikke offentliggøre eller udstede licens på forgrund til tredjemand bortset fra, at hver partner eller affilieret virksomhed i normalt forretningsøjemed kan:a) gøre forgrund tilgængelig i fortrolighed og udelukkende med henblik på at fremstille, lade fremstille, importere eller sælge produkterb) udstede licens på software, der indgår i forgrund i objektsprogc) påtage sig retmæssig fremskaffelse af produkter eller tjenester, der medfører offentliggørelse af forgrund.Baggrund 2.10. En partner i et projekt kan, men er ikke forpligtet til at overlade sin baggrund eller udstede licens på den til andre partnere.2.11. Partnere og deres affilierede virksomheder kan bruge andre partneres eller deres affilierede virksomheders baggrundsret, dog kun til forskning og udvikling inden for projektet, uden yderligere vederlag, herunder, men ikke begrænset til, finansielle vederlag.2.12. Partnere og deres affilierede virksomheder skal yde de øvrige partnere og deres affilierede virksomheder en baggrundsretslicens på normale, handelsmæssige vilkår, når licensen er nødvendig for kommerciel udnyttelse af forgrund, medmindre:a) den besiddende partner eller dennes affilierede virksomhed i henhold til loven eller en kontraktlig forpligtelse, der eksisterede inden samarbejdsaftalen blev underskrevet, er ude af stand til at udstede en sådan licens, og når en sådan baggrundsret er specifikt defineret i samarbejdsaftalen, ellerb) partnerne i ganske særlige tilfælde er enige om at udelukke baggrundsret, der er specifikt defineret i samarbejdsaftalen.Videreførelse af rettigheder 2.13. Samarbejdsaftalen skal anføre, at rettigheder og forpligtelser for partnere og affilierede virksomheder med hensyn til forgrund, baggrund og baggrundsret videreføres efter samarbejdsaftalens normale afslutning.Artikel 3 Obligatoriske regler i samarbejdsaftalenPartnerne skal optage alle nedenstående punkter i deres samarbejdsaftale:Offentliggørelse af resultater 3.1. Partnerne skal indhente et eventuelt krævet samtykke fra de øvrige partnere til offentliggørelse af resultater fra projektet ud over den sammenfattende information.3.2. Partnerne skal afgøre, om partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, skal have tilladelse til at offentliggøre forgrund til akademiske formål, når de er eneejere, på betingelse af, at forgrund beskyttes på passende vis i henhold til artikel 3.3 og 3.4.Beskyttelse af forgrund 3.3. Partnerne skal selv definere de foranstaltninger, de vil træffe for at søge juridisk beskyttelse af forgrund på grundlag af intellektuel ejendomsret; når en partner har gjort en opfindelse, skal han inden for en rimelig frist meddele de øvrige partnere i samme projekt, hvilken beskyttelse han har søgt, og give dem en kort beskrivelse af opfindelsen.3.4. Partnerne skal sørge for omgående underretning af alle øvrige partnere i samme projekt og efter anmodning og på indbyrdes aftalte vilkår afsløre opfindelsen og i rimeligt omfang samarbejde om en sådan beskyttelse, som en anden partner i samme projekt søger, dersom og i den udstrækning en eller flere partnere, der ejer forgrund, ikke har til hensigt at søge en sådan beskyttelse.Fortrolig information 3.5. Partnerne skal definere de foranstaltninger, de agter at træffe for at sikre sig, at


text: alle øvrige partnere, der modtager fortrolig information, udelukkende anvender eller gør denne fortrolige information tilgængelig for sig selv eller for deres affilierede virksomheder, for så vidt det er tilladt, på de vilkår, hvorunder informationen er givet.Tvistemål og gældende lov 3.6. Partnerne skal i deres samarbejdsaftale nedfælde, hvorledes tvistemål skal afgøres.3.7. Partnerne skal i deres samarbejdsaftale nedfælde, hvilken lov der skal gælde for samarbejdsaftalen.Artikel 4 Valgfrie reglerPartnerne skal ikke, men kan optage nedenstående regler i deres samarbejdsaftale:Regler for affilierede virksomhederMonopol- og konkurrenceforholdAnnullation og ophævelseForhold mellem arbejdsgiver og arbejdstagerEksportkontrol og overholdelseAftaleområdeParternes hensigtLicenspartnere i andre projekterLicensgiverens forpligtelse i forbindelse med licenstagerens anvendelse af den omfattede teknologiUdlån eller overladelse af ansatte og deraf følgende rettighederOptagelse af nye partnere og partneres udtræden af projekterBaggrund efter samarbejdsaftalens ophørForpligtelser med hensyn til beskyttelse, anvendelse og hemmeligholdelse af fortrolig informationResidualinformationRoyaltysatser for baggrundsretlicenserSoftware kildekodeSkatteforholdAftalens gyldighedsperiode.Der er sandsynligvis yderligere regler, som partnerne vil blive nødt til at indsætte i deres samarbejdsaftaler alt efter de særlige omstændigheder ved netop deres projekt. Partnerne bør selv søge ekspertbistand i denne henseende og bemærke, at sådanne supplerende klausuler på ingen måde må stride mod nærværende bestemmelsers artikel 1 og 2.