text: at lette mobiliteten og bosaetningen for forskere, der i Sverige og i Faellesskabet deltager i aktiviteter, som er omfattet af denne aftale. Artikel 6 Kommissionen og Naturvetenskapliga Forskningsraadet sikrer gennemfoerelsen af denne aftale. Artikel 7 Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i denne Traktat, og paa den anden side for Kongeriget Sveriges omraade. Artikel 8 1. Denne aftales gyldighedsperiode er den samme som SPES-programmets. Reviderer Faellesskabet SPES-programmet, kan aftalen genforhandles eller opsiges paa vilkaar, som de kontraherende parter bliver enige om. Sverige underrettes om det reviderede programs noejagtige indhold senest en uge efter, at Faellesskabet har vedtaget det. Hvis de kontraherende parter paataenker at opsige aftalen, underretter de hinanden senest tre maaneder efter vedtagelsen af Faellesskabets afgoerelse. 2. Vedtager Faellesskabet et nyt forsknings- og udviklingsprogram vedroerende oekonomisk videnskab, kan denne aftale genforhandles eller fornyes paa vilkaar, som de kontraherende parter bliver enige om. 3. Med forbehold af stk. 1 kan de kontraherende parter naar som helst opsige aftalen med seks maaneders varsel. Projekter og arbejder, der er under udfoerelse, naar aftalen opsiges og/eller udloeber, fuldfoeres paa de vilkaar, der er fastsat ved denne aftale. Artikel 9 Bilag A, B og C udgoer en integrerende del af denne aftale. Artikel 10 De kontraherende parter godkender denne aftale i overensstemmelse med deres egne procedurer. Den traeder i kraft den dag, de kontraherende parter har underrettet hinanden om afslutningen af de hertil fornoedne procedurer. Artikel 11 Denne aftale er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. BILAG A MAALSAETNINGERNE FOR OG HOVEDINDHOLDET AF DEN EUROPAEISKE PLAN TIL STIMULERING AF OEKONOMISK VIDENSKAB (1989-1992) (SPES) 1. Programmet bestaar af en raekke aktiviteter, der tager sigte paa opbygning af et samarbejds- og udvekslingsnet paa faellesskabsplan for oekonomer paa hoejeste faglige niveau. Formaalet med disse aktiviteter er: - at oege mobiliteten for Faellesskabets oekonomer og forbedre samarbejdet om faelles forskningsprojekter eller -net for forskere fra Faellesskabets medlemsstater - at forbedre uddannelsen ved at tilskynde studerende og forskere fra Faellesskabets medlemsstater til at henlaegge en del af deres arbejde til universiteter eller forskningscentre i Faellesskabet, som er beliggende i andre lande end deres hjemland - at tilskynde unge oekonomer, som i nogen tid har arbejdet i forskningscentre i tredjelande, til at vende tilbage til Faellesskabet - at fremme eller stoette udvekslingen af viden og information mellem forskere inden for den oekonomiske videnskab i Faellesskabets medlemsstater. 2. Programmet gennemfoeres ved ydelse af stoette til foelgende aktioner: - stipendier, forskningstilskud og tilskud til multinationale forskningsnet eller -projekter, og - tilskud til kurser paa hoejt niveau, tilrettelagt i samarbejde med de paagaeldende videnskabskredse, til fremme af undersoegelser og studier og af adgangen til databanker. 3. Ansoegninger om finansiel stoette kan komme i betragtning, naar de er indgivet af enkeltpersoner eller institutter og opfylder samtlige nedennaevnte kriterier: a) hoejt videnskabeligt niveau b) multinationale aspekter


text: paa europaeisk plan (graenseoverskridende samarbejde eller aktiviteter uden for hjemlandet) c) forskningsindhold af europaeisk interesse, enten hvad angaar generel videnskabelig vaerdi eller anvendt analytisk indhold. Blandt projekter af samme videnskabelige og tekniske kvalitet vil der blive lagt saerlig vaegt paa projekter, som kan forventes at mindske forskellene mellem den videnskabelige og tekniske udvikling i medlemsstaterne og saaledes bidrage til oekonomisk og social samhoerighed inden for Det Europaeiske Faellesskab. 4. Blandt mulige forskningsemner kan foelgende anfoeres: vii) programmet for gennemfoerelsen af Faellesskabets indre marked og mikrooekonomiske analyseproblemer, herunder spoergsmaal om industriel organisation og rammepolitikkens udformning (f.eks. industrielle normer) vii) den europaeiske integrationsstrategi, herunder de problemer, der knytter sig til de regionale nord/syd- relationer i Europa iii) de oekonomiske vaekstfaktorer i Vesteuropa, herunder dynamiske faktorer saasom avanceret teknologi og innovation samt begraensende faktorer saasom miljoehensynet iiv) de saakaldte »systemiske« problemer inden for pengepolitikken og samordningen af den makrooekonomiske politik og skattepolitikken iiv) handelspolitiske problemer og Vesteuropas rolle i den internationale arbejdsdeling ivi) arbejdsmarkeds-, sundheds- og socialpolitiske problemer, der udviser ret forskellige karakteristika i Vesteuropa sammenholdt med De Forenede Stater og Japan, samt vii) metode- og modelproblemer, som har tilknytning til ovennaevnte emner, eller som af andre aarsager er af saerlig interesse, fastlaeggelse af statistiske parametre og af relevante tekniske sociale og oekonomiske indikatorer samt af mere specifikke oekonomiske modeller. BILAG B FINANSIERING Artikel 1 Det anslaas, at der til SPES-programmets gennemfoerelse er behov for et beloeb paa 6 000 000 ECU. Artikel 2 Sveriges finansielle bidrag til SPES-programmets gennemfoerelse anlaas til 215 400 ECU. Artikel 3 Forfaldsplanen for de anslaaede forpligtelser og for Sveriges finansielle bidrag er anfoert i nedenstaaende skema. Forfaldsplan for de anslaaede forpligtelser til gennemfoerelse af SPES-programmet (forpligtelsesbevillinger) og for Sveriges bidrag (i ECU) AAr Forpligtelser til Bidrag fra Sverige Ledelse og administrativ drift Kontrakter I alt Ledelse og administrativ drift Kontrakter I alt 1989 170 000 830 000 1 000 000 6 103 29 797 35 900 1990 260 000 1 740 000 2 000 000 9 334 62 466 71 800 1991 300 000 1 700 000 2 000 000 10 770 61 030 71 800 1992 320 000 680 000 1 000 000 11 488 24 412 35 900 I alt 1 050 000 4 950 000 6 000 000 37 695 177 705 215 400 BILAG C FINANSIERINGSREGLER Artikel 1 I disse bestemmelser fastlaegges de finansieringsregler for Sverige, der henvises til i aftalens artikel 2. Artikel 2 Ved hvert aars begyndelse, eller naar en aendring af SPES-programmet medfoerer en stigning i det beloeb, som der anslaas at vaere behov for til programmets gennemfoerelse, beder Kommissionen Sverige indbetale et beloeb, der svarer til landets aftalemaessige bidrag til omkostningerne. Dette bidrag udtrykkes baade i ecu og svensk valuta, idet ecuens sammensaetning er som defineret i Raadets forordning (EOEF) nr. 3180/78. Bidragets stoerrelse i svensk valuta beregnes efter kursen den dag, Kommissionen beder Sverige indbetale beloebet. Sverige betaler sit aftalemaessige bidrag til de aarlige omkostninger ved hvert aars begyndelse og senest tre maaneder efter indkaldelsen af beloebet. Forsinkes

type: contracts

jurisdiction: EU


text: indbetalingen, betaler Sverige renter af det skyldige beloeb med en sats, der svarer til den hoejeste diskontosats, der gaelder i Faellesskabets medlemsstater paa forfaldsdagen. Satsen forhoejes med 0,25 procentpoint for hver maaneds forsinkelse. Den forhoejede sats anvendes for hele den periode, hvormed indbetalingen forsinkes. Men renten forfalder kun, hvis bidraget indbetales mere end tre maaneder efter, at Kommissionen har sendt opfordringen til at indbetale. Artikel 3 De beloeb Sverige indbetaler, krediteres SPES-programmet som budgetindtaegter, der opfoeres under den relevante budgetpost i oversigten over indtaegter i De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. Artikel 4 Forvaltningen af bevillingerne er reguleret at den finansforordning, der gaelder for De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. Artikel 5 Ved udgangen af hvert aar tilsendes Sverige til orientering en oversigt over SPES-programmets bevillinger.


text:
 30.9.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 257/197
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 86 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af landbrugs- og skovbrugstraktorer for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger
 omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 4 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2008
 Supplement 5 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 24. oktober 2009
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Almindelige forskrifter
 6.
 Forskrifter for de enkelte lygter og lyssignalanordninger
 7.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignalanordninger
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder
 BILAG
 Bilag 1 —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type landbrugs- eller skovbrugstraktor hvad angår monteringen af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 86
 Bilag 2 —
 Eksempler på udformning af godkendelsesmærker
 Bilag 3 —
 Definition af begreberne i punkt 2.6-2.10
 Bilag 4 —
 Lygternes synlighed
 Bilag 5 —
 Retningsviserblinklygter — Geometrisk synlighed
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ anvendes på køretøjer i klasse T (1) for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger.
 2. DEFINITIES
 In dit reglement wordt verstaan onder:
 2.1. »traktortype med hensyn til montering af lygter og lyssignalanordninger«: traktorer, der indbyrdes ikke frembyder væsentlige forskelle på nedenstående væsentlige punkter:
 traktorer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.2.1 og 2.2.2 ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal og placering og synlighedsvinkler af lygter og lyssignalanordninger, som foreskrives for den pågældende køretøjstype
 traktorer med eller uden tilladte ekstralygter
 traktorer udstyret med lygter, hvis placering adskiller sig fra hinanden afhængig færdselsretningen i registreringslandet
 2.2. »tværplan«: et lodret plan vinkelret på traktorens midterplan i længderetningen
 2.3. »ubelastet traktor«: køreklar traktor, dvs. uden ekstraudstyr men med kølemiddel, olie, brændstof, værktøj og fører
 2.4. »belastet traktor«: traktoren belastet til den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalmasse; fabrikanten fastsætter også fordelingen af vægten på akslerne
 2.5. »lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen (forlygte) eller at afgive et lyssignal. Som lygter anses endvidere belysningsanordninger for bagnummerplade samt refleksanordninger
 2.5.1. »tilsvarende lygter«: lygter med samme funktion og godkendt i henhold til regulativ nr. 37 eller i overensstemmelse med samme forskrifter. Sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ
 2.5.2. »uafhængige lygter«: lygter med særskilte lygteglas, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse
 2.5.3. »sammenbyggede lygter«: anordninger med særskilte lygteglas og lyskilder, men med fælles lygtehus
 2.5.4. »kombinerede lygter«: anordninger med særskilte


