text:
vi ngerne pa
 dem, der skal skabe fornyelse i konstruktionen af komplekse systemer - et om-
 rade hvor Europa traditionelt har staet smrdeles stmrkt - og f0Lgen ville bli-
 ve en 0delmggende hjerneflugt og en areladning af beskmftigelsesmulighederne.
 - Kvikke Lagre. Malet kunne vmre at fremstille et Lager pa 64 megabit i 1995
 eller en chip, hvis kapacitet er 100 gange st0rre end de nuvmrende
 avancerede kredses. Dette mal kan kun tmnkes naet, hvis to forudsmtninger
 opfyldes: for det f0rste en sa kraftig reduktion af strukturernes bredde
 (til under 0,5 um), at dagens udstyr ikke slar til, og for det andet en ny,
 sandsynligvis tredimensional udformning af lagercellen. Der ma regnes med
 indsats af omkring 2 ODO mandar.
 - Avanceret mikroprocessor. I dette tilfmlde skulle malet vmre inden for en
 fem-arig periode at udforme og fremstille et europmisk udtmnkt mikro-
 processorkredsl0b, der i sig rummer de seneste resultater vedr0rende
 uheldstolerance, arkitektur og adressering. Resultatet af en fmlles
 udvikling - f.eks. under anvendelse af visse af teknologierne ti l frem-
 stilling i mikronst0rrelsesorden og af konstruktionssystemer, som i dag
 unders0ges inden for rammerne af ESPRIT-programmet - kunne, hvis der blev
 Lagt en hensigtsmmssig strategi, blive en standard. Det sk0nnes, at dette
 projekt vil krmve en indsats pa 1 000 mandar.
 ---pagebreak--- 1-4
 Systemfabrikanterne 0nsker sig ud over sadanne vidt udbredte integrerede
 kredse ogsa en nedsmttelse af modningstiden for et elektronisk anlmg, saledes
 at det bl i ver mere konkurrencedygtigt. Ti l den ende forekommer prototype-
 vmrksteder til fremstilling af integrerede kredse (foundries, st0berier) at
 vmre en hensigtsmmssig l0sning. I betragtning af det europmiske markeds
 lidenhed kunne der her gennemf0res to projekter:
 - siliciumkredse til signalbehandling
 - meget hurtige GaAs-kredse.
 - Siliciumst0beri-projektet skulle besta i en hurtig opbygning (pa ea. 2 ar)
 af et fmlles europmisk vmrksted, der til at begynde med skulle anvende en
 gennempr0vet CM0S-teknik og derefter en blandet CM0S-bipolmr proces, omhyg-
 geligt tilpasset denne anvendelse, som f.eks. dem, der udvikles inden for
 rammerne af ESPRIT. Det vigtigste omrade er dog stadig udvikling af
 redskaber ti L datamatst0ttet konstruktion og opbygning af et bibl iotek af
 standardceller med henblik pa hurtig og effektiv konstruktion af integrerede
 kredse. Det sk0nnes at der skal smttes omkring 1 000 mandar ind og
 investeres i en specielt udviklet produktionslinje (150 mio ECU).
 - Markedet for GaAs-st0beriets produkter er endnu i kke ret start, men der
 synes at vmre utallige anvendelsesmuligheder •
 • cache-Lagre og ultrahurtige aritmetiske enheder til superdatamater
 • behandling af hurtige signaler og aleatorisk logik, feks. til bredbands-
 telekommunikation eller cellulmr radiotelefoni.
 Pa grund af st0rrelsen af de investeringer i bade materiel og ekspertise,
 som er n0dvendige for savel forskning i som udvikling af teknologier til
 fremstilling og konstruktion af meget hurtige kredsl0b, er det en besnmrende
 ide at oprette et europreisk industrikonsortium til at fmrdigudvikle
 teknologien og opbygge et pi Lotanlmg. Et forel0bigt sk0n over indsatsen
 kunne Lyde pa 1 000 mandar over fem ar.
 Disse fire projekter har ti L formal at fastholde eller forbedre Europas
 position pa den professionelle


text:
elektroniks omrade. For ikke at Lade sig
 distancere pa markederne for det kommende h0jopl0snings-TV og der.med Lade sig
 ---pagebreak--- 1-5
 udelukke fra en stor del af masseelektronikmarkedet, ma europa!isk industri
 planlillgge hurtigst muligt efter fastlmggelsen af standarder at udvikle et salt
 specifikke integrerede kredse til numerisk kodning og afkodning af signaler i
 henhold til skemaer i lighed med dem, der i 0jeblikket anbefales for
 satellittransmitteret TV (D2-MAC-pakken). Sammen med udvikling af materiel til
 produktion og optagelse af programmer kunne dette projekt fordre en indsats i
 st0rrelsesordenen 1 500 mandar over syv a~.
 ---pagebreak--- 1-6
 KUNSTIG INTELLIGENS OG AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING
 Kunstig intelligens er en temmelig ny disciplin, som undergar en hastig
 udvikling. Hver dag kommer der nye, mere udviklede og ydedygtige ekspert-
 systemer pa markedet.
 Disse systemer giver mulighed for en vresentlig forbedret service pa utallige
 omrader: medicin, biologi, kemi, geologi, konstruktionsst0tte, sparing af
 uheld i industrimilj0et med meget mere. Deres virkninger er mrerkbare i hele
 samfunds0konomien og har direkte virkning pa industriens konkurrenceevne.
 Ganske vidst star europreisk teknologi sig godt pa dette omrade (ti L dels
 takket vrere ESPRIT og en rrekke nationale projekter), men japanerne har
 tidligere vist, at en indsats, hvor grundlreggende teknologi kombineres med et
 omhyggeligt valg af markeder, kunne give bonus i form af en strerk stilling i
 de nye h0jteknologiske sektorer (f.eks. inden for lagerteknologien). De
 offentlige programmer, der er under gennemf0relse i Japan og USA, og den sam-
 ordnede F&U-indsats, amerikanske virksomheder g0r, fokuserer pa kunstig
 intelligens og programmelteknologi; dette er tilstrrekkeligt til at foranledige
 Europa ti L at overveje en styrket indsats for at undga en (yderl igere)
 forvrerring af konkurrenceevnen for sit erhvervsl iv inden for disse grund-
 Lreggende sektorer.
 Hele omradet kunstig intelligens og avanceret informationsbehandling omfattes
 i 0jeblikket af frellesskabsprogrammet ESPRIT. Men indsatsen ma styrkes for at
 - styrke integrationen af enkle KI-systemer til komplekse systemer, som ligger
 trettere pa menneskers trenkemade og svarer bedre til brugernes potentielle
 behov
 - forbedre de 0konomiske produktionsbetingelser for at mindske de sluttelige
 omkostninger ved disse systemer.