(1) Se tillæg 3.Tillæg 3 KONVENTION OM OPRETTELSE AF VERDENSORGANISATIONEN FOR INTELLEKTUEL EJENDOMSRET WIPO (STOCKHOLM, 14. JULI 1967) Artikel 2 (viii) definerer intellektuel ejendomsret som omfattende:». . . alle rettigheder til litterære, kunstneriske og videnskabelige værker; udøvende kunstneres optræden; fonogrammer og radio/tv-udsendelser; opfindelser på alle områder af menneskeligt virke; videnskabelige opdagelser; industrielt design; varemærker, tjenestemærker og kommercielle navne og betegnelser; beskyttelse mod illoyal konkurrence samt alle rettigheder, der skyldes intellektuel aktivitet på industrielle, videnskabelige, litterære eller kunstneriske områder.«


text:
 20.11.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 309/26
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 102/2008
 af 26. september 2008
 om ændring af bilag VI (Social sikring) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag VI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 159/2007 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 7. december 2007 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 647/2005 af 13. april 2005 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, og (EØF) nr. 574/72 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 629/2006 af 5. april 2006 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, og af Rådets forordning (EØF) nr. 574/72 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 (3) bør indarbejdes i aftalen.
 (4)
 De Europæiske Fællesskabers Domstols dom i sag C-299/05, der annullerer visse angivelser i forordning (EF) nr. 647/2005, og EFTA-Domstolens dom i sag E-5/06 tages i betragtning —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag VI til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led indsættes i punkt 1 (Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71):
 »—
 32005 R 0647: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 647/2005 af 13. april 2005 (EUT L 117 af 4.5.2005, s. 1)
 —
 32006 R 0629: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 629/2006 af 5. april 2006 (EUT L 114 af 27.4.2006, s. 1).«
 2)
 Teksten til tilpasning m) i punkt 1 (Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71) affattes således:
 »i)
 Bilag IIa ændres således:
 Litra b) i afsnit »Y. FINLAND«, litra c) i afsnit »Z. SVERIGE« og litra d) til f) i afsnit »AA. DET FORENEDE KONGERIGE« finder ikke anvendelse for så vidt angår EFTA-staterne.
 Virkningerne af opførelsen af invaliditetsydelsen i litra d) i afsnit »AA. DET FORENEDE KONGERIGE« opretholdes, for så vidt angår denne ydelses mobilitetsdel.
 ii)
 Der tilføjes følgende til bilag IIa:
 ZA. ISLAND
 Ingen.
 ZB. LIECHTENSTEIN
 a)
 Ydelser til blinde (lov om tilkendelse af ydelser til blinde af 17. december 1970).
 b)
 Barselsydelser (lov om tilkendelse af barselsydelser af 25. november 1981).
 c)
 Supplerende ydelser til alderdoms-, efterladte og invalideforsikringen (lov om supplerende ydelser til alderdoms-, efterladte- og invalideforsikringen af 10. december 1965, som revideret den 12. november 1992).
 ZC. NORGE
 a)
 Garanteret minimumstillægspension til personer, der har medfødt handicap, eller som er blevet invalideret i en ung alder i overensstemmelse med paragraf 7, stk. 3, og paragraf 8, stk. 4, i lov nr. 12 af 17. juni 1966 om national forsikring.
 b)
 Særlige ydelser i overensstemmelse med lov nr. 21 af 29. april 2005 om supplerende ydelser


text:
til personer, der kortvarigt opholder sig i Norge.«
 3)
 Teksten til tilpasning n) i punkt 1 (Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71) affattes således:
 »I bilag III(A) indsættes følgende:
 36. ISLAND–DANMARK
 Artikel 10 i den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992 om dækning af merudgifter, som opstår, fordi en person som følge af sygdom under ophold i et andet nordisk land ved hjemrejse til bopælslandet må benytte en rejseform, der er dyrere end den, han ellers ville have anvendt.
 37. ISLAND–FINLAND
 Artikel 10 i den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992 om dækning af merudgifter, som opstår, fordi en person som følge af sygdom under ophold i et andet nordisk land ved hjemrejse til bopælslandet må benytte en rejseform, der er dyrere end den, han ellers ville have anvendt.