text:
lygteglas, men med samme lyskilde og samme lygtehus
 2.5.5. »i hinanden indbyggede lygter«: anordninger med særskilte lyskilder (eller en enkelt lyskilde, der fungerer under forskellige vilkår), med delvis eller fuldstændig fælles lygteglas og med samme lygtehus
 2.5.6. »tildækkelig lygte«: en lygte, der helt eller delvis kan skjules, når den ikke bruges. Dette kan opnås ved hjælp af et bevægeligt dæksel, ved ændring af lygtens stilling eller andre passende midler. Betegnelsen »indtrækkelig lygte« benyttes mere specielt om en lygte, som, når den ændrer position, kan trækkes ind i karrosseriet
 2.5.7. »flytbare lygter«: på traktoren monterede lygter, som kan flyttes i forhold til traktoren uden at tages af
 2.5.8. »fjernlyslygte«: den lygte, som bruges til at belyse vejbanen over en lang strækning foran traktoren
 2.5.9. »nærlyslygte«: den lygte, der har til formål at belyse vejen foran traktoren uden at blænde eller volde unødig gene for førerne af modgående køretøjer eller andre trafikanter
 2.5.10. »tågeforlygte«: den lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i tåge, snevejr og regnvejr eller i tilfælde af støvskyer
 2.5.11. »baklygte«: den lygte, der har til formål at oplyse vejen bag traktoren og at advare andre trafikanter om, at traktoren bakker eller skal til at bakke
 2.5.12. »retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre
 2.5.13. »havariblink«: en anordning, som muliggør, at alle traktorens blinklys virker samtidig; det har til formål at advare andre trafikanter om en særlig fare, som traktoren midlertidigt udgør for disse
 2.5.14. »stoplygte«: den lygte, der har til formål at advare andre trafikanter bag traktoren om, at dens fører benytter driftsbremsen
 2.5.15. »bagnummerpladebelysning«: en anordning, der har til formål at belyse bagnummerpladen; den kan bestå af flere optiske komponenter
 2.5.16. »(side)positionslygter fortil«: lygter, der tjener til at angive traktorens tilstedeværelse samt dens bredde set forfra
 2.5.17. »(side)baglygte«: den lygte, der tjener til at angive traktorens tilstedeværelse og bredde set bagfra
 2.5.18. »tågebaglygte«: en lygte, der skal gøre traktoren mere synlig bagfra i tæt tåge
 2.5.19. »parkeringslygte«: den lygte, der har til formål at angive tilstedeværelsen af en standset traktor uden påhængskøretøj i et bebygget område. Den erstatter i dette tilfælde (side)positionslygterne fortil og (side)baglygterne
 2.5.20. »markeringslygte«: en lygte, der anbringes så tæt som muligt ved afgrænsningen af traktorens største bredde og så højt som muligt på traktoren, og som har til formål at angive traktorens største bredde. Den har til formål for visse traktorers vedkommende at supplere (side)positionslygterne fortil og (side)baglygterne og særlig henlede opmærksomheden på traktorens dimensioner
 2.5.21. »arbejdslygte«: en lygte, der har til formål at belyse et arbejdssted eller en arbejdsproces
 2.5.22. »refleksanordning«: en anordning, der skal angive en traktors tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren. I dette regulativ betragtes følgende ikke som refleksanordninger
 refleksnummerplader
 andre refleksplader og -skilte, som skal anvendes i overensstemmelse med en kontraherende parts brugerbestemmelser for så vidt angår visse kategorier af køretøjer eller visse anvendelsesformer.
 2.6. En lygtes lysflade (se


text:
bilag 3):
 2.6.1. »en belysningsanordnings lysflade« (punkt 2.5.8 til 2.5.11): den retvinklede projektion af den fulde åbning af reflektoren på et tværplan. Dækker lygteglasset (lygteglassene) kun en del af reflektorens fulde åbning, anses kun en projektion af denne del som lysflade. Ved lygter til nærlys er lysfladen i afskæringssiden begrænset af den synlige projicering af afskæringslinjen på lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen
 2.6.2. »et lyssignals lysflade, bortset fra refleksanordninger« (punkt 2.5.12 til 2.5.20): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står lodret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens under-, over- og siderande tages kun lodrette eller vandrette planer i betragtning
 2.6.3. »refleksanordningers lysflade« (punkt 2.5.22): den retvinklede projektion af refleksanordningens reflekterende overflade i et på referenceaksen vinkelret plan begrænset af de planer, der berører reflektoroptikkens ydre kanter, og som er parallelle med denne akse. Til bestemmelse af lysfladens under-, over- og sidekanter tages kun lodrette eller vandrette planer i betragtning
 2.6.4. »lysemitterende flade«: den del af den udvendige overflade af et transparent lygteglas, der indeslutter lygten eller lyssignalanordningen og gør det muligt for denne at udsende lys
 2.7. »synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning, den retvinklede projektion af den lysemitterende flade på et på iagttagelsesretningen vinkelret plan (se bilag 3)
 2.8. »referenceakse«: lyssignalets karakteristiske akse, der fastlægges af lygtefabrikanten og tjener som referenceretning (H = 0°, V = 0°) ved de fotometriske målinger og ved monteringen på traktoren
 2.9. »referencecentrum«: det af lygtefabrikanten angivne skæringspunkt mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade
 2.10. »vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β svarer til længde, og de lodrette vinkler α svarer til bredde. Inden for synlighedsvinklerne må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra nogen del af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, forskydes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
 Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt.
 Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se forklarende figur nedenfor).
 Forklarende figur
 Forklaring:
 Median longitudinal plane of the vehicle= Sædets midterplan i længderetningen
 Direction of observation D1= Iagttagelsesretning D1
 Apparent surface S1= Synlig overflade S1
 Light-emitting surface= Lysemitterende flade
 Direction of observation D2= Iagttagelsesretning D2
 Apparent surface= Synlig overflade
 Centre of reference= Referencecentrum
 Angles of geometrical visibility= Vinkler for den geometriske synlighed
 Axis of


text:
reference= Referenceakse
 2.11. »yderste udvendige kant«: på hver side af traktoren det plan, der er parallelt med traktorens midterplan i længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på traktorens bredeste sted, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:
 2.12. »totalbredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.11 definerede lodrette planer
 2.13. »en lygteenhed«: en samling af to eller flere ens eller uens lygter eller lyssignalanordninger, der har samme funktion og samme farve, og som består af anordninger, hvor projektionen af de lysemitterende flader på samme tværplan udgør mindst 60 % af arealet af det mindst mulige om lygteenhedens lysemitterende flader omskrivelige rektangel under forudsætning af, at en sådan samling er godkendt som en lygteenhed, såfremt godkendelse kræves.
 Denne kombinationsmulighed gælder ikke for lygter til fjernlys, lygter til nærlys, tågeforlygter er siderefleksanordninger.
 2.14. Ved »lygtepar« eller »et lige antal lygter«: forstås en enkelt lysflade i form af et lysbånd, såfremt dette bånd er anbragt symmetrisk i forhold til traktorens midterplan i længderetningen, og såfremt det mindst strækker sig til 400 mm fra afgrænsningen af traktorens største bredde på hver side og er mindst 800 mm langt. Der skal være mindst to lyskilder til oplysning af denne flade, og disse skal være anbragt så yderligt i denne som muligt. Lysfladen kan bestå af særskilte komponenter, der er anbragt ved siden af hinanden, såfremt projektionen af disse komponenters lysflader på samme tværplan udgør mindst 60 % af arealet af det mindst mulige om komponenternes lysflade omskrivelige rektangel
 2.15. »afstand mellem to lygter«, der vender i samme retning: afstanden mellem de retvinklede projektioner af omridsene af de to ifølge punkt 2.6 bestemte lysflader på et plan, der er vinkelret på de pågældende referenceakser
 2.16. »tilladt ekstralygte«: en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg
 2.17. »indikator for funktionskontrol«: en kontrolindikator, der angiver, om en anordning, der tilsluttes, fungerer korrekt eller ikke
 2.18. »indikator for tilslutningskontrol«: kontrolindikator, der angiver, at en anordning er tilsluttet, men ikke viser, om den fungerer korrekt eller ikke
 2.19. »farven af det lys, der udsendes af anordningen.«: De definitioner i regulativ nr. 48 med de ændringer, der er gældende på det tidspunkt, hvor der indgives ansøgning om typegodkendelse, anvendes også for dette regulativ.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af lygter skal indsendes af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:
 3.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.1.1 til 2.1.3 ovenfor foreskrevne punkter; den behørigt identificerede køretøjstype skal angives
 3.2.2.
 en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser vil udgøre lys- og lyssignaludstyret; listen kan omfatte flere forskellige typer anordninger for hver funktion, og listen kan for enhver funktion omfatte tillægsanmærkningen »eller tilsvarende anordninger«
 3.2.3.
 et diagram over lys- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet
 3.2.4.
 en eller flere tegninger af hver lygte, der viser lysfladen som defineret i punkt 2.6 ovenfor.
 3.3.
 Til den tekniske


text:
tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt lys- og lyssignalgivningsudstyr, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte lygter, godkendes den pågældende køretøjstype.
 4.2.
 Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre i dette nummer (i øjeblikket 00 for regulativet i dettes oprindelige form) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer til regulativet. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste.
 4.3.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.4.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af et entydigt nummer for det land, der har meddelt godkendelsen (2)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.5.
 Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der er godkendt efter et eller flere regulativer, der er tillæg til aftalen i det land, hvor godkendelsen er udstedt efter dette regulativ, skal det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1, ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i den stat, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.8.
 Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.
 5. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 5.1. Lygter og lyssignalanordninger skal være monteret på en sådan måde, at de under normale brugsforhold og til trods for de vibrationer, som de kan blive udsat for, bevarer de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ, og således at traktoren kan opfylde forskrifterne i dette regulativ. Især må det være udelukket, at lygter og lyssignalanordninger utilsigtet bringes ud af indstilling.
 5.1.1.
 Traktorerne skal være udstyret med elektriske tilslutningsanordninger for eventuel brug af aftagelige lyssignalanordninger. Navnlig skal traktoren være forsynet med den faste sokkel, som specificeres i standarderne ISO R 1724 (Electrical connections for vehicles with 6 or 12 volt electrical systems applying


text:
more specifically to private motor cars and lightweight trailers or caravans) eller ISO R 1185 (Electrical connections between towing and towed vehicles having 24 volt electrical systems used for international commercial transport purposes). For så vidt angår standarden ISO 1185 (1975), skal funktionen af kontakt 2 begrænses til (side)baglygter og til markeringslygter i venstre side.
 5.2. De i punkt 2.5.8, 2.5.9 og 2.5.10 beskrevne lygter til belysning skal monteres således, at de uden vanskelighed kan indstilles korrekt.
 5.3. For alle lyssignalanordninger skal referenceaksen for lyssignalet, når det er monteret på traktoren, være parallel med traktorens standflade på vejbanen og med traktorens længdeplan. En tolerance på ± 3° er tilladt i enhver retning. Har fabrikanten af lyssignalanordningen angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.
 5.4. Såfremt der ikke foreligger særlige forskrifter, skal lygternes retningsindstilling kontrolleres, mens køretøjet ubelastet er anbragt på en plan vandret flade.
 5.5. Foreligger der ikke særlige anvisninger, skal lygterne i samme lygtepar:
 5.5.1.
 være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen
 5.5.2.
 være indbyrdes symmetriske i forhold til traktorens midterplan i længderetningen
 5.5.3.
 opfylde samme kolorimetriske forskrifter og
 5.5.4.
 have tilnærmelsesvis samme fotometriske egenskaber.
 5.6. Med hensyn til traktorer med asymmetrisk ydre form skal kravene i punkt 5.5.1 og 5.5.2 opfyldes i videst mulig udstrækning. Disse krav anses for opfyldt, såfremt afstanden fra de to lygter til midterplanet i længderetningen er den samme, og afstanden fra de to lygter til standfladen på vejbanen er den samme.
 5.7. Lygter med forskellige funktioner kan være uafhængige eller sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i samme anordning under forudsætning af, at enhver af disse lygter opfylder de for denne gældende forskrifter.
 5.8. Største højde over vejbanen skal måles ud fra det højeste punkt på lysfladen, mindste højde over vejbanen ud fra det laveste punkt på lysfladen. For nærlyslygter måles mindste højde over vejbanen fra reflektorens nederste kant.
 5.9. Foreligger der ikke særlige forskrifter, må ingen lygte udsende blinkende lys bortset fra retningsviserblinklygter og havariblink.
 5.10. Intet rødt lys må være synligt fremad og, bortset fra baklygte(r) og arbejdslygter, intet hvidt lys bagud.
 Denne forskrift anses for at være opfyldt, hvis:
 5.10.1.
 med hensyn til synlighed af rød lygte fremad: en rød lygte ikke er direkte synlig, hvis dens lysemitterende flade iagttages, medens en iagttager bevæger sig inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran traktorens forreste ende (se bilag 4, figur 1)
 5.10.2.
 med hensyn til synlighed af hvid lygte bagud: en hvid lygte ikke er direkte synlig, hvis dens lysemitterende flade iagttages, medens en iagttager bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m bag traktoren (se bilag 4, figur 2).
 5.10.3.
 Zone 1 og 2 er i deres respektive planer og som set af iagttageren begrænset på følgende måde:
 5.10.3.1.
 i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,20 m over vejbanen
 5.10.3.2.
 i bredden af to lodrette planer, der hhv. fremad og bagud danner en vinkel på 15° udad med traktorens midterplan i længderetningen, og som går igennem berøringspunktet eller berøringspunkterne med