 ---pagebreak--- 1-7
 Sagen er den, at disse systemer har sa mange forskellige anvendelsesomrader,
 endvidere at erfaringen med at udnytte demi industriel skala er sa lille, og
 at de aktuelle systemer hver for sig er sa forholdsvis "enkle", at der endnu
 er store investeringer at foretage, f0r kunstig intelligens kan indbygges i
 systemer, der kan bruges professionelt af ikke-edb-kyndige.
 Sadanne investeringer b0r foretages pa f0lgende punkter:
 1. Industriel produktion af de f0rste industrielle resultater med hovedvregten
 0
 pa:
 - programmelteknologi, for ekspertsystemerne skal ligesom alt andet pro-
 grammel opfylde kriterier for industriel produktion;
 - komplekse systemers arkitektur, idet ekspertsystemer ska l kunne
 samarbejde indbyrdes og have adgang til store datamrengder; disse arkitek-
 turer skal i 0vrigt overholde eksterne krav om fortrol ighed, svartid,
 menneske-maskine-grrenseflade osv.;
 - integration af disse komponenter til specialiserede systemer ved hjrelp af
 konstruktionsst0tteredskaber.
 0
 2. Styrkelse af studierne grundlreggende teknikker med srerlig vregt pa
 udvikling af modelopbygningssiden. Videnmodeller, indlreringsmodeller,
 dialogmodeller og tankemodeller. Udvikling pa dette omrade vil navnlig
 styrke fremskridtet inden for uddannelsesteknologierne.
 3.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
Bevidstg0relse af industriens folk overfor udnyttelse af disse nye
 teknikker. Dette kan isrer fremmes ved at stille specialiserede centre til
 radighed (se afsnittet om store datamater).
 ---pagebreak--- 1-8
 To projekteksempler kan vise, hvilken indsats der b0r g0res.
 - Et ekspertsystem til udarbejdelse af vejrprognoser og behandling af
 milj0mressige sp0rgsmal
 - Et videnbaseret multisensorsystem
 Hvert af di sse proj ekter i LLust rerer et af de to f0rste af ovenstaende
 punkter.
 Tanken med det f0rste projekt er at udnytte de eksisterende grundlreggende
 teknikker og anvende dem pa et konkret tilfrelde af tilstrrekkelig kompleksitet
 til, at det bliver muligt at forbedre industriens fardigheder inden for
 komplekse systemers integration og arkitektur. Gennemf0relsen af dette krre-
 ver, at der forel igger resultater af igangvrerende unders0gelser vedr0rende
 indsaml ing, reprresentation og behandl ing af viden samt vedr0rende system-
 sammenkobl ingsnet. Udviklingsarbejdet vil grelde prcgrammering af et komplekst
 system, opbygning af en videnbase samt konstruktion og fremstilling af
 arkitekturer, der er udformet med srerlig henblik pa samarbejde mellem
 ekspertsystemer. Der skal herti L nok regnes med indsats af omkring 1 000
 mandar over 5 til 6 ar.
 Det andet projekt egner sig til at styrke unders0gelserne af de grundlreggende
 teknikker. Ved at knytte forbindelser mellem to emner, sensorer og viden,
 ville dette projekt fremtvinge en styrkelse af arbejdet med opstilling af
 videnmodeller, saledes at den pagreldende viden g0res tilgrengelig for
 registreringssystemer via en maskine-maskine- eller maskine-menneske-
 grrenseflade. Dette projekt ku~ne strrekke sig over mindst tre armed en indsats
 af 250 mandar.
 ---pagebreak--- 1-9
 DATAMATINTEGRERET FABRIKATI0N
 CIM - som den helhed af teknologier, der galr det muligt at realisere en
 automatiseret fabrik, hvor den automatiske fremstilling er integreret i en
 stalrre ramme, der ogsa omfatter virksomhedens ledelse og administration - er
 kernen i et marked, der vokser og vokser, og som fremover vil beralre i denne
 henseende hidtil jomfruelige industrigrene (f.eks. beklaidnings- og levneds-
 middelindustrierne). De foreliggende tal, der kun omfatter omradet datamat-
 stalttet konstruktion og fabrikation (CAD/CAM), afslalrer at det europreiske
 marked, der i 1982 var pa 320 mio dollars, i 1985 forventes at na 1 050 mio
 dollars, og som i 1986 forventes at vokse med nresten 50% (1 550 mio dollars).
 Netop fordi CIM som helhed omfatter flere forudeksisterende omrader, er det
 meget vanskeligt at anfalre praicise tal for omfanget af denne sektor i
 aljeblikket.
 Europas rigdom, som i gamle dage hvilede pa evnen til at producere goder med
 halj tilfalrt vrerdi til konkurrencedygtige priser, trues i dag af konkurrencen
 fra tredjelande pa dette omrade, fordi:
 - de har Lavere arbejdskraftudgifter (Asien og Sydamerika),
 - de har en mere gennemfalrt kvalitetskontrol (Japan),
 - de har meget store indre markeder (USA), og
 - de har direkte statsfinansiering (USA og Japan).
 Fabrikationsteknologiernes fremskridt, muliggjort af anvendelsen af
 informationsteknologier (IT), vil snart fa en kraftig indflydelse pa faktorer,
 som pavirker produktionen (de direkte arbejdskraftudgifters virkning for de
 samlede produktionsomkostninger eller stordriftens betydning, som der delvis
 saittes spalrgsmalstegn ved af de fleksible produktionssystemer, FMS).
 Den generelt bedre effektivitet, palidelighed og tilpasningsevne for
 fabrikationssystemerne, som IT giver mulighed for,


text:
byder Europa pa en ene-
 staende chance for at genvinde sin fremtraidende plads pa den forarbejdende
 industris omrade - hvis ellers man galr den fornaldne indsats.
 ---pagebreak--- 1-10
 I USA og Japan har staten i de senere ar finansieret omfattende forsknings- og
 udviklingsprojekter med srerdeles bemrerkelsesvrerdige virkninger. Saledes har
 Japan mellem 1972 og 1982 brugt 444 mio dollars af de offentlige midler pa at
 fremme vrerkt0jsmaskinindustriens udvikling. Sat i forhold i USA's eksport pa
 dette omrade er Japans eksport i denne periode vokset fra omkring 50% ti L
 300%.