 38. ISLAND–SVERIGE
 Artikel 10 i den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992 om dækning af merudgifter, som opstår, fordi en person som følge af sygdom under ophold i et andet nordisk land ved hjemrejse til bopælslandet må benytte en rejseform, der er dyrere end den, han ellers ville have anvendt.
 39. ISLAND–NORGE
 Artikel 10 i den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992 om dækning af merudgifter, som opstår, fordi en person som følge af sygdom under ophold i et andet nordisk land ved hjemrejse til bopælslandet må benytte en rejseform, der er dyrere end den, han ellers ville have anvendt.
 40. NORGE–DANMARK
 Artikel 10 i den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992 om dækning af merudgifter, som opstår, fordi en person som følge af sygdom under ophold i et andet nordisk land ved hjemrejse til bopælslandet må benytte en rejseform, der er dyrere end den, han ellers ville have anvendt.
 41. NORGE–FINLAND
 Artikel 10 i den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992 om dækning af merudgifter, som opstår, fordi en person som følge af sygdom under ophold i et andet nordisk land ved hjemrejse til bopælslandet må benytte en rejseform, der er dyrere end den, han ellers ville have anvendt.
 42. NORGE–SVERIGE
 Artikel 10 i den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992 om dækning af merudgifter, som opstår, hvis en person som følge af sygdom under ophold i et andet nordisk land ved hjemrejse til bopælslandet må benytte en rejseform, der er dyrere end den, han ellers ville have anvendt.«
 4)
 Teksten til tilpasning o) i punkt 1 (Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71) udgår.
 5)
 Teksten til stk. 1 under afsnittet »ZB. LIECHTENSTEIN« i tilpasning t) i punkt 1 (Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71) udgår.
 6)
 Følgende led indsættes i punkt 2 (Rådets forordning (EØF) nr. 574/72):
 »—
 32005 R 0647: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 647/2005 af 13. april 2005 (EUT L 117 af 4.5.2005, s. 1)
 —
 32006 R 0629: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 629/2006 af 5. april 2006 (EUT L 114 af 27.4.2006, s. 1).«
 7)
 Teksten til tilpasning n) i punkt 2 (Rådets forordning


text:
(EØF) nr. 574/72) udgår.
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 647/2005 og (EF) nr. 629/2006, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 27. september 2008, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2008.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 S.D. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 Formand
 (1) EUT L 124 af 8.5.2008, s. 24.
 (2) EUT L 117 af 4.5.2005, s. 1.
 (3) EUT L 114 af 27.4.2006, s. 1.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 10.9.2004
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 289/68
 AVS-EF-MINISTERRÅDETS AFGØRELSE
 Nr. 1/2004
 af 6. maj 2004
 om brug af reserven under rammebeløbet for langsigtet udvikling og midler fra investeringsfaciliteten under 9. Europæiske Udviklingsfond til oprettelse af en AVS-EU-vandfacilitet
 (2004/632/EF)
 AVS-EF-MINISTERRÅDET HAR —
 under henvisning til AVS-EF-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou (»aftalen«) (1), særlig bilag I, nr. 8, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Rådet for Den Europæiske Union vedtog på sin 2571. samling den 22. marts 2004 oprettelsen af en vandfacilitet for AVS-staterne og vedtog at tage et beløb på 500 mio. EUR ud af den betingede 1 mia. EUR under den 9. Europæiske Udviklingsfond i betragtning til denne vandfacilitet. Det vedtog også at frigive en første tildeling på 250 mio. EUR fra den betingede 1 mia. EUR umiddelbart og at træffe en afgørelse i marts 2005 vedrørende tilvejebringelsen af endnu en tildeling på 250 mio. EUR og vedrørende anvendelsen af de resterende 500 mio. EUR ud af den betingede 1 mia. EUR. Den første tildeling på 250 mio. EUR er fordelt over de rammebeløb, der er omhandlet i nr. 3 i finansprotokollen vedrørende 9. EUF, som følger: 185 mio. EUR til rammebeløbet for støtte til langsigtet udvikling, 24 mio. EUR til rammebeløbet for regionalt samarbejde og regional integration og 41 mio. EUR til investeringsfaciliteten.
 (2)
 Kommissionen har givet AVS-Ministerrådet meddelelse om forhøjelsen af tildelingen til samarbejdet mellem AVS-staterne under 9. EUF med 24 mio. EUR og foreslået, at disse midler anvendes til et bidrag til en AVS-EU-vandfacilitet.