text:
de lodrette planer, parallelle med midterplanet, og som afgrænser traktorens største bredde, når den har den største sporvidde.
 Er der flere berøringspunkter, skal det forreste vælges til zone 1, det bageste til zone 2.
 5.11. De elektriske tilslutninger skal være udført på en sådan måde, at (side)positionslygter fortil, (side)baglygter, markeringslygter (hvis sådanne forefindes) samt bagnummerpladebelysningen kun kan tændes og slukkes samtidig.
 Dette gælder ikke, når (side)positionslygter fortil og (side)baglygter bruges som parkeringslygter.
 5.12. De elektriske tilslutninger skal være udført på en sådan måde, at lygterne til fjernlys, lygterne til nærlys og tågelygterne for og bag kun kan tændes, når de under punkt 5.11 nævnte lygter er tændt. Denne forskrift gælder dog ikke for lygter til fjernlys og lygter til nærlys, når de anvendes som advarselssignal i form af intermitterende afgivelse af lysblink med korte mellemrum med nærlyset, fjernlyset eller skiftevis med fjernlys og nærlys.
 Den funktion, der udføres af en indikator for tilslutningskontrol, kan overtages af en indikator for funktionskontrol.
 5.13. Tildækkelige lygter
 5.13.1.
 Det er forbudt at anvende lygter, som kan tildækkes, undtagen lygter til fjernlys, lygter til nærlys, tågeforlygter og lygter omhandlet i punkt 5.14.1.
 5.13.2.
 En belysningsanordning i driftsstilling skal forblive i denne, når den under punkt 5.13.2.1 omhandlede fejl optræder alene eller i forbindelse med en af de under punkt 5.13.2.2 omhandlede fejl.
 5.13.2.1.
 Ved svigt af den kraft, der bevæger lygten
 5.13.2.2.
 Utilsigtet aktivering af strømforsyningskredsen, afledning af strøm til jord, fejl i solenoider, fejl i hydrauliske ledninger eller trykluftledninger, bowdenkabler, fleksible forbindelser eller andre komponenter, der styrer eller overfører den energi, der skal aktivere tildækningsmekanismen.
 5.13.3.
 Ved svigt af betjeningsorganerne til tildækningsanordningen eller andre fejl som omhandlet i punkt 5.13.2.1 og 5.13.2.2 skal en skjult lygte kunne bringes i driftsstilling uden brug af værktøj.
 5.13.4.
 Belysningsanordninger, der bevæges ved kraft, skal bringes i driftsstilling og tændes med et og samme betjeningsorgan, men dette udelukker ikke muligheden for at bringe dem i driftsstilling uden at tænde dem. Er der tale om sammenbyggede fjernlys- og nærlyslygter, skal det omtalte betjeningsorgan dog kun kunne aktivere nærlyslygterne.
 5.13.5.
 Det må ikke fra førersædet være muligt forsætligt at standse de tændte lygters bevægelse, før driftsstillingen er nået. Såfremt der er fare for, at andre trafikanter kan blændes under lygternes bevægelse, må disse først kunne tændes, når de har nået den endelige stilling.
 5.13.6.
 En belysningsanordning, der bevæges ved kraft, skal ved temperaturer mellem – 30° C og + 50° C kunne nå driftsstillingen inden for 3 sekunder efter betjening af betjeningsorganet.
 5.14. Flytbare lygter
 5.14.1.
 Placeringen af retningsviserblinklygter, (side)positionslygter fortil og (side)baglygter samt stoplygter kan ændres, forudsat:
 5.14.1.1.
 at disse lygter forbliver fastgjort til traktoren, når deres placering ændres
 5.14.1.2.
 at disse lygter kan fastlåses i den stilling, der er påkrævet af hensyn til vejtrafikken. Fastlåsningen skal være automatisk.
 5.15. farven af de lygter (3), der omhandles i dette regulativ skal være som følger:
 fjernlyslygte
 :
 hvid eller selektivt gul
 nærlyslygte
 :
 hvid eller selektivt gul
 tågeforlygte
 :
 hvid eller selektivt gul (FN's konvention fra 1968 om vejtrafik, bilag


text:
5, tillægget, fodnote 3)
 baklygte
 :
 hvid
 retningsviserblinklygte
 :
 ravgul
 havariblink
 :
 ravgul
 stoplygte
 :
 rød
 bagnummerpladelygte
 :
 hvid
 (side)positionslygter fortil
 :
 hvid (selektivt gul tilladt, hvis denne lygte er indbygget sammen med en selektiv gul forlygte)
 (side)baglygte
 :
 rødt
 tågebaglygte
 :
 rødt
 parkeringslygte
 :
 foran hvid, bagtil rød, evt. ravgul, hvis den er indbygget sammen med retningsviserblinklysene
 markeringslygte
 :
 fortil hvid, bagtil rød
 arbejdslygte
 :
 ingen forskrifter
 refleksanordninger bagtil
 :
 rød
 ikke-trekantede siderefleksanordninger
 :
 ravgul
 Definitionerne af lygternes farve skal være i overensstemmelse med definitionerne i bilag 5 til i konventionen om vejtrafik (1968).
 5.16. Alle traktorer, der indleveres til godkendelse i henhold til dette regulativ skal være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:
 5.16.1.
 nærlyslygter (punkt 6.2)
 5.16.2.
 retningsviserblinklygter (punkt 6.5)
 5.16.3.
 havariblink (punkt 6.6)
 5.16.4.
 (side)positionslygter fortil (punkt 6.8)
 5.16.5.
 (side)baglygter (punkt 6.9)
 5.16.6.
 refleksanordninger bagtil, ikke trekantede (punkt 6.14)
 5.16.7.
 stoplygte (punkt 6.7)
 5.16.8.
 markeringslygter (punkt 6.12) på traktorer med en bredde på over 2,1 m. Forbudt på alle andre traktorer.
 5.17. Traktoren kan desuden være udstyret med følgende lyssignalanordninger:
 5.17.1.
 fjernlyslygte (punkt 6.1)
 5.17.2.
 tågeforlygte (punkt 6.3)
 5.17.3.
 baklygte (punkt 6.4)
 5.17.4.
 tågebaglygte (punkt 6.10)
 5.17.5.
 parkeringslygte (punkt 6.11)
 5.17.6.
 arbejdslygte (punkt 6.13)
 5.17.7.
 siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.15).
 5.18. Montering af de lygter og lyssignalanordninger, der er nævnt i punkt 5.16 og 5.17 ovenfor, skal udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i punkt 6 i dette regulativ.
 5.19. Montering af en lygte eller en lyssignalanordning ud over dem, der er nævnt i punkt 5.16 og 5.17 ovenfor, er forbudt i forbindelse med typegodkendelsen. Denne bestemmelse skal ikke forhindre en kontraherende part i at kræve eller forbyde:
 5.19.1.
 en godkendt type særlig advarselslygte, eller
 5.19.2.
 eller en passende belysningsanordning til bagnummerpladen, hvis en sådan findes, og hvis belysning af den er påkrævet.
 6. FORSKRIFTER FOR DE ENKELTE LYGTER OG LYSSIGNALANORDNINGER
 6.1. FJERNLYSLYGTER
 6.1.1.
 ANTAL
 2 eller 4.
 6.1.2.
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter.
 6.1.3.
 PLACERING:
 6.1.3.1.
 I BREDDEN
 De ydre kanter af lysfladen må i intet tilfælde være anbragt nærmere ved afgrænsningen af traktorens største bredde end yderkanterne af nærlyslygternes lysflade.
 6.1.3.2.
 I HØJDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.1.3.3.
 I LÆNGDEN
 Så langt fortil på traktoren som muligt; lyset må dog under ingen omstændigheder genere føreren, hverken direkte eller indirekte via førerspejle og/eller andre reflekterende flader på traktoren.
 6.1.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Lysfladens synlighed, herunder zoner, som ikke forekommer oplyste i den pågældende iagttagelsesretning, skal være sikret inden for et kegleformet rum begrænset af frembringere, der udgår fra hele omkredsen af lysfladen og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.
 6.1.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Fremadrettet. Bortset fra de dertil bestemte anordningers sikring af den korrekte indstilling kan det ene af to lygtepar, når dette lygtepar udelukkende fungerer som fjernlyslygter, være indrettet til at kunne dreje omkring en omtrentlig lodret akse i overensstemmelse med styrevinklen.
 6.1.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med nærlyslygte og de andre forlygter.
 6.1.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med nogen anden lygte.
 6.1.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 med nærlyslygte, undtagen hvis fjernlyslygten er bevægelig som funktion af