 Japanerne vager uhyre effektivt over, at ideer og bestrrebelser forenes, at de
 forskellige discipliner befrugter hinanden, og at projekternes kontinuitet
 opretholdes.
 I USA skal udgifterne fra forsvarsministeriet (DOD) Lregges oven i de civi Le
 bevillinger, sa der fremkommer betragtelige virkninger for CIM-omradet. US Air
 Force har i Lang tid aktivt st0ttet udviklingen af CIM, hvilket har gjort det
 muligt at yde en afg0rende finansiel st0tte til en Lang rrekke projekter p~
 dette omrade. Siden 1970'erne har der i USA vmret strerk stigende interesse
 for avancerede produktionsteknologier. Pa det generelle plan er der fra DOD's
 side sket en samordning inden for programmet MANTECH. ICAM-programt for
 integreret datamatst0ttet produktion, som blev pabegyndt af US Air Force i
 1977-78, har modtaget strerkt stigende bevillinger.
 Produktionsteknologierne er inde i en overgangsperiode. Europa har ikke rad
 til at ga glip af den mulighed, der ligger i at kapitalisere de foretagne
 forsknings- og udviklingsinvesteringer, men ma s0rge for at ta st0rst muligt
 udbytte af de krrefter og ressourcer, Frellesskabet rader over. Verdensmarkedet
 for industriel automatisering skulle i 1989 ligge mellem 65 og 75 mio dollars,
 hvor det i 1983 kun omfattede 15 mio dollars. Hvis en sadan vrekst skal kunne
 opretholdes (det europreiske marked for CIM skulle fordobles inden for et
 tidsrum af fire ar), skal der g0res en srerdeles kraftig 0konomisk indsats.
 ---pagebreak--- 1-11
 I 0jeblikket er situationen den, at hvis ikke der g0res en energisk
 standardiserings- og samordningsindsats, vil de resultater, der er opnaet i de
 forskellige Lande, ikke kunne integreres indbyrdes, og risikoen for over-
 lappende forskning vil vcere betydelig.
 CIM har afgofrende 0konomisk og social betydning, som eksempl(•t FIAT viser
 det. Som bilproducent af uhyre dimensioner kan FIAT faktisk i star udstrcekning
 takke massiv indf0relse af CIM i produktionsprocesserne for, at det lykkedes
 at komme ud af krisen (som i 7O erne truede med at knuse virksomheden).
 1
 Dette
 medf0rte naturligvis store sociale rystelser, fordi opbygningen af et CIM-
 system n0dvendi gvi s medf0rer en overgangsfase, under hvi lken den konkur-
 renceevneforbedri ng for de store virksomheder, der herved muligg0res, ikke
 umiddelbart modsvares af, at der skabes nye beskceftigelsesmuligheder. Her er
 der et scerdeles 0mtaleligt punkt, som ma tages i betragtning under
 behandlingen af de europceiske interventionsplaner pa CIM-omradet.
 Dertil kommer, at teknologisk afhcengighed af USA og Japan ville forhindre, at
 der iv~rksattes en positiv kcedereaktion, som ville g0re det muligt for Europa
 at drage st0rst mulig nytte af egne teknolgiske fremskridt. Man kan faktisk
 allerede forestille sig produktionssystemer, som for en star


text:
dels vedkommende
 er baseret pa europcei sk teknologi, og hvor de di rekte arbejdskraftudgi fter
 udg0r mindre end 10% af de samlede produktionsomkostninger.
 Man kan af di sse betragtninger udlede, at en europcei sk i ndsats pa dette
 omrade snarere kan betegnes som uomgcengeligt n0dvendig end som 0nskvcerdig, sa
 meget des mere som der findes eksempler, der peger pa holdbarheden i denne
 fremgangsmade: et af de mest indlysende eksempler er ESPRIT-programmet, hvor
 Fcellesskabet har vist sig i stand til at spille en vcesentlig katalytisk rolle
 for forskningen og udviklingen inden for de teknologier, der krceves til
 opbygning af CIM-systemer. Dog kan disse teknolgier, sa Lcenge de ikke finder
 nyttig anvendelse, ikke i sig selv skabe rigdomme.
 ---pagebreak--- 1-12
 0
 Derfor foreslas der inden for rammerne af indsatsen pa CIM-omradet to
 projekter, som der vendes tilbage til senere i dokumentet. Det ene bestar i at
 udvikle centre for integration af de konstituerende elementer i datamat-
 integreret fabri kation, saledes som disse fremstar af den forskning, der
 gennemflzlres af de europreiske producenter som helhed. Dette projekt skulle
 bidrage til at styrke disse producenters stilling pa markederne i og udenfor
 Europa. Det andet projekt er et mere malrettet forehavende, idet det her
 drejer sig om at udvikle en nresten autonom robot, der kan udvikle sig i et
 fjendtligt milj0. Dette andet projekt er en konkret illustration af de nye
 teknologiers muligheder inden for et udvalgt omrade.
 ---pagebreak--- 1-13
 SUPERD,l\ TAMAT
 De nye datamatarkitekturer sigter enten pa at 0ge regnekraften til behandling
 af numeriske data (superregnemaskiner) eller pa at muligg0re behandling af
 symbolske (ikke-numeriske) data f.eks. inden for anvendelsesomraderne for
 kunstig intelligens.
 Markedet for superregnemaskiner naede i 1984 op pa 15 mia dollars og skulle
 fortsat vokse med en fart af 20% om aret. Dette marked er monopoliseret af De
 forenede Stater (IBM og tre andre selskaber), idet et par japanske selskaber
 dog siden slutningen af 1983 har fors0gt at fa fodfaste i visse nicher.
 Europ~isk industri er ikke med pa dette marked og har koncentreret sin indsats
 om datamater med lille og mellemstor datakraft. De europ~iske brugere er
 fuldst~ndig afhffingige af USA og maske inden lffinge af Japan. Og dog finder man
 disse brugere inden for forskellige erhvervsgrene: olieefterforskning, kemisk
 industri, Luft- og rumfartsindustri, bl.a. i forbindelse med vindtunneler (se
 projektet for arrangerede vindtunneler) og meteorologi, for blot at n~vne
 nogle fa eksempler. Pa grund af st0rrelsen af de krffivede investeringer er der
 dog kun installeret fa superregnemaskiner i Europa. Det er altsa hele den
 industrielle struktur (konstrukt0rer og brugere) og hele den h0jere uddannelse
 (undervisning og forskning), som er ber0rt.