 (3)
 For at sikre støtte til gennemførelsen af EU-vandinitiativet i AVS-staterne er det hensigtsmæssigt at afsætte midler til samarbejdet mellem AVS-staterne for et samlet beløb af 500 mio. EUR, af hvilke en første tildeling på 250 mio. EUR kan gøres disponibel fra midlerne frigivet af Rådet for Den Europæiske Union. Rammebeløbet for regionalt samarbejde og regional integration som fastsat i punkt 3, litra b), i bilag I (finansprotokol) til aftalen er imidlertid opbrugt. De fornødne midler skal derfor overføres fra ikke-fordelte midler under rammebeløbet for langsigtet udvikling under 9. EUF og fra investeringsfaciliteten, jf. punkt 3, litra b) og c), i finansprotokollen.
 (4)
 Ved artikel 15 i aftalen er der oprettet et AVS-EF-Ministerråd med beføjelser til at træffe afgørelser i henhold til aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Oprettelse af en AVS-EU-vandfacilitet
 Et beløb på 226 mio. EUR, bestående af 185 mio. EUR fra reserven under rammebeløbet for langsigtet udvikling under 9. EUF og 41 mio. EUR fra investeringsfaciliteten under 9. EUF, overføres til tildelingen til samarbejdet mellem AVS-staterne under rammebeløbet for regionalt samarbejde og regional integration og anvendes til oprettelse af en AVS-EU-vandfacilitet. Sammen med et beløb på 24 mio. EUR, der allerede er disponibelt under samarbejdet mellem AVS-staterne, vil et samlet beløb på 250 mio. EUR således blive stillet til rådighed for den første rate af AVS-EU-vandfaciliteten.
 Artikel 2
 Anden rate
 Under forudsætning af, at Rådet for Den Europæiske Union frigiver den anden tildeling på 250 mio. EUR fra den betingede 1 mia.


text:
EUR under den 9. Europæiske Udviklingsfond, vil dette beløb blive anvendt til anden rate af AVS-EU-vandfaciliteten.
 Artikel 3
 Anmodning om støtte
 I henhold til artikel 13, stk. 2, i bilag IV til aftalen anmoder AVS-Ministerrådet Kommissionen om at finansiere støtten til AVS-EU-vandfaciliteten ved hjælp af midler fra samarbejdet mellem AVS-staterne for de i artikel 1 og 2 omhandlede beløb.
 Udfærdiget i Gaborone, den 6. maj 2004.
 På AVS-EF-Ministerrådets vegne
 P. MOUSSA
 Formand
 (1) EFT L 317 af 15.12.2000, s. 376.


text:
 23.11.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 308/29
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 123/2016
 af 3. juni 2016
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen [2017/2141]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2299 af 17. november 2015 om ændring af beslutning 2009/965/EF med henblik på ajourføring af listen over parametre til klassificering af nationale forskrifter (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende tilføjes i punkt 37dc (Kommissionens beslutning 2009/965/EF) i bilag XIII til EØS-aftalen:
 », som ændret ved:
 —
 32015 D 2299: Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2299 af 17. november 2015 (EUT L 324 af 10.12.2015, s. 15).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2299, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 4. juni 2016, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2016.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 324 af 10.12.2015, s. 15.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0062
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 62/2002 af 31. maj 2002 om ændring af bilag XX (miljø) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 238 af 05/09/2002 s. 0030 - 0031
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 62/2002af 31. maj 2002om ændring af bilag XX (miljø) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XX til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 41/2002 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 19. april 2002(1).(2) Kommissionens beslutning 1999/412/EF af 3. juni 1999 om et spørgeskema til brug for medlemsstaterne ved rapportering i henhold til artikel 41, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 259/93(2) skal indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 11. Følgende led indsættes i punkt 32c (Rådets forordning (EØF) nr. 259/93) i bilag XX til aftalen før teksten til tilpasningen: "- 399 D 0412: Kommissionens beslutning 1999/412/EF af 3. juni 1999 (EFT L 156 af 23.6.1999, s. 37)."2. Følgende indsættes efter teksten til tilpasningen i punkt 32c (Rådets forordning (EØF) nr. 259/93) i bilag XX til aftalen: "I henhold til afgørelse nr. 34/2000 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 31. marts 2000 kan Liechtenstein for farligt affald, der er bortskaffet eller nyttiggjort i Schweiz, anvende schweiziske ledsagedokumenter i stedet for standardledsagedokumenter i henhold til Kommissionens beslutning 94/774/EF. Ved meddelelsen af oplysninger følges den schweiziske inddeling og nummerering i henhold til Kommissionens beslutning 1999/412/EF."Artikel 2Teksterne til beslutning 1999/412/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 1. juni 2002, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(3).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2002.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneP. WesterlundFormand(1) EFT L 154 af 13.6.2002, s. 28.(2) EFT L 156 af 23.6.1999, s. 37.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.