text:
styreapparatets drejningsvinkel; med (side)positionslygte fortil; med tågeforlygte; med parkeringslygte.
 6.1.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Fjernlyslygterne kan tændes enten samtidig eller parvis. Ved skift fra nærlys til fjernlys skal mindst ét par fjernlyslygter tændes. Ved skift fra fjernlys til nærlys skal alle fjernlyslygter slukke samtidigt.
 Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
 6.1.10.
 INDIKATOR FOR »TILSLUTNINGSKONTROL«
 Påbudt.
 6.1.11.
 ANDRE FORSKRIFTER
 Den maksimale lysstyrke fra alle lygter for fjernlys, som kan tændes samtidig, må ikke overstige 225 000 cd. Denne maksimale lysstyrke findes ved sammenlægning af de individuelle maksimale lysstyrker målt i forbindelse med godkendelsen af typen og anført på de dertil hørende godkendelsesrapporter.
 6.2. NÆRLYSLYGTER
 6.2.1.
 ANTAL
 2 (eller 4 — jf. punkt 6.2.3.2.1).
 6.2.2.
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter.
 6.2.3.
 PLACERING:
 6.2.3.1.
 I BREDDEN
 Ingen individuelle forskrifter
 6.2.3.2
 HØJDE OVER VEJBANEN
 hvis der kun er monteret 2 nærlyslygter:
 mindst 500 mm
 højst 1 200 mm
 Denne afstand kan forøges til 1 500 mm, hvis højden 1 200 mm ikke kan overholdes på grund af traktorens konstruktion, og når anvendelsesvilkårene og arbejdsredskaberne tages i betragtning
 6.2.3.2.1.
 For traktorer, der er udstyret til montering af anordninger fortil, tillades der 2 ekstra nærlyslygter ud over de under 6.2.3.2 nævnte i en højde, der ikke må overstige 3 000 mm, hvis de elektriske tilslutninger er således udformet, at 2 par nærlyslygter ikke kan tændes samtidigt.
 6.2.3.3.
 I LÆNGDEN
 Så langt fortil på traktoren som muligt; lyset må dog under ingen omstændigheder genere føreren, hverken direkte eller indirekte via førerspejle og/eller andre reflekterende flader på traktoren.
 6.2.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Afgrænses af de i punkt 2.10 beskrevne vinkler α og ß.
 α= 15° opad og 10° nedad
 ß= 45° udad og 5° indad.
 Inden for dette felt skal tilnærmelsesvis hele den synlige overflade af lygten kunne ses.
 Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygterne må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.
 6.2.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Nærlyslygternes retning må ikke variere i som funktion af styreapparatets drejning.
 6.2.5.1.
 Når højden af nærlyslygterne er over eller lig med 500 mm og under eller lig med 1 200 mm, skal nærlysets lyskegle kunne sænkes med mellem 0,5 og 4 %.
 6.2.5.2.
 Når højden af nærlyslygter er over 1 200 mm og under eller lig med 1 500 mm, forhøjes den i punkt 6.2.5.1 fastsatte grænse på 4 % til 6 %; de i punkt 6.2.3.2.1 omhandlede nærlyslygter skal, målt 15 m fra lygten, have en sådan retning, at den vandrette linje, som adskiller det belyste område fra det ikke-belyste område, ligger i en højde, der kun er lig med halvdelen af afstanden mellem vejbanen og lygtens centrum.
 6.2.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med fjernlyslygte og de andre forlygter.
 6.2.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med nogen anden lygte.
 6.2.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 med fjernlyslygte, undtagen hvis denne er bevægelig som funktion af styreapparatets drejningsvinkel
 sammen med andre lygter fortil.
 6.2.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke alle fjernlyslygter samtidig.
 Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyset.
 6.2.10.
 INDIKATOR FOR »TILSLUTNINGSKONTROL«
 Valgfrit.
 6.2.11.
 ANDRE FORSKRIFTER
 Forskrifterne i punkt 5.5.2


text:
gælder ikke nærlyslygter.
 Nærlyslygter med en lyskilde eller lyskilder, der frembringer hovednærlysstrålen (som defineret i regulativ nr. 48), og som har en samlet objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, er ikke tilladt.
 6.3. TÅGEFORLYGTE
 6.3.1.
 ANTAL
 2.
 6.3.2.
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter.
 6.3.3.
 PLACERING:
 6.3.3.1.
 I BREDDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.3.3.2.
 I HØJDEN
 Mindst 250 mm over vejbanen.
 Ingen del af lysfladen må befinde sig over det højeste punkt på nærlyslygtens lysflade.
 6.3.3.3.
 I LÆNGDEN
 Så langt fortil på traktoren som muligt; lyset må dog under ingen omstændigheder genere føreren, hverken direkte eller indirekte via førerspejle og/eller andre reflekterende flader på traktoren.
 6.3.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Afgrænses af de i punkt 2.10 beskrevne vinkler α og β.
 α= 5° opad og nedad
 β= 45° udad og 5° indad.
 6.3.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Tågeforlygterne må ikke ændre retning som funktion af styreapparatets drejningsvinkel.
 De skal være rettet fremad uden at blænde eller unødigt genere førere af modkørende køretøjer eller andre trafikanter.
 6.3.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med andre lygter fortil.
 6.3.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med andre lygter fortil.
 6.3.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 sammen med fjernlyslygter, der ikke kan ændre retning som funktion af styreapparatets drejning, når der er fire fjernlyslygter
 sammen med (side)positionslygter fortil eller parkeringslygter.
 6.3.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Tågeforlygterne skal kunne tændes og slukkes uafhængigt af fjernlyslygterne og nærlyslygterne og omvendt.
 6.3.10.
 INDIKATOR FOR »TILSLUTNINGSKONTROL«
 Valgfrit.
 6.4. BAKLYGTE
 6.4.1.
 ANTAL
 1 eller 2.
 6.4.2.
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter.
 6.4.3.
 PLACERING:
 6.4.3.1.
 I HØJDEN
 Mindst 250 mm og højst 1 200 mm over vejbanen.
 6.4.3.2.
 I BREDDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.4.3.3.
 I LÆNGDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.4.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Afgrænses af de i punkt 2.10 beskrevne vinkler α og β.
 α= 15° opad og 5° nedad
 β= 45° til højre og til venstre, hvis der kun er en lygte
 β= 45° udefter og 30° indefter, hvis der er to lygter.
 6.4.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Bagudrettet.
 6.4.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med enhver anden lygte bagtil.
 6.4.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med andre lygter.
 6.4.8.
 MÅ IKKE VÆRE »INDBYGGET«
 med andre lygter.
 6.4.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Den må kun kunne tændes eller forblive tændt, hvis traktoren er i bakgear, og hvis:
 motoren kører
 eller af de anordninger, der styrer start og stop af motor er i en stilling, hvor motordrift er mulig.
 6.4.10.
 KONTROLINDIKATOR
 Valgfrit.
 6.5. RETNINGSVISERBLINKLYGTER (JF. DIAGRAMMER I BILAG 5).
 6.5.1.
 ANTAL
 Antallet af retningsviserblinklygter skal være et sådant, at det muliggør afgivelse af blinksignaler svarende til en af de i punkt 6.5.2 omhandlede arrangementer.
 6.5.2.
 ARRANGEMENT
 »A« 2 retningsviserblinklygter fortil (kategori 1)
 2 retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2).
 Disse kan være uafhængige, sammenbyggede eller kombinerede.
 »B« 2 retningsviserblinklygter fortil (kategori 1)
 2 supplerende retningsviserblinklygter på siden (kategori 5)
 2 retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2).
 Retningsviserblinklygterne fortil og de supplerende retningsviserblinklygter på siden kan være uafhængige, sammenbyggede eller kombinerede.
 »C« 2 retningsviserblinklygter fortil (kategori 1)
 2 retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2)
 2 supplerende retningsviserblinklygter på siden (kategori 5) i bestemte tilfælde som anført i punkt 6.5.3.3.
 »D« 2 retningsviserblinklygter fortil (kategori 1)
 2 retningsviserblinklygter bagtil (kategori 2).
 Arrangement »A«


text:
er kun tilladt for traktorer, hvis største længde ikke overstiger 4,60 m, og i så fald må afstanden mellem de udvendige kanter af lysfladerne ikke overstige 1,60 m.
 Arrangementerne »B«, »C« og »D« kan anvendes på alle traktorer.
 Antal, placering og horisontal synlighed af retningsviserblinklysene skal være sådan, at de svarer til mindst et af de arrangementer, der defineret nedenfor. Synlighedsvinklerne er markeret i diagrammerne; de viste vinkler er mindsteværdier og må gerne være større; alle synlighedsvinklerne måles fra lysfladens centrum.
 6.5.3.
 PLACERING:
 6.5.3.1.
 I BREDDEN
 Bortset fra retningsviserblinklygter af kategori 1 i arrangement »C« må den kant af den lysflade, der er fjernest fra traktorens lodrette midterplan i længderetningen, ikke være mere end 400 mm fra afgrænsningen af traktorens største bredde. Afstanden mellem de indvendige kanter af de to lysflader i et lygtepar skal være mindst 500 mm. For retningsviserblinklygter fortil skal lysfladen være i en afstand af mindst 40 mm fra lysfladen på nærlyslygter og tågeforlygter, såfremt sådanne er monterede.
 En mindre afstand er tilladt, hvis lysstyrken i retningsviserblinklygtens referenceakse er mindst 400 cd.
 6.5.3.2.
 I HØJDEN
 Over vejbanen
 mindst 500 mm for retningsviserblinklygter af kategori 5
 mindst 400 mm for retningsviserblinklygter af kategori 1 og 2
 normalt højst 1 900 mm for alle kategorier.
 Dersom traktorens konstruktion gør det umuligt at overholde denne grænse, kan den lysende flades højeste punkt være i 2 300 millimeters højde over vejbanen for så vidt angår retningsviserblinklygter af kategori 5, retningsviserblinklygter af kategori 1 og 2 i arrangement »A« og retningsviserblinklygter af kategori 1 i arrangement »B«; den må være 2 100 mm for retningsviserblinklygter af kategori 1 og 2 i de andre arrangementer.
 6.5.3.3.
 I LÆNGDEN
 Afstanden mellem lysfladernes referencecentrum på retningsviserblinklygten af kategori 1 (arrangement »B«) og det tværplan, som fortil afgrænser traktorens største længde, må ikke overstige 1 800 mm. Hvis traktorens konstruktion gør det umuligt at overholde minimumsvinklerne for synlighed, kan denne afstand øges til 2 600 mm.
 I arrangement »C« er retningsviserblinklygterne af kategori 5 kun påkrævet, hvis længdeafstanden mellem referencecentrene for retningsviserblinklygterne af kategori 1 og 2 er over 6 m.
 6.5.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vinkler i det vandrette plan: Se diagrammerne med de forskellige arrangementer.
 I arrangement »B« og »C« er den størrelse på 5°, der er angivet for den døde vinkel de supplerende retningsviserblinklygter synlighed bagud, en øvre grænse. Denne størrelse kan dog øges til 10°, hvis det er umuligt at overholde grænsen på 5°.
 I arrangement »D« kan den størrelse på 10° indad, der er angivet for synlighedsvinklen af retningsviserblinklygten fortil, reduceres til 3° for traktorer med en totalbredde på ikke over 1 400 mm.
 I det lodrette plan: 15° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes til 10° for supplerende sideretningsviserblinklygterne på siderne i arrangementerne »B« og »C«, hvis de er anbragt lavere end 1 900 mm. Det samme gælder for retningsviserblinklygter af kategori 1 i arrangementerne »B« og »D«.
 6.5.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Hvis fabrikanten af lygten har fastsat særlige specifikationer for monteringen, skal disse følges.
 6.5.6.
 KAN VÆRE