 Markedet for symboldatabehandling er endnu i sin vorden, men vil udvikle sig
 betragteligt med fremkomsten af anvendelser for kunstig intelligens. Der
 foreligger unders0gelser, som viser, at dette markeds Vffikst skulle blive
 mindst Ligesa hurtig, som for superregnemaskinernes vedkommende. Japanerne var
 de f0rste ti l med femtegenerationsprojektet at offent Ligg0re deres planer
 vedr0rende disse maskiner, men blev hurtigt fulgt af USA, hvor et stort antal
 virksomheder i mikroelektronik- og informatikbranchen aftalte at g0re


text:
en
 falles indsats.
 ---pagebreak--- 1-14
 I ESPRIT tages der h0jde for konstruktion og udvikling af sadanne maskiner i
 Europa, mender er ikke planer om at stille sadanne maskiner til radighed for
 brugere i industrien eller i den h0jere uddannelse. En sadan afpr0vning i
 industriel sammenhmng er n0dvendig for at bidrage til forbedring af konstruk-
 tionen.
 0
 Et igangsmttende projekt for nye datamatarkitekturer kunne udformes pa
 feHgende made:
 1. Konstruktion og udvikling af nye arkitekturer
 De 0konomiske og menneskelige ressourcer og det kompetenceniveau, der krmves
 for at udvikle en superregnemaskine, peger pa n0dvendigheden af sammenslutning
 og samarbejde pa europmisk plan.
 Arkitekturer ti l symbolbehandling er omfattet af ESPRIT, og visse af disse
 projekter er allerede sat i gang. Et sidel0bende studium af disse to arki-
 tekturtypers integration som grundlag for opbygning af systemer med henblik pa
 videnbehandling kunne bygge pa og bidrage til ekspertsystemernes arkitektur.
 2. Oprettelse af servicecentre
 For at fremskynde dels visse unders0gelser og dels udnyttelsen af resultaterne
 fra ESPRIT og ovennmvnte projekt kunne der oprette specialiserede
 •
 servicecentre.
 Disse centre skulle forbindes indbyrdes, sa centrene kan supplere hinandens
 ydelser, informationsudvekslingen fremskyndes, og udviklingen af nye,
 avancerede regneredskaber begunstiges.
 Sadanne centre kunne rumme f0Lgende tilbud:
 - Ti L konstrukt0rer af nye arkitekturer: grundlag for evaluering af deres '
 L0bende arbejde.
 ---pagebreak--- 1-15
 - Til universitetsfolk: forskningsmidler og fors0gsmuligheder inden for
 undervisning og uddannelse.
 - Til programmelvirksomheder: n0dvendige grundredskaber til forbedring af
 deres programmelteknologiske niveau.
 - Til brugerne: de tjenesteydelser, de har behov for.
 Sadanne centre kunne fordeles over hele Europa, eventuelt med f0lgende
 specialisering:
 - superdatamatservice, der fungerer som kontorservice (1)
 - anvendelsesst0ttecentre, hvis formal skulle vrere at oplyse og bevidstg0re
 potentielle brugere om anvendelsen af disse nye beregningsmidler og saitte
 demi stand til at male, hvordan de ville pavirke deres nuvairende arbejds-
 metoder
 - projektst6ttecentre, der skulle have deltagelse fra erhvervsfolk og fra
 Kommissionen, og hvis formal skulle vaire at sprede europaiiske produkter og
 at b0je deltagernes interesser mod hinanden <fastlaiggelse af standarder
 osv.).
 Et projekt at denne art vil kraive en sa stor startinvestering, at det vil vaire
 vanskeligt for ikke at sige umuligt at gennemf0re et sadant initiativ pa rent
 privat grundlag. Tages sagen derimod op i et europaiisk samarbejde, kan disse
 vanskeligheder overvindes.
 (1) Kontorservice: en specialiseret service, der via et net stiltes til
 radighed for og deles af et stort antal brugere.
 .:;.1
 ---pagebreak--- 1-16
 I denne forbindelse kan indsatsen for superdatamater illustreres ved hjrelp af
 to projekter:
 - superdatamat til talbehandling
 - h0jtydende datamater til bade tal- og symbolbehandling.
 Det f0rste projekt sigter mod overgang til et h0jere niveau for tal-
 behandlingskraften <100 GFLOPS). En sadan overgang kan kun gennemf0res, hvis
 det sti>tter sig pa en helhed af indbyrdes supplerende sektorer:
 mikroelektronikken (hurtige GaAs-komponenter se side 1-4), programmelteknologi
 (programmeringsredskaber), konstruktionsst0tteredskaber, foruden talrige
 anvendelsesomrader (olieefterforskning, kemisk industri, luftfart, meteorologi
 osv.). I betragtning af arbejdsgruppernes tvrerfaglige sammensretning krrever et
 sadant projekt en kraftig samordning; der ma regnes med en indsats pa 2 500
 mandar over 5 til 6 ar.
 Det andet projekt, hvor symbol- og


text:
talbehandling integreres, bestar i en
 arkitekturunders0gelse, eller mere prrecist en unders0gelse af en gruppe
 arkitekturer sammensat af eksisterende datamater (superdatamat og ikke-von
 Neumann-maskiner); denne arkitekturgruppe vi l kunne ti Lpasses ti l en rrekke
 forskellige anvendelsesomrader. Der vil i dette projekt blive draget nytte af
 arkitekturunders0gelser vedr0rende multiekspertsystemer, og resultatet vil
 va?re st0tte til gennemf0relse af anvendelser, der stiller halje ydeevnekrav
 enten vedr0rende mrengden af data, der skal behandles, eller vedr0rende den
 n0dvendige svartid. Der ma regnes med indsats af omkring 2 000 mandar over
 6 ar.
 ---pagebreak--- 2-1
 2 - BIOTEKNOLOGI
 Frellesskabets f0rste initiativ med henblik pa at udnytte den moderne
 bioteknologi var ivrerksrettelsen af et forsknings- og uddannelsesprogram pa
 omradet biomolekylrer teknik (1982), som i 1985 efterfulgtes af vedtagelsen af
 et mere omfattende program for bioteknologi. Disse foranstaltninger udmrerker
 sig ved et valg af emner og gennemf0relsesmetoder, der tager sigte pa at
 fjerne en rrekke hindringer, som i h0j grad hremmer Europas chancer for at
 udnytte de nyeste Landvindinger inden for molekylrerbiologien; st0tte-
 infrastrukturerne for forskningen er utilstrrekkelige; Europa er sakket agterud
 med hensyn til den grundlreggende viden om de nye udforskningsmidler; der er
 ikke tilstrrekkeligt med kvalificerede menneskeressourcer, Landenes indsats er
 splittet Celler endog divergerende) Ligesom forholdet mellem offentlig
 forskning og forskning i industriel sammenhreng; samt endelig vanskelighederne
 ved at na den "kritiske masse". Disse f0rste frellesskabsforanstaltninger
 reprresenterer en indsats, der for at komme til sin fulde ret b0r kunne give
 st0det ti L store igangsrettende projekter med alment anerkendte malsretninger og
 mrerkbare resultater. Kommissionen er i dag i stand til at gennemf0re sadanne
 projekter, der kan udvikles pa grundlag af den teknologiske viden, som er
 indhentet i forbindelse med de igangvrerende progr~mmer; projekter, der kan
 virke igangsrettende, og som uden hensyn til fagforskelle omfatter alle de
 moderne videnskabelige og tekniske Landvindinger, og som endelig kan integrere
 de til radighed vrerende midler med henblik pa gennemf0relse af en opgave af
 prre-konkurrencemressig art og af betydning for Frellesskabet.
 Disse projekter kan henf0res under tre hovedrubrikker, som giver et udmrerket
 billede af biologiske videnskaber og disses samfundsmressige aspekter:
 1. De genetiske og biomolekylrere teknologier anvendt i den biologiske forsk-
 nings tjeneste
 2. De agro-industrielle teknologier anvendt med henblik pa bedre samarbejde
 mellem Landbrug og industri
 3. De medicinske teknologier i sygdomsforebyggelsens tjeneste.
 ---pagebreak--- 2-2
 1. GENETISKE OG BIOMOLEKYL~RE TEKNOLOGIER
 Indledning
 Genomerne er basis for arternes forskelligartethed og deres indbyrdes
 konkurrence. En iboende egenskab ved genomer er deres evne til selv-
 replikation. Men deres formering gennem generationerne og i de enkelte arters
 udviklingshistorie er underkastet uendeligt sma andringer, der gennem tiden
 har resulteret i det velkendte fanomen udvikling/udvalgelse. Udviklingen
 <evolut ionen) star skrevet i genomerne og er uadski l lel igt forbundet med
 levende organismer. Udvalgelsen er derimod et resultat af genernes "dialog"
 med et ustabilt og varierende milj0. Udviklings-/-udvalgelsesprocessen
 resulterer i en berigelse af biosfaren ved at differentiere de levende
 organismers egenskaber, men den resulterer ogsa Lejlighedsvis i tilfaldige
 fejl (udviklingsmassige blindgyder over millioner afar, genetiske defekter og
 forringede individer i generationernes L0b). Mennesket har altid s0gt at
 pavirke


text:
udvalgelsesaspektet af udviklings-/-udvalgelsesprocenten, f.eks. ved
 at udvalge dyre- og plantearter til landbrugsformal og ved at indsamle
 mikrobestammer til Levnedsmiddelgaring.
 Det nye fanomen, vi star over for i dag, er en voldsomt 0get mulighed for at
 forsta og dernast beherske de hidtil uforklarlige mekanismer i biomolekylernes
 og arternes udvikling. Mennesket har for f0rste gang mulighed for pa samme tid
 at kontrollere bade udvikling og udvalgelse. Det teknologiske "spring", der
 Ligger til grund for denne helt nye situation, skyldes udviklingen - inden for
 blot et arti - af en rakke fabelagtige molekylare redskaber til klarlagning af
 de mekanismer, der Ligger til grund for Levende organismers egenskaber,
 sidel0bende med udviklingen af stadig mere effektive hjalpeinstrumenter til
 indsamling og behandling af biologiske data.
 Pa den grundlaggende teknologiske videns nuvarende stadium er der to store
 projekter, som umiddelbart vil kunne udnytte de mest avancerede genetiske
 teknologier til fordel for det videnskabelige og industrielle fallesskab:
 - beskrivelse af nogle fa h0jtstaende organismers genomer og genetisk og
 molekylar udnyttelse af nogle af disses funktionelle egenskaber i medicinsk
 eller agro-industriel sammenhang;
 - styret evolution til planlagning af molekylernes og organismernes udvikling.
 ---pagebreak--- 2-3
 A. Beskrivelse af genomstrukturen hos visse h0jerestaende organismer og af de
 mekanismer, der er bestemmende for vigtige funktionelle egenskaber
 Dette er en opgave af stor aktuel betydning som f0lge af emnets rffikkevidde
 og det samarbejde, der nu foregar mellem traditionelt adskilte discipliner,
 sasom formel genetik, cellebiologi og molekylffirbiologi. Molekylffirbiologien
 er i dag i Sffirlig grad primus motor i dette tvffirfaglige samarbejde, idet
 der inden for denne gren af biologien er udviklet fabelagtige under-
 s0gelsesredskaber, som f.eks. restriktionsenzymer til kl0vning og podning
 (sakaldt "splejsning") af gener, DNA-sonder ti l identificering af gener,
 to- eller tredimensional elektroforese til beskrivelse af DNA's, RNA's
 eller proteiners polymorfi samt kinetikken i deres fremkomst, den specifik-
 ke markering med monoklonale antistoffer og, naturligvis, det stadig
 voksende antal vektorer for molekylekloning, der giver mul ighed for in
 vitro-oprensning og overf0rsel til forskellige Vffirtsorganismer af et
 teoretisk set ubegrffinset antal genetiske egenskaber.
 Studiet af genomerne er nu i centrum af genteknologien af f0lgende grunde:
 - den mest umiddelbare anvendelse af de ovennffivnte molekylffire redskaber er
 at anvende demi udforskningen af genomet og dettes funktion;
 - den videre udnyttelse af disse redskaber kan kun fa betydning for
 anvendelsesmulighederne inden for medicin, industri og landbrug, safremt
 der fas bedre kendskab til strukturerne og reguleringsmaderne i de
 anvendelige organismers genomer - de eneste kilder til nye genetiske
 egenskaber.
 Genomet indeholder al den genetiske information (udtrykt eller ikke), som
 hver organisme overgiver tilde f0lgende generationers gen-pulje.
 Dette projekt b0r ivffirksffittes pa to mader: pa basis af hele genomet og pa
 basis af den 0nskede egenskab.