text:
»SAMMENBYGGET«
 med en eller flere lygter, som ikke må være tildækkelige.
 6.5.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med en anden lygte, undtagen i overensstemmelse med det arrangement, der er omhandlet i punkt 6.5.2.
 6.5.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 med parkeringslygterne, men dette gælder kun for retningsviserblinklygter af kategori 5.
 6.5.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Retningsviserblinklygter skal fungere uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter i samme side af traktoren skal tændes og slukkes ved hjælp af samme betjeningsorgan og blinke samtidig.
 6.5.10.
 INDIKATOR FOR FUNKTIONSKONTROL
 Påbudt for alle retningsviserblinklygter, der ikke direkte kan ses af føreren. Den kan bestå af et kontrollys eller et lydsignal eller begge dele.
 Er den et kontrollys, skal det blinke, og i tilfælde af fejlfunktion ved et af retningsviserblinklygterne bortset fra sideblinklygter skal det slukkes eller lyse konstant eller ændre frekvensen væsentligt. Er der kun et lydsignal, skal det kunne høres tydeligt og under tilsvarende omstændigheder ændre frekvensen væsentligt.
 Når en traktor er udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal den være udstyret med et særligt indikator for funktionskontrol for påhængskøretøjets retningsviserblinklygter, medmindre det trækkende køretøjs kontrolindikator gør det muligt at opdage fejlen ved en hvilken som helst retningsviserblinklygte på den således sammensatte kombination.
 6.5.11.
 ANDRE FORSKRIFTER
 Lygten skal være en blinklygte med 90 ± 30 blink pr. minut. Første blink skal indtræffe højst et sekund efter, at blinksignalet er slået til, og første slukning inden for højst halvandet sekund.
 Når en traktor er godkendt til at trække et påhængskøretøj, skal betjeningsanordningen for traktorens retningsviserblinklygter også aktivere påhængskøretøjets retningsviserblinklygter.
 I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af et retningsviserblinklys skal de øvrige blinklys fortsat blinke, men under disse omstændigheder kan blinkfrekvensen afvige fra den foreskrevne.
 6.6. HAVARIBLINK
 6.6.1.
 ANTAL
 I overensstemmelse med forskrifterne under de tilsvarende afsnit under punkt 6.5.
 6.6.2.
 ARRANGEMENT
 6.6.3.
 PLACERING:
 6.6.3.1.
 I BREDDEN
 6.6.3.2.
 I HØJDEN
 6.6.3.3
 I LÆNGDEN
 6.6.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 6.6.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 6.6.6.
 MÅ/MÅ IKKE VÆRE »SAMMENBYGGET«
 6.6.7.
 MÅ/MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 6.6.8.
 MÅ/MÅ IKKE VÆRE »INDBYGGET MED«
 6.6.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Havariblinket skal sættes i gang ved hjælp af en særskilt betjeningsanordning, således at samtlige retningsviserblinklygter blinker samtidig.
 6.6.10.
 INDIKATOR FOR TILSLUTNINGSKONTROL
 Blinkende advarselslampe, der kan fungere sammen med den (de) i punkt 6.5.10 foreskrevne kontrolindikator(er).
 6.6.11.
 ANDRE FORSKRIFTER
 Som foreskrevet i punkt 6.5.11. Når en traktor er udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal havariblinket, når det tændes, samtidig kunne sætte påhængskøretøjets retningsviserblinklygte i gang. Havariblinket skal også kunne fungere, såfremt motorens start- og stopanordning befinder sig i en stilling, hvor motoren ikke kan startes.
 6.7. STOPLYGTE
 6.7.1.
 ANTAL
 2.
 6.7.2.
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter.
 6.7.3.
 PLACERING:
 6.7.3.1.
 I BREDDEN
 Mindst 500 mm mellem de to lygter. Denne afstand kan nedsættes til 400 mm, når traktorens største bredde er mindre end 1 400 mm.
 6.7.3.2.
 I HØJDEN
 Over vejbanen: mindst 400 mm og højst 1 900 mm, eller 2 100 mm, hvis traktorens konstruktion gør det umuligt at overholde 1 900 mm.
 6.7.3.3.
 I LÆNGDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.7.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vandret vinkel: 45° udad og indad.
 Lodret vinkel: 15° over og under


text:
vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes til 10°, hvis lygtens højde over vejbanen er mindre end 1 500 mm, og til 5°, hvis lygtens højde over vejbanen er under 750 mm.
 6.7.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Bagudrettet.
 6.7.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med en eller flere andre baglygter.
 6.7.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med en anden lygte.
 6.7.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 sammen med (side)baglygte eller parkeringslygte.
 6.7.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 skal tændes, når driftsbremsen betjenes.
 6.7.10.
 INDIKATOR FOR FUNKTIONSKONTROL
 Valgfrit. Hvis den er monteret, skal den bestå af et ikke-blinkende kontrollys, der tændes i tilfælde af mangelfuld funktion af stoplygterne.
 6.7.11.
 ANDRE FORSKRIFTER
 Stoplygtens lysstyrke skal være væsentlig større end (side)baglygternes lysstyrke.
 6.8. (SIDE)POSITIONSLYGTER FORTIL
 6.8.1.
 ANTAL
 2 eller 4 (jf. punkt 6.8.3.2).
 6.8.2
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter
 6.8.3.
 PLACERING:
 6.8.3.1.
 I BREDDEN
 Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra traktorens midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra traktorens yderste kant.
 Mindste afstand mellem de indvendige kanter af de to lysflader skal være mindst 500 mm.
 6.8.3.2.
 I HØJDEN
 Mindst 400 mm, højst 1 900 mm over vejbanen, eller højst 2 100 mm, hvis traktorens konstruktion ikke gør det muligt at overholde 1 900 mm.
 På traktorer, der er udstyret til montering af anordninger fortil, som kan spærre for udsynet til de to obligatoriske (side)positionslygter fortil, kan der monteres to supplerende (side)positionslygter fortil i en højde, der ikke overstiger 3 000 mm.
 6.8.3.3.
 I LÆNGDEN
 Ingen særlige forskrifter under forudsætning af, at lygterne er rettet fremad, og at de i punkt 6.8.4 nævnte vinkler for geometrisk synlighed overholdes.
 6.8.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vandret vinkel:
 For de to (side)positionslygter fortil: 10° indad og 80° udad. Dog kan vinklen på 10° indad nedsættes til 5°, hvis traktorens konstruktion ikke gør det muligt at overholde 10°. For traktorer, hvis største bredde ikke overstiger 1 400 mm, kan denne vinkel reduceres til 3°, hvis traktorens konstruktion ikke gør det muligt at overholde 10°.
 Lodret vinkel:
 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes til 10°, hvis lygtehøjden over vejbanen er under 1 900 mm, og til 5°, hvis denne højde er under 750 mm.
 6.8.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Fremadrettet.
 6.8.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med enhver anden forlygte.
 6.8.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med andre lygter.
 6.8.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 sammen med enhver anden forlygte.
 6.8.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Ingen særlige forskrifter.
 6.8.10.
 KONTROLINDIKATOR
 Påbudt. Kontrolindikatoren må ikke blinke. Den kræves ikke, når instrumentpanelets belysningsanordninger kun kan tændes i forbindelse med (side)positionslygterne fortil.
 6.9. (SIDE)BAGLYGTER
 6.9.1.
 ANTAL
 2.
 6.9.2.
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter.
 6.9.3.
 PLACERING:
 6.9.3.1.
 I BREDDEN
 Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra traktorens midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra traktorens yderste kant.
 Mindste afstand mellem de to lysfladers inderste kanter skal være 500 mm. Denne afstand kan nedsættes til 400 mm, hvis traktorens største bredde er mindre end 1 400 mm.
 6.9.3.2.
 I HØJDEN
 Over vejbanen: mindst 400 mm og højst 1 900 mm (i særlige tilfælde 2 100 mm, hvis grænsen


text:
på 1 900 mm ikke kan overholdes).
 6.9.3.3.
 I LÆNGDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.9.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vandret vinkel:
 For begge (side)baglygter:
 enten 45° indad og 80° udad
 eller 80° indad og 45° udad.
 Lodret vinkel:
 15° over og under vandret. Vinklen under vandret kan nedsættes til 10°, hvis lygtehøjden over vejbanen er under 1 500 mm, og til 5°, hvis denne højde er under 750 mm.
 6.9.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Bagudrettet.
 6.9.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med enhver anden lygte bagtil.
 6.9.7.
 KAN VÆRE »KOMBINERET«
 med bagnummerpladebelysningen.
 6.9.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 sammen med stoplygten, tågebaglygten eller parkeringslygten.
 6.9.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Ingen særlige forskrifter.
 6.9.10.
 INDIKATOR FOR »TILSLUTNINGSKONTROL«
 Skal kombineres med indikatoren for (side)positionslygterne fortil. Kontrolindikatoren må ikke blinke. Den kræves ikke, når instrumentpanelets belysningsanordninger kun kan tændes i forbindelse med (side)positionslygterne fortil.
 6.10. TÅGEBAGLYGTE
 6.10.1.
 ANTAL
 1 eller 2.
 6.10.2.
 ARRANGEMENT
 Skal opfylde kravene for geometrisk synlighed.
 6.10.3.
 PLACERING:
 6.10.3.1.
 I BREDDEN
 Hvis der kun er en tågebaglygte, skal den anbringes i traktorens midterplan i længderetningen eller på den side af traktorens lodrette midterplan i længderetningen, der er modsat den i registreringslandet påbudte vejbane. I alle tilfælde skal afstand mellem tågebaglygten og stoplygten være større end 100 mm.
 6.10.3.2.
 I HØJDEN
 Over vejbanen: mindst 250 mm, højst 1 900 mm, eller 2 100 mm, hvis traktorens konstruktion gør det umuligt at overholde 1 900 mm.
 6.10.3.3.
 I LÆNGDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.10.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vandret vinkel: 25° indad og udad.
 Lodret vinkel: 5° over og under vandret.
 6.10.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Bagudrettet.
 6.10.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med enhver anden lygte bagtil.
 6.10.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med andre lygter.
 6.10.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 sammen med (side)baglygter eller parkeringslygter.
 6.10.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Tågebaglygten må kun kunne tændes, når fjernlyslygte eller nærlyslygte og tågeforlygterne eller en kombination heraf er tændt. Når tågebaglygten er tændt skal den kunne fungere sammen med fjernlyslygterne, nærlyslygterne og tågeforlygterne. Når tågebaglygten er tændt, må betjening af fjern- og nærlys ikke slukke tågebaglygten.
 Dersom der er monteret tågeforlygter, skal det være muligt at slukke tågebaglygten uafhængigt af tågeforlygterne.
 6.10.10.
 INDIKATOR FOR »TILSLUTNINGSKONTROL«
 Påbudt. Uafhængig kontrollampe med fast lysstyrke.
 6.11. PARKERINGSLYGTE
 6.11.1.
 ANTAL
 Afhængig af arrangementet.
 6.11.2.
 ARRANGEMENT
 enten 2 forlygter og 2 baglygter eller en lygte i hver side.
 6.11.3.
 PLACERING:
 6.11.3.1.
 I BREDDEN
 Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra traktorens midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra traktorens yderste kant. Hvis der er tale om et lygtepar, skal lygterne være placeret symmetrisk i forhold til traktorens midterplan i længderetningen.
 6.11.3.2.
 I HØJDEN
 Over vejbanen: mindst 400 mm, højst 1 900 mm (højst 2 100 mm, hvis traktorens konstruktion gør det umuligt at overholde 1 900 mm).
 6.11.3.3.
 I LÆNGDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.11.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vandret vinkel: 45° udad, fremad og bagud.
 Lodret vinkel: 15° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan begrænses til 10°, hvis lygten er anbragt i en højde over vejbanen, som er mindre end 1 900 mm; og til 5°, hvis højden er mindre end 750 mm.
 6.11.5.