 - Med udgangspunkt i hele genomet er opgaven sa kompleks og omfattende, at
 der ma foretages et velovervejet valg. Der b0r vffilges en eller to dyre- og
 plantearter; der b0r oprettes en bank omfattende hele deres genom, og der
 b'1'.>r gradvis foretages en kromosomkortlffigning. Pa dette niveau er det
 genomets "tavse" dele, som er af sffirlig betydning, og projektet b0r omfatte
 studiet


text:
af genetiske informationssekvenser, der er fffilles for forskellige
 genomer; studiet af repeterende DNA-sekvenser, med hensyn til hvilke man
 ikke er klar over, hvorfor de er i mindretal hos dyr og i flertal hos
 planter; studiet af de omflyttelige elementers kinetik. Der kan ikke
 lffingere tffinkes nogen plan pa Lang sigt for overf0rsel af gener mellem
 arter, der er nyttige for mennesket, eller for korrektion af visse gene-
 tiske fej l, som er arsag ti l helbredsti lstanden i givne populationer,
 safremt der ikke tages hensyn til det genetiske materiales interne
 organisation.
 ---pagebreak--- 2-4
 - Med udgangspunkt i den 0nskede egenskab er det af afg0rende betydning at
 kunne rekonstruere de Led i stofskiftet, der samarbejder ved ekspresionen
 af en nyttig egenskab, og at f0Lge den molekylrere udvikling, hvorved den
 pagreldende funktion underkastes et bestem', antal geners kontrol. Det er
 genomets udtrykte del, der udforskes i denne sammenhreng, og denne opgave,
 der er komplementrer til den foregaende, kan kun gennemf0res, safremt den
 tager prrecist sigte pa et begrrenset antal "brugbare" egenskaber Caf hensyn
 ti L menneskets udnyttelse heraf) eller i hvert fald "vigtige" egenskaber
 (for helbred og sygdomsresistens). Via dette projekt vil der dermed kunne
 frembringes et videngrundlag og et teknologisk udgangspunkt for yderligere
 udvikling af prreventiv medicin eller forcBdling af dyre- og plantearter.
 Dette vedr0rer navnlig genteknikkens anvendelser pa landbruget; her hremmes
 udviklingen stadigvrek af vor utilstrrekkelige grundviden om de egenskabers
 biokemi, fysologi og genetik, der er afg0rende for de h0jerestaende
 planters 0konomiske betydning: alderdomssvrekkelse, formering, krydsningers
 frodighed, symbiose, akkumulering af proteiner, kulhydrater, olier osv.
 Disse egenskaber skal prreciseres n0jagtigt med hensyn til vcBsentlige
 funktioner og underliggende mekanismer, safremt man 0nsker at 0ge
 genteknikkens effektivitet og udvide denne tekniks anvendelsesmuligheder.
 Antallet af disse vcBsentlige funktioner og hullerne i vor viden herom er
 endnu sa omfattende, at der i kke kan tamkes nogen rationel og effektiv
 indsats uden frelles udnyttelse af den viden og kapacitet, der findes rundt
 omkring i forskellige europreiske laboratorier. En forening af denne viden
 er ikke blot n0dvendig for at na op pa den kritiske masse med hensyn til
 videnskabelige investeringer og optimal fordeling af forsknings-
 aktiviteterne; den er Ligeledes en n0dvendig betingelse for, at der
 sidel0bende gennemf0res avanceret forskning vedr0rende forskellige udbredte
 kulturplanter, som har star betydning; den frelles Landbrugspolitik: byg
 Ctil fader, hvis nreringsvcBrdi kan forbedres (aminosyrer), hesteb0nnen
 (proteinholdig), olieholdige planter samt mange andre arter, der giver
 mulighed for at udnytte de naturlige fibre og de sekundue stofskifte-
 produkter, samt arter, der er ki Lder for nyttige gener med henbl ik pa
 overf0rsel gennem de naturlige formeringsbarrierer (resistensgener osv.).
 B. Metoder til styret molekyleudvikling
 En planlagt udvikling af molekyler er et projekt, der, som ovenfor, kan
 trenkes pa grundlag af funktionen (et peptid eller en enzymfunktion) eller
 pa grundlag af kodningsmolekylet (som i kke er et genom, men en forenklet
 molekylematrice, et RNA).
 Funktionsindfaldsvinklen behandles i forbindelse med proteinteknik, som
 indgar i Kommissionens igangvrerende program for bioteknologi. Selv om denne
 aktion, der Langt fra er tilstrrekkelig i betragtning af det antal af aktive
 molekyler, man 0nsker


text:
at underkaste en struktur- og funktionsanalyse, har
 et Langt videre sigte end fastsat i det nuvrerende program, vi L den ikke
 indga i denne fortegnelse over nye projekter, der skal styrke det
 teknologiske grundlag i Frellesskabet.
 ---pagebreak--- 2-5
 Den fremgangsmade, der tager udgangspunkt i kodningsmolekylet, udm0ntes i
 en udprcEget 11 futuristisk 11 teknologi, der tager sigte pa at fremkalde en
 acceleration af molekyleevolutionen for i princippet (og pa meget kort tid)
 at reproducere visse af de evolutionsprocesser, der har kunnet VcEre
 oprindelsen til Livet pa jorden. Denne indfaldsvinkel bygger pa en teori
 ("the hypercycle") baseret pa molekylernes naturlige selvorganisering~
 under de vilkar, hvor den darwinske udvcElgelse finder sted.
 Nogle af de principper, der ligger til grund for denne teori, har kunnet
 illustreres perfekt i en molekylematrices (RNA) replikation in vitro. Dette
 system kan reproducere den form for begivenheder, som sandsynl igvis var
 inddraget i livets oprindelse, ved tilfaldigt at frembringe sekvenser for
 genetisk information via RNA's reproduktion. Eftersom denne reproduktion
 giver mulighed for en begrcEnset grad af omskiftelighed, er denne
 selvreplikative proces kilde til fanotypiske variationer. Metoden tager
 sigte pa at fastscEtte, hvi lke former for sekvenser der kan forekomme i
 hvert replikationskredsl0b, og unders0ge muligheden for at na frem til et
 tilstrcEkkeligt tcEt spektrum af alle former for mulige sekvenser med henblik
 pa at udvcELge de sekvenser, der byder pa en fcEnotypisk fordel, og
 identificere de strukturer, som er ansvarlige for erhvervelsen af en 0nsket
 egenskab.
 Den teknologi, der er udviklet til virkeligg0relse af denne "maskine til
 accelerering af molekyleevolutionen", b0r kunne anvendes ti l sortering af
 meget store antal sekvenser af genetisk information svarende til de
 sekvenser, der koder for kendte proteiner, saledes at udvcELgelsen kan ske
 med henblik pa optimering af bioteknologiske egenskaber. Denne teknologi
 vil give mulighed for accelereret fremst1lling af makromolekyler, der bcErer
 nye genetiske informationer, dvs. en kombination af informationer, som
 maske aldrig ville vcEre opstaet i naturen.