text:
RETNINGSINDSTILLING
 Således at lygterne opfylder forskrifterne for synlighed fremad og bagud.
 6.11.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med enhver anden lygte.
 6.11.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med andre lygter.
 6.11.8.
 KAN VÆRE »INDBYGGET«
 foran sammen med (side)positionslygterne fortil, nærlyslygterne, fjernlyslygterne og tågeforlygterne
 bagtil sammen med (side)baglygterne, stoplygterne og tågebaglygterne.
 sammen med retningsviserblinklys i kategori 5.
 6.11.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 De elektriske tilslutninger skal være udført således, at parkeringslygten(-lygterne) kan lyse i traktorens ene side, uden at nogen af de andre lygter tændes.
 6.11.10.
 KONTROLINDIKATOR
 Valgfrit. Forefindes en kontrolindikator, må den ikke kunne forveksles med kontrolindikatoren for (side)positionslygter fortil og for (side)baglygter.
 6.11.11.
 ANDRE FORSKRIFTER
 Disse lygters funktion kan også sikres ved samtidig tænding af (side)positionslygte fortil og (side)baglygte i samme side af traktoren.
 6.12. MARKERINGSLYGTER
 6.12.1.
 ANTAL
 2 synlige forfra, 2 synlige bagfra.
 6.12.2.
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter.
 6.12.3.
 PLACERING:
 6.12.3.1.
 I BREDDEN
 Så tæt som muligt ved afgrænsningen af traktorens største bredde.
 6.12.3.2.
 I HØJDEN
 Så højt som det er foreneligt med kravet op placering i forhold til bredden og lygternes symmetri.
 6.12.3.3.
 I LÆNGDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.12.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vandret vinkel: 80° udad.
 Lodret vinkel: 5° over og 20° under vandret.
 6.12.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Således at lygterne opfylder forskrifterne for synlighed fremad og bagud.
 6.12.6.
 MÅ IKKE VÆRE »SAMMENBYGGET«
 6.12.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med andre lygter.
 6.12.8.
 MÅ IKKE VÆRE »INDBYGGET«
 6.12.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Ingen særlige forskrifter.
 6.12.10.
 KONTROLINDIKATOR
 Påbudt
 6.12.11.
 ANDRE FORSKRIFTER
 Med forbehold af at alle andre krav er opfyldt, kan de bagfra og forfra synlige lygter i samme side af traktoren udgøre en enkelt anordning. En markeringslygtes position i forhold til (side)positionslygten fortil hhv. (side)baglygten i samme side skal være således, at afstanden mellem de hinanden nærmest liggende punkter i lysfladernes projektioner i det lodrette tværplan ikke er mindre end 200 mm.
 6.13. ARBEJDSLYGTE
 6.13.1.
 ANTAL
 6.13.2.
 ARRANGEMENT
 6.13.3.
 PLACERING
 Ingen særlige forskrifter.
 6.13.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 6.13.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 6.13.6.
 MÅ IKKE VÆRE »SAMMENBYGGET«
 6.13.7.
 MÅ IKKE VÆRE »KOMBINERET«
 med en anden lygte.
 6.13.8.
 MÅ IKKE VÆRE »INDBYGGET«
 6.13.9.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Denne lygte kan betjenes uafhængigt af alle andre lygter.
 6.13.10.
 KONTROLINDIKATOR
 Påbudt.
 6.14. BAGUDVENDENDE REFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE
 6.14.1.
 ANTAL
 2 eller 4.
 6.14.2.
 ARRANGEMENT
 Ingen særlige forskrifter.
 6.14.3.
 PLACERING
 6.14.3.1.
 I BREDDEN
 Med forbehold af forskrifterne i punkt 6.14.4.1 må det punkt på lysfladen, som er længst borte fra traktorens midterplan i længderetningen, ikke være mere end 400 mm fra traktorens yderste kant. Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal være mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis traktorens totalbredde er under 1 300 mm.
 6.14.3.2.
 I HØJDEN
 Med forbehold af forskrifterne i punkt 6.14.4.1mindst 400 mm og højst 900 mm over vejbanen. Den øverste grænse kan forøges til højst 1 200 mm, når det ikke er muligt at overholde 900 mm uden at anvende monteringsanordninger, der er udsat for let at blive beskadiget eller ødelagt.
 6.14.3.3.
 I LÆNGDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.14.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vandret vinkel: 30° indad og udad.
 Lodret vinkel: 15° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes


text:
til 5°, hvis refleksanordningens højde over vejbanen er mindre end 750 mm.
 6.14.4.1.
 Hvis det ikke er muligt at overholde ovennævnte forskrifter for anbringelse og synlighed, kan der monteres 4 refleksanordninger, som opfylder følgende monteringsforskrifter:
 6.14.4.1.1.
 To refleksanordninger skal være anbragt højst 900 mm over vejbanen. Den øverste grænse kan forøges til højst 1 200 mm, når det ikke er muligt at overholde 900 mm uden at anvende monteringsanordninger, der er udsat for let at blive beskadiget eller ødelagt.
 Afstanden mellem refleksanordningernes indvendige kanter skal være mindst 300 mm, og den lodrette synlighedsvinkel over vandret skal være 15°.
 6.14.4.1.2.
 De 2 andre skal anbringes højst 2 100 mm over vejbanen, og forskrifterne i punkt 6.14.3.1 skal overholdes.
 6.14.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 Bagudrettet.
 6.14.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 Med enhver anden lygte.
 6.14.7.
 ANDRE FORSKRIFTER
 Refleksanordningens lysflade kan have dele fælles med lysfladen på enhver anden lygte anbragt bagtil.
 6.15. SIDEREFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE
 6.15.1.
 ANTAL
 2 eller 4.
 6.15.2.
 ARRANGEMENT
 En på hver side af traktoren, hvis dens største længde er 6 m. 2 på hver side af traktoren, hvis dens største længde er > 6 m. Refleksfladen skal monteres i et lodret plan (maksimal afvigelse 10°) parallelt med køretøjets længdeakse.
 6.15.3.
 PLACERING:
 6.15.3.1.
 I BREDDEN
 Ingen særlige forskrifter.
 6.15.3.2.
 I HØJDEN
 Mindst 400 mm og højst 900 mm over vejbanen. Den øverste grænse kan forøges til højst 1 200 mm, når det ikke er muligt at overholde 900 mm uden at anvende monteringsanordninger, der er udsat for let at blive beskadiget eller ødelagt.
 6.15.3.3.
 I LÆNGDEN
 En refleksanordning må højst befinde sig 3 m fra traktorens forreste punkt, og enten samme refleksanordning eller en anden refleksanordning må højst befinde sig 3 m fra traktorens bageste punkt.
 Afstanden mellem to refleksanordninger på samme side af traktoren må ikke være større end 6 m.
 6.15.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 Vandret vinkel: 20° fremad og bagud.
 Lodret vinkel: 10° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan nedsættes til 5°, hvis refleksanordningens højde er mindre end 750 mm.
 6.16. BAGNUMMERPLADELYGTE
 6.16.1.
 ANTAL
 Således at anordningen er i stand til at belyse hele nummerpladens anbringelsessted.
 6.16.2.
 ARRANGEMENT
 6.16.3.
 PLACERING:
 6.16.3.1.
 I BREDDEN
 6.16.3.2.
 I HØJDEN
 6.16.3.3.
 I LÆNGDEN
 6.16.4.
 GEOMETRISK SYNLIGHED
 6.16.5.
 RETNINGSINDSTILLING
 6.16.6.
 KAN VÆRE »SAMMENBYGGET«
 med en eller flere baglygter.
 6.16.7.
 KAN VÆRE »KOMBINERET«
 med (side)baglygterne.
 6.16.8.
 MÅ IKKE VÆRE »INDBYGGET«
 med nogen anden lygte.
 6.16.9.
 KONTROLINDIKATOR
 Valgfrit. Hvis den er monteret, skal dens funktion udføres af den kontrolindikator, der er foreskrevet for (side)positionslygter fortil og (side)baglygter.
 6.16.10.
 ELEKTRISKE FORBINDELSER
 Anordningen må kun kunne tændes samtidig med (side)baglygterne.
 7. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF KØRETØJSTYPEN ELLER MONTERINGEN AF DENS LYGTER OG LYSSIGNALANORDNINGER
 7.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignalanordninger eller af den ovenfor i punkt 3.2.2 nævnte liste skal meddeles den administrative myndighed, der har meddelt typegodkendelse af den pågældende køretøjstype. Den pågældende myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne; eller


text:
7.1.2.
 anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen.
 7.2.
 Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den ovenfor i punkt 4.3 anførte procedure.
 7.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Ethvert køretøj forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet ved dette regulativ skal for så vidt angår lygter og lyssignalanordninger og deres specifikationer være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype.
 8.2.
 For at kontrollere overensstemmelsen med de i punkt 8.1 foreskrevne krav skal der foretages et tilstrækkeligt antal stikprøver på serieproducerede køretøjer, som bærer det godkendelsesmærke, som kræves ifølge dette regulativ.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet eller køretøjerne ikke har bestået den i punkt 8 foreskrevne kontrol.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt efter dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 Parterne i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser eller endeligt ophør af produktionen, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (2) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for


text:
Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles til andre stater i den kronologiske rækkefølge, disse ratificerer eller tiltræder aftalen om indførelse af ensartede betingelser for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motordrevne køretøjer, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til parterne i aftalen.
 (3) Måling af de kromatiske koordinater for det lys, der udsendes af lygterne, indgår ikke i dette regulativ.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (se punkt 4.4 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en landbrugs- eller skovbrugstraktor, viser at traktortypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 86. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i henhold til kravene i regulativ nr. 86 i den oprindelige udgave.
 MODEL B
 (se punkt 4.5 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en landbrugs- eller skovbrugstraktor, viser, at traktortypen er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 86 og 33. (1). De to første cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 86 på godkendelsesdatoen forelå i sin oprindelige version, mens regulativ nr. 33 allerede indeholdt ændringsserie 02.
 (1) Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.
 BILAG 3
 DEFINITION AF BEGREBERNE I PUNKT 2.6-2.10
 BILAG 4
 LYGTERNES SYNLIGHED
 (se punkt 5.10 i dette regulativ)
 Figur 1
 En rød lygtes synlighed fremad
 Figur 2
 En hvid lygtes synlighed bagud
 BILAG 5
 RETNINGSVISERBLINKLYGTER
 GEOMETRISK SYNLIGHED (se punkt 6.5.2)
 Arrangement A
 Arrangement B
 Arrangement C
 Arrangement D