 De bioteknologiske anvendelser afhcEnger stadig af mulighederne for at
 udvi k le egnede teknologi ske processer ti l automati seret fortyndi ng,
 synkronisering af molekylepopulationernes inkubation med henblik pa
 vrekstmalinger - teknikker, der alle krrever avancerede instrumenter, hvori
 indgar laser og informatik. Men de afhrenger ikke lrengere af hypotetiske
 fremskridt inden for videnskaben, eftersom det er blevet pavist, at de
 bygger pa systemet i den biologiske evolution og udvrelgelse.
 2. AGROINDUSTRIELLE TEKNOLOGIER
 Den hurtige udvikling i viden og teknik, bl.a. inden for bioteknologi og
 automatisering, resulterer i en meget hurtig rendring af den socio-0konomiske
 kontekst for landbruget, der er producent af en Lang rrekke fornyelige ravarer,
 hvoraf nogle fremsti lles i for store mrengder og andre i uti lstrrekkel ige
 mcEngder.
 Disse produkters art og omfang samt markedsf0ringen heraf rejser i 0vrigt
 problemer, som forskningen b0r hjrelpe med til at L0se, bl.a. ved at abne
 mulighed for en st0rre differentiering og en kvalitativ forbedring af de
 fremstillede ravarer samt af det brug, forbrugerne og industrien g0r heraf.
 Denne udvikling vil n0dvendigvis indvirke gavnligt pa omkostningerne til den
 frelles landbrugspolitik, som nu sluger st0rstedelen af Frellesskabets budget.


text:
Det vil kunne betyde en gunstig udvikling og nye muligheder for denne
 landbrugspolitik takket vrere en snrevrere integrering af landbrugs- og
 industriaktiviteter, som bl.a. i kraft af den nye udvikling inden for
 ---pagebreak--- 2-6
 bioteknologien nu er bade 0nskelig og mulig. Takket vrere bioteknologien er det
 bl.a. muligt at forarbejde landbrugsprodukter til kemiske produkter, og der
 skabes saledes en ny fleksiblitet i udnyttelsen af vore ressourcer.
 En bedre tilpasning af Landbrugsproduktionen til forbrugernes og industriens
 behov forudsretter, at der ivrerksrettes projekter, der bade tager sigte pa
 forvaltningen af Landbrugsjorden og om udnyttelsen af Landbrugsprodukterne.
 A. Projekter med sigte pa arealudnyttelse, der er bedre tilpasset markedets
 behov
 - Udviklingen af teledetektionsteknikker og datamatst0ttet forvaltning af
 arealerne med henblik pa en optimal ligevregt, pa egnsplan, mellem de
 forskellige afgr0detyper, grresningsarealer, skove og rekreative omrader.
 - Forbedring af planternes agronomiske karakteristika, saledes at man kan
 mindske tilf0rslen af g0dning (fiksering af luftens kvrelstof) og pesticider
 med henblik pa at reducere omkostningerne til disse stoffer og mindske de
 negative virkninger pa milj0et; udvikling af planter, der kan tilpasse sig
 vanskelige 0ko-klimatiske vilkar.
 - Udvikling af planter, der bedre im0dekommer forbrugernes behov (f.eks.
 forbedring af planternes nreringsmressige og organoleptiske egenskaber) og
 industriens behov (f.eks. polysaccarider, olier og fedtstoffer med srerlige
 karakteristika, stoffer med h0j vrerditilvrekst, fibre).
 B. Projekter, der tager sigte pa bedre udnyttelse af produkterne
 - Stivelse og sukker kan, pa visse markedsvilkar, anvendes som rastoffer
 for en Lang rrekke industriprodukter (sasom organiske syrer og antibiotika).
 - Separation, behandling og nye anvendelser af mrelkeprodukter.
 Udvikling af biosensorer til kontrol med levnedsmidlernes kvalitet i hele
 produktionskreden for bedre at im0dekomme forbrugernes krav am 0get
 Levnedsmiddelkvalitet.
 - Landbrugs- og levnedsmiddelteknik ti l perfektionering af redskaberne,
 navnlig analyse- og kontrolredskaberne, bl.a. med henblik pa at udvikle
 teknikker til produktionsovervagning og kvalitetskontrol.
 C. Demonstrationsprojekter
 - Dyrkning og udnyttelse i Landbrugsbedriften af forbedrede eller helt nye
 arter med henblik pa teknisk og 0konomisk evaluering.
 - Nye h0st- og behandl ingsmetoder i Landbrugsbedriften i traden med de
 Landbrugsraffinaderier, som er beskrevet af Rexen og Munck (1).
 (1) "Cereal crops for industrial use in Europe", af F. Rexen og L. Munck,
 rapport udarbejdet for E0F, EUR 9617, 1984.
 ---pagebreak--- 2-7
 3. SUNDHEDSTEKNOLOGIER
 Den opsigtsvrekkende udvikling inden for gensplejsning, cellepatologi og
 videnskabl ig instrumentering b0r kunne medf0re en betydel ig forbedring af
 diagnosemetoderne (navnlig tidlig diagnose) og dermed en hurtig behandling af
 sygdomme i udviklingsstadiet og beskyttelse af individer, der er srerlige
 f0Lsomme over for pavirkninger fra milj0et.
 De nye teknologier kan give mange og forskelligartede bidrag til en
 forebyggende medicin, bl.a. vresentlige anvendelser af gensplejsning og nye
 udviklinger inden for videnskabelig instrumentering og medicinsk apparatur.
 A. Anvendelser af gensplejsning
 Fremstilling af effektive og helt ufarlige vacciner
 Man kan nu ved hjrelp af kloning i bakterier eller fuldstrendig syntese af
 polypeptider fremstille antigener (hovedsagelig mod virus), som samtidig med
 at de besidder effektive vaccineegenskaber, ikke krrever vedligeholdelse af
 kostbare cellekulturer, og som ikke indebrerer risiko for spredning af en
 Levende mikroorganisme. Mund- og klovesyge, rabies og intestinal koronavirus
 er nogle fa eksempler


text:
pa alvorlige og strerkt smitsomme sygdomme, for hvilke
 der hurtigt vi L kunne fremsti lles vacciner i Frellesskabet efter den nye
 metode.
 Fremstilling af monoklonale antistoffer
 De monoklonale antistoffer kan eleminere de kemiske stoffer, som har givet
 anledning til deres opstaen. De dannes af hybridomer (dvs.