text:
 22.6.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 199/1
 INTERNATIONAL AFTALE
 mellem Den Europæiske Union og Republikken Tyrkiet om Republikken Tyrkiets deltagelse i EU-programmet »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)«
 EUROPA-KOMMISSIONEN, i det følgende benævnt »Kommissionen«, som handler på vegne af Den Europæiske Union,
 på den ene side, og
 REPUBLIKKEN TYRKIETS REGERING, i det følgende benævnt »Tyrkiet«,
 på den anden side, i det følgende under ét benævnt »parterne« —
 SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:
 (1)
 Ifølge rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Tyrkiet om de generelle principper for Tyrkiets deltagelse i Fællesskabets programmer, der blev vedtaget den 26. februar 2002 og trådte i kraft den 5. september 2002 (i det følgende benævnt »rammeaftalen«) (1), fastsætter Kommissionen og de kompetente myndigheder i Tyrkiet ved et aftalememorandum (2) de specifikke vilkår og betingelser, herunder det finansielle bidrag, for en sådan deltagelse i hvert enkelt program.
 (2)
 Unionens nye program for forskning og innovation, »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« (i det følgende benævnt »programmet«) blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (3).
 (3)
 Horisont 2020 har til formål at bidrage til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum og Innovationsunionen.
 (4)
 I henhold til artikel 7 i forordning (EU) nr. 1291/2013 fastlægges de specifikke vilkår og betingelser for associerede landes deltagelse i Horisont 2020, herunder det finansielle bidrag, der bør baseres på det associerede lands BNP, ved en international aftale mellem Unionen og det associerede land.
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1
 Anvendelsesområde — programmet
 1. Tyrkiet deltager som associeret land i programmet, der består af:
 Forordning (EU) nr. 1291/2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)4
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 (4) om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006, herunder delegerede retsakter og alle andre efterfølgende bestemmelser
 Rådets afgørelse 2013/743/EU om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 (5) og alle andre regler for gennemførelsen af Horisont 2020-programmet.
 2. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 (6) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1292/2013 (7) om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi finder også anvendelse på tyrkiske enheders deltagelse i videns- og innovationsfællesskaberne.
 Artikel 2
 Vilkår og betingelser for deltagelse i programmet
 1. Tyrkiet deltager i programmets aktiviteter i overensstemmelse med de mål, kriterier og procedurer, der er fastlagt i programmet, og på de vilkår og betingelser, der er fastsat i denne aftale og bilagene hertil.
 2. Retlige enheder, der er etableret i Tyrkiet, deltager i programmets indirekte aktioner på samme vilkår som juridiske enheder fra Den Europæiske Unions medlemsstater, såfremt de betingelser, der er fastsat eller henvist til i denne aftale, er opfyldt.
 3. Retlige enheder, der er etableret i Tyrkiet, deltager i Det Fælles Forskningscenters aktiviteter på samme betingelser som dem, der gælder for retlige enheder i Den Europæiske Unions medlemsstater.
 4. Retlige enheder, der er etableret i Tyrkiet, deltager i videns- og


text:
innovationsfællesskabernes aktiviteter.
 5. Træffer Unionen foranstaltninger til gennemførelse af artikel 185 og 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), skal Tyrkiet have ret til at deltage i de retlige strukturer, der oprettes efter de nævnte bestemmelser, i overensstemmelse med de afgørelser og forordninger, der er eller bliver vedtaget med henblik på etablering af disse retlige strukturer. Retlige enheder, der er etableret i Tyrkiet, deltager i indirekte aktioner på grundlag af artikel 185 og 187 i TEUF.
 6. For at kunne deltage i programmet skal Tyrkiet betale sit finansielle bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget i overensstemmelse med nedenstående artikel 3 og bilag II.
 7. Tyrkiets repræsentanter kan deltage som observatører i de udvalg, der er ansvarlige for overvågning af programmets gennemførelse, som Tyrkiet bidrager finansielt til, og i forbindelse med punkter vedrørende Tyrkiet.
 Disse udvalg træder sammen uden de tyrkiske repræsentanter, når der stemmes. Tyrkiet underrettes om udfaldet.
 Der gælder samme regler, herunder procedurer for modtagelse af information og dokumentation, for tyrkisk deltagelse som omhandlet i dette stykke som for deltagelse af repræsentanter for Den Europæiske Unions medlemsstater.
 8. Tyrkiets repræsentanter deltager i Styrelsesrådet for Det Fælles Forskningscenter i henhold til forretningsordenen for Styrelsesrådet for Det Fælles Forskningscenter. Der gælder samme regler, herunder procedurer for modtagelse af information og dokumentation, for tyrkisk deltagelse som omhandlet i dette stykke som for deltagelse af repræsentanter for Den Europæiske Unions medlemsstater.
 9. Der anvendes et af de officielle EU-sprog, i dette tilfælde engelsk, til procedurer i forbindelse med anmodninger, aftaler om tilskud og rapporter samt i forbindelse med andre juridiske og administrative aspekter af programmet.
 10. De rejse- og opholdsudgifter, som Tyrkiets repræsentanter og eksperter har i forbindelse med deltagelse som observatører i arbejdet i det udvalg, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, i afgørelse nr. 2013/743/EU om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020, eller i andre møder, der vedrører gennemførelsen af programmet, refunderes af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som dem, der er gældende for repræsentanter for Den Europæiske Unions medlemsstater.
 Artikel 3
 Finansielt bidrag
 1. Tyrkiet betaler for hvert års deltagelse i programmet et finansielt bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget.
 Tyrkiets finansielle bidrag lægges til det beløb, der hvert år afsættes i Den Europæiske Unions almindelige budget til dækning af økonomiske forpligtelser, der opstår som følge af forskellige former for foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelse, forvaltning og drift af programmet.
 2. En del af Tyrkiets finansielle bidrag kan finansieres gennem Unionens relevante instrumenter for ekstern bistand, hvis Tyrkiet anmoder herom.
 3. Bestemmelserne vedrørende Tyrkiets finansielle bidrag er fastsat i bilag II til denne aftale.
 Artikel 4
 Rapportering og evaluering
 1. Uden at det berører Kommissionens og Den Europæiske Unions Revisionsrets ansvar for overvågning og evaluering af programmet overvåges Tyrkiets deltagelse i programmet løbende på grundlag af et partnerskab mellem Kommissionen og Tyrkiet.
 2. Reglerne for finanskontrol, inddrivelse og andre foranstaltninger til bekæmpelse af svig er fastsat i bilag III til denne aftale.
 3. Tyrkiet forelægger desuden Kommissionen relevante rapporter med


text:
henblik på at evaluere dets deltagelse i programmet og drøftelserne i det fælles udvalg, der nedsættes med henvisning til denne aftale.
 Artikel 5
 Forsknings- og innovationsudvalget EU-Tyrkiet
 1. Med henvisning til denne aftale nedsættes der et udvalg med betegnelsen »Forsknings- og innovationsudvalget EU-Tyrkiet«, i det følgende benævnt »det fælles udvalg«.
 2. Det fælles udvalg skal bl.a.:
 —
 sikre overvågningen og evalueringen af gennemførelsen af denne aftale
 —
 undersøge enhver foranstaltning, der kan tænkes at forbedre og udbygge samarbejdet.
 3. Det fælles udvalg mødes efter anmodning fra en af parterne. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
 4. Det fælles udvalg består af repræsentanter for Den Europæiske Union og Tyrkiet.
 Artikel 6
 Ikrafttræden
 Efter undertegnelsen træder denne aftale i kraft på den dato, hvor Tyrkiet gennem diplomatiske kanaler har meddelt Kommissionen, at alle dets nødvendige interne betingelser for aftalens ikrafttræden er opfyldt.
 Artikel 7
 Afsluttende bestemmelser
 1. Denne aftale anvendes midlertidigt efter undertegnelsen. Den anvendes fra den 1. januar 2014 og for hele programmets varighed.
 2. Denne aftale kan opsiges af en af parterne på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af programmets varighed ved skriftligt varsel.
 Opsigelsen får virkning tre kalendermåneder efter den dato, hvor det skriftlige varsel modtages af adressaten, jf. dog følgende bestemmelser.
 Udløb og/eller opsigelse af denne aftale berører ikke:
 a)
 igangværende projekter eller aktiviteter
 b)
 gennemførelsen af kontraktlige aftaler, der gælder for projekter og aktiviteter som omhandlet i stk. 2, litra a), ovenfor.
 Hvis denne aftale ophører, tilbagebetaler Unionen den del af Tyrkiets bidrag, der allerede er betalt til Den Europæiske Unions almindelige budget, og som ikke vil blive brugt på grund af opsigelsen.
 3. Bilagene udgør en integrerende del af denne aftale.
 4. Aftalen kan kun ændres skriftligt efter fælles overenskomst mellem parterne.
 5. Såfremt Tyrkiet anmoder herom, bliver Tyrkiets associering til det følgende EU-rammeprogram for forskning og innovation genstand for en ny aftale, der indgås mellem parterne.
 Denne aftale er udfærdiget i Istanbul den 4. juni to tusind og fjorten i to originaleksemplarer på engelsk og tyrkisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 For Republikken Tyrkiet
 AhmetYÜCEL
 Fungerende statssekretær i Republikken Tyrkiets ministerium for EU-anliggender
 For Kommissionen
 på Den Europæiske Unions vegne
 Robert-JanSMITS
 Generaldirektør for forskning og innovation
 Europa-Kommissionen
 (1) EFT L 61 af 2.3.2002, s. 29.
 (2) Denne internationale aftale udgør og har samme retsvirkninger som et aftalememorandum i henhold til rammeaftalen om vilkår og betingelser for deltagelse i Fællesskabets programmer.
 (3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104).
 (4) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81).
 (5) Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)


text:
og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965).
 (6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 af 11. marts 2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 1)
 (7) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1292/2013 af 11. december 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 294/2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 174).
 BILAG I
 Vilkår og betingelser for tyrkiske retlige enheders deltagelse i programmet
 1.
 Med henblik på Tyrkiets deltagelse i programmet defineres en tyrkisk retlig enhed som enhver fysisk person eller juridisk person, der er etableret i Tyrkiet i henhold til national lovgivning, har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være underlagt forpligtelser. Når der henvises til etableringssted, forstås derved for fysiske personer sædvanlig bopæl.
 2.
 Tyrkiets retlige enheder deltager i programmet i overensstemmelse med de betingelser for retlige enheder, der er etableret i et »associeret land« som omhandlet i reglerne for deltagelse.
 Retlige enheder, der er etableret i Tyrkiet, er berettiget til støtte fra de finansielle instrumenter, der er oprettet inden for rammerne af Horisont 2020-programmet.
 En retlig enhed, der er etableret i et andet land, som er associeret til programmet, nyder de samme rettigheder og pligter under denne aftale som retlige enheder, der er etableret i en medlemsstat, forudsat at det associerede land, hvor enheden er etableret, har samtykket i at give retlige enheder fra de andre associerede lande de samme rettigheder og pligter.
 3.
 Tyrkiske juridiske enheder skal på lige fod med Unionens enheder tages i betragtning ved udvælgelse af uafhængige eksperter til de opgaver og på de vilkår, der er fastsat i reglerne for deltagelse.
 4.
 Inden for rammerne af de gældende bestemmelser gør parterne deres bedste for at lette fri bevægelighed og ophold for forskere, der deltager i aktiviteter i medfør af denne aftale, samt for at lette bevægeligheden på tværs af grænserne for varer og tjenesteydelser, der skal anvendes i sådanne aktiviteter.
 BILAG II
 Regler for Tyrkiets finansielle bidrag til programmet (2014-2020)
 I. Beregning af Tyrkiets finansielle bidrag
 1.
 Tyrkiets finansielle bidrag til programmet fastlægges årligt i forhold til og som tillæg til det beløb, der i det pågældende år er afsat på Den Europæiske Unions almindelige budget til forpligtelsesbevillinger til gennemførelse, forvaltning og drift af programmet.
 2.
 Den proportionalitetsfaktor, der danner grundlag for Tyrkiets bidrag, er lig med forholdet mellem Tyrkiets bruttonationalprodukt i markedspriser og summen af bruttonationalprodukterne i markedspriser for medlemsstaterne i Den Europæiske Union og Tyrkiet.
 Der anvendes de senest offentliggjorte bruttonationalprodukter for samme år fra De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat), som var tilgængelige på tidspunktet for forhandlingerne om denne aftale (dvs. 2011). Proportionalitetsfaktoren er blevet fastsat til 4,184 % for det første deltagelsesår og forbliver fast for årene derefter.
 3.
 For at lette Tyrkiets deltagelse i programmet vil Tyrkiets bidrag blive gennemført for de pågældende regnskabsår ved at anvende en korrektionsfaktor


text:
på 0,14 som følger:
 —
 Regnskabsåret 2014: bidrag ifølge stk. 1 og den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,14
 —
 Regnskabsåret 2015: bidrag ifølge stk. 1 og den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,14
 —
 Regnskabsåret 2016: bidrag ifølge stk. 1 og den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,14
 —
 Regnskabsåret 2017: bidrag ifølge stk. 1 og den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,14
 —
 Regnskabsåret 2018: bidrag ifølge stk. 1 og den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,14
 —
 Regnskabsåret 2019: bidrag ifølge stk. 1 og den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,14
 —
 Regnskabsåret 2020: bidrag ifølge stk. 1 og den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,14.
 4.
 I det fjerde år efter, at denne aftale er iværksat, tager parterne den korrektionsfaktor, der danner grundlag for Tyrkiets finansielle bidrag, op til fornyet overvejelse på grundlag af oplysningerne om tyrkiske retlige enheders deltagelse i indirekte og direkte aktioner under programmet i perioden 2014-2016.
 5.
 Tidligst muligt og senest den 1. september året før hvert regnskabsår tilstiller Kommissionen Tyrkiet følgende oplysninger sammen med relevant baggrundsmateriale:
 —
 forpligtelsesbevillingerne til programmet, som opført i oversigten over udgifter i forslaget til Den Europæiske Unions budget
 —
 den anslåede størrelse af Tyrkiets bidrag med henblik på dets deltagelse i programmet, som opført i budgetforslaget, jf. stk. 1, 2, 3 og 4 ovenfor.
 Når det almindelige budget er endeligt vedtaget, underretter Kommissionen Tyrkiet om den fastlagte størrelse af Tyrkiets bidrag, jf. første afsnit, som det er opført i oversigten over udgifter med henblik på Israels deltagelse.
 II. Indbetaling af Tyrkiets finansielle bidrag
 1.
 Kommissionen sender senest den 30. januar og den 15. juni i hvert regnskabsår Tyrkiet en indkaldelse af midler på et beløb svarende til Tyrkiets bidrag i henhold til denne aftale.
 2.
 I indkaldelserne opfordres Tyrkiet til at indbetale:
 —
 seks tolvtedele af Tyrkiets bidrag senest 60 dage efter datoen for indkaldelsen af midler samt
 —
 seks tolvtedele af Tyrkiets bidrag senest 60 dage efter datoen for den anden indkaldelse af midler.
 Den første indkaldelse af midler for hvert regnskabsår beregnes på grundlag af beløbet i oversigten over indtægter i budgetforslaget: Det således indbetalte beløb reguleres ved betalingen af den anden indkaldelse af midler i samme regnskabsår.
 Senest 30 dage efter undertegnelsen sender Kommissionen den første indkaldelse af midler for denne aftales første løbeår med tilbagevirkende kraft. Sendes denne indkaldelse efter den 15. juni, anmodes Tyrkiet om at indbetale tolv tolvtedele af sit bidrag, beregnet på grundlag af beløbet i budgettets indtægtsoversigt, inden for 60 dage.
 3.
 I programmets sidste år sender Kommissionen senest den 15. juni en indkaldelse af midler svarende til det tyrkiske finansielle bidrags fulde beløb for regnskabsåret 2020. Det fulde tyrkiske bidrag betales senest 60 dage efter indkaldelsen af midler i 2020.
 4.
 Tyrkiets bidrag udtrykkes og


text:
indbetales i euro.
 5.
 Tyrkiets betalinger krediteres Unionens programmer som budgetindtægter, der opføres på den relevante budgetpost i oversigten over indtægter i Den Europæiske Unions almindelige budget. Finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget gælder for forvaltningen af bevillingerne.
 6.
 Tyrkiet indbetaler sit bidrag i henhold til denne aftale som specificeret i del II, stk. 2, i bilag II.
 Ved enhver forsinkelse af indbetalingen af bidraget betaler Tyrkiet morarenter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen for fordringer, der ikke er betalt på forfaldsdagen, er den sats, som Den Europæiske Centralbank pr. den første kalenderdag i forfaldsmåneden anvender på sine væsentligste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, forhøjet med halvandet procentpoint.
 Forsinkes indbetalingen af bidraget så meget, at det alvorligt hæmmer programmets gennemførelse og forvaltning, suspenderer Kommissionen Tyrkiets deltagelse i programmet, hvis beløbet stadig ikke er indbetalt 20 arbejdsdage efter, at der er sendt en formel rykkerskrivelse, dog med forbehold af Unionens forpligtelser efter indgåede tilskudsaftaler og/eller kontrakter om gennemførelse af udvalgte indirekte aktioner.
 7.
 Senest den 30. juni året efter et regnskabsår udfærdiges oversigten over dette regnskabsårs bevillinger til programmet, opstillet på samme måde som Kommissionens forvaltningsregnskab, og sendes til Tyrkiet til orientering.
 8.
 Som led i opgørelsen af indtægter og udgifter ved afslutningen af hvert regnskabsår foretager Kommissionen en regulering af regnskaberne for Tyrkiets deltagelse.
 Ved reguleringen tages der hensyn til ændringer, der har fundet sted enten ved overførsler, annulleringer, fremførsler eller frigørelser eller ved tillægs- og ændringsbudgetter i løbet af regnskabsåret.
 Reguleringen finder sted i forbindelse med indbetalingen af anden rate for regnskabsåret efter og, for det sidste år, i juli 2021. Der foretages yderligere reguleringer hvert år indtil 2023.
 BILAG III
 Finanskontrol af tyrkiske deltagere i programmet
 I. Direkte kommunikation
 Kommissionen kommunikerer direkte med de deltagere i programmet, der har hjemsted i Tyrkiet, og med deres underleverandører. De kan direkte forelægge Kommissionen al relevant information og dokumentation, som de er forpligtet til at indgive i medfør af de i denne aftale omhandlede instrumenter og de tilskudsaftaler og/eller kontrakter, de har indgået til gennemførelse heraf.
 II. Revision
 1.
 I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (2) (i det følgende benævnt »gennemførelsesbestemmelserne«) og med de andre bestemmelser, der henvises til i denne aftale, kan tilskudsaftaler og/eller kontrakter, der indgås med deltagere i programmet med hjemsted i Tyrkiet, fastsætte, at Kommissionens ansatte eller andre, som Kommissionen har givet beføjelse dertil, når som helst kan foretage videnskabelig, finansiel, teknologisk og anden revision hos deltagerne og deres underleverandører.
 2.
 Med henblik på gennemførelse af denne revision skal Kommissionens ansatte, Den Europæiske Revisionsret eller andre af Kommissionen hertil bemyndigede personer have passende adgang til arbejdssteder, arbejder og dokumenter (både i elektronisk form og på papir) samt alle nødvendige informationer, forudsat at denne adgangsret udtrykkeligt nedfældes i de tilskudsaftaler og/eller kontrakter, der indgås med deltagere fra Tyrkiet til gennemførelse af de instrumenter, der henvises til i denne aftale.
 3.
 Revision kan foretages


text:
efter udløbet af programmet eller denne aftale på de vilkår, der er fastsat i de pågældende tilskudsaftaler og/eller kontrakter. Revision, der udføres efter udløbet af programmet eller denne aftale, gennemføres i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i nærværende bilag.
 III. Kontrol på stedet, der gennemføres af Kommissionen (OLAF)
 1.
 Kommissionen og nærmere bestemt Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) bemyndiges inden for rammerne af denne aftale til at foretage kontrol og inspektion på stedet hos tyrkiske deltagere og disses underleverandører på de vilkår, der er fastlagt i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (3).
 2.
 Kommissionen forbereder og gennemfører kontrol og inspektion på stedet i nært samarbejde med den af den tyrkiske regering udpegede kompetente tyrkiske myndighed. Den udpegede myndighed underrettes i god tid om kontrollens og inspektionens indhold, formål og retsgrundlag, således at den kan yde den fornødne bistand. Med henblik herpå kan de kompetente tyrkiske myndigheder deltage i kontrollen og inspektionen på stedet.
 3.
 Hvis de berørte tyrkiske myndigheder ønsker det, gennemføres den pågældende kontrol og inspektion på stedet af Kommissionen og disse myndigheder i fællesskab.
 4.
 Hvis deltagerne i programmet modsætter sig kontrol eller inspektion på stedet, yder de tyrkiske myndigheder i overensstemmelse med de nationale love og bestemmelser Kommissionens inspektører bistand i den grad, det er rimeligt og nødvendigt, for at sidstnævnte kan udføre den kontrol og inspektion på stedet, som de er blevet pålagt.
 5.
 Kommissionen meddeler hurtigst muligt den kompetente tyrkiske myndighed alle oplysninger om uregelmæssigheder eller mistanke om uregelmæssigheder, som den har fået kendskab til under gennemførelsen af kontrollen eller inspektionen på stedet. Kommissionen skal under alle omstændigheder underrette ovennævnte myndighed om resultatet af kontrollen eller inspektionen.
 IV. Information og høring
 1.
 For at sikre, at dette bilag gennemføres korrekt, udveksler Tyrkiets og Unionens kompetente myndigheder jævnligt oplysninger, medmindre dette ikke er tilladt i henhold til nationale regler og bestemmelser, og de iværksætter høringer, når en af parterne anmoder herom.
 2.
 De kompetente tyrkiske myndigheder underretter inden for en rimelig frist Kommissionen om alle elementer, de får kendskab til, som kan give formodning om eventuelle uregelmæssigheder i forbindelse med indgåelsen og gennemførelsen af tilskudsaftaler og/eller kontrakter, der indgås i henhold til de instrumenter, som denne aftale henviser til.
 V. Tavshedspligt
 Alle oplysninger, der er meddelt eller modtaget i medfør af dette bilag, er, uanset formen, omfattet af tavshedspligt og nyder den samme beskyttelse som den, lignende oplysninger har efter den tyrkiske lovgivning og efter de tilsvarende bestemmelser, der gælder for EU-institutionerne. Oplysningerne må ikke meddeles til andre end dem, der i EU-institutionerne, medlemsstaterne eller Tyrkiet i kraft af deres hverv skal have kendskab til dem, eller anvendes til andre formål end til at sikre en effektiv beskyttelse af parternes finansielle interesser (4).
 VI. Administrative foranstaltninger og sanktioner
 Uden at det berører anvendelsen af den tyrkiske strafferet kan Kommissionen pålægge administrative foranstaltninger og sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (5).
 VII. Inddrivelse og tvangsfuldbyrdelse
 Afgørelser,


text:
der træffes af Kommissionen som led i anvendelsen af denne aftale, og som indebærer en forpligtelse for andre end stater til at betale en pengeydelse, kan tvangsfuldbyrdes i Tyrkiet.
 Tvangsfuldbyrdelsen sker efter den borgerlige retsplejes regler i den stat, hvori tvangsfuldbyrdelsen finder sted. Fuldbyrdelsespåtegning skal uden andre formkrav end en prøvelse af ægtheden af den pågældende afgørelse påføres af den nationale myndighed, som Tyrkiets regering udpeger hertil og meddeler Kommissionen.
 Når disse formkrav er opfyldt på Kommissionens begæring, kan Kommissionen foretage tvangsfuldbyrdelse i henhold til national ret ved at indbringe sagen direkte for den kompetente myndighed.
 (1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).
 (2) Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1).
 (3) Rådets Forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).
 (4) EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.
 (5) Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).