 Laboratoriefremstillede hybride celler, som kombinerer en krreftcelles evne til
 at formere sig uendeligt og det sunde vrevs evne til at syntetisere et givet
 antistof). De monoklonale antistoffer anvendes allerede i serologien til
 oprensning af makromolekyler, til celle- og blodbestemmelse og til diagnose af
 smitsomme sygdomme. En frellesskabsindsats inden for F&U vil kunne give
 mulighed for i nrer fremtid at anvende disse stoffer til immunisering mod
 virus- eller bakteriesygdomme, til manipulering af immunresponsen, til
 ---pagebreak--- 2-8
 Lokalisering og identificering af krcBftceller og behandling af autoimmune
 sygdomme og krcBftsygdomme.
 Fremstilling af nukleinsyre-sonder
 DNA- (el Ler RNA-) sonderne, som reproducerer en bestemt genetisk
 informationssekvens, der kan genkende den samme information og knytte sig
 dertil, abner meget store anvendelsesmuligheder for sundhedsindustrien. Takket
 vcBre et enzym, reverse transcriptase, hvorved en genetisk information kan
 gendannes pa basis af dets produkt, har det vcBret mul igt at isolere denne
 genetiske information, klone den og lade den producere polypeptider (insulin,
 vcBksthoromoner osv.), der er af uhyre star betydning for lcBgemiddelsektoren.
 Med hensyn til forebyggende medicin kan man ved hjcBlp af sondemetoden pa en
 mere effektiv made end ved hjcBlp af antigen-varianser identificere forskellige
 <virus- eller bakterie-) angreb pa organismen og saledes bestemme virus- eller
 bakteriestammernes farlighed og deres scBrlige affinitet for en given dyreart
 eller en given kategori af individer. FcBllesskabsforskning pa dette omrade
 ville give mulighed for bedre at udnytte sondemetoden og anvende den til bl.a.
 typebestemmelse af de talrige virus eller bakterier, som epidemiologerne
 0nsker at diagnostisere.
 B. Videnskabelig instrumentering og medicinsk apparatur
 Ogsa udviklingen af videnskabelige instrumenter (navnlig medicinsk elektronik)
 og tungt medicinsk apparatur, som allerede er stcBrkt avanceret i De forenede
 Stater, vil kunne give et betydeligt bidrag til sygdomsforebyggelsen. Til
 denne udvikling krcBves der en betydelig elektronik- og informatikinfra-
 struktur, som mangler i Europa. Nuklear magnetisk resonans (teknik, der
 muligg0r selektiv visualisering af organer eller ekstern maling af disses
 metabol isme, baseret pa organernes kemiske egenskaber snarere end pa deres
 gennemtrcBngelighed for r0ntgenstraler) er et godt eksempel pa et
 diagnoseredskab med revolutionerende egenskaber, der hovedsageligt er blevet
 udviklet i Europa (Storbritannien), og som anvendes i vid udstrcBkning i USA og
 i Japan. Bade pa dette omrade og pa talrige andre omrader (bi stand ti l
 hemiplegi kere, behandl ing a_f d0vhed og synsforstyrrelser, overvagning af syge,
 aflcBsning af r0ntgenfotos osv.) er der behov for at kombinere de nye
 resultater inden for bioteknologi med de betydelige Landvindinger inden for
 elektronik og informatik. Ogsa pa dette omrade kan den meget betydelige
 indsats; der krcBves, kun tcBnkes gennemf0rt pa EF-plan.
 ---pagebreak--- 2-9
 Bade med hensyn til anvendelser af gensplejsning og udvikling af medicinske
 instrumenter synes Europas tendens til at sakke agterud ikke at kunne
 tilskrives manglende kreativitet hos de europ~iske forskere; grundene hertil
 Ligger hovedsageligt i opsplitningen og isoleringen af


text:
forskernes arbejde og i
 den mur, der alt for ofte adskiller universitetsforskning og industriel
 anvendelse. Kun ved en forening af medlemsstaternes sagkundskaber og
 infrastrukturer og en systematisk og rationel udnyttelse heraf pa EF-plan er
 det muligt at na op i den st0rrelsesorden, der er n0dvendig for Landvindinger
 inden for pr~ventiv medicin.
 ---pagebreak--- 3-1
 3. NYE MATERIALER
 Materialerne indtager f0rstepladsen i samtlige frembringelser, eftersom de i
 almindelighed udg0r en flaskehals for det teknologiske fremskridt. Enhver
 national eller gruppe af nationer, som ikke lrengere behersker dette omrade,
 vi l befinde sig i en afhrengighedsti lstand over for omverdenen ikke blot med
 hensyn til leveringen af materialerne selv men ogsa med hensyn til de
 teknologiske frembringelser, som disse materialer muligg0r.
 Fremtiden inden for industrisektorer som automobiler eller fly, en heldig
 gennemf0relse af rumfartsprogrammer, fremstillingen af robotter, som er
 u l traperfekti onerede i ki nemat i sk henseende, bioteknologi er (via membraner
 f.eks.), udviklingen af biokompatible proteser, er alle knyttede til
 fremskridt inden for omradet materialer.
 Materialebrud som f0lge af trrethed eller forringelse gennem korrosion koster
 arligt Europa over 200 mia ECU. Udviklingen af nye typer polymerer f.eks. og
 automatiserede teknikker til produktion i star malestok ville g0re det muligt
 at mindske disse 0konomiske tab betydeligt.
 Selve produktionen af avancerede eller nye materialer er en 0konomisk
 aktivitet af star betydning. Verdensmarkedet for keramik, som for tiden er pa
 over 4 mia dollars (60 % produceret af Japan), skulle na op pa over 20 mia om
 10 ar. Det sk0nnes ligeledes, at der omkring ar 2000 vil findes et marked pa
 flere snese milliarder dollars for sammensatte materialer og pa 10-20 mia
 dollars for polymerteknikker.
 Udviklingen af materialer hviler pa en Lang tradition i Europa. Der findes her
 stadigvrek fortrreffel ige materialelaboratorier. For sa vidt angar forskernes
 kvalifikationer har Europa intet at misunde sine overs0iske konkurrenter. De
 ---pagebreak--- 3-2
 arl ige F&U-budgetter pa materialeomradet for samtl ige medlemsstater er af
 samme st0rrelsesorden som i USA (det federale budget: ea. 1 mia dollars) eller
 Japan (MITI-programmet "nye materialer": 5 400 mio dollars over 10 ar). Og
 alligevel taber den europreiske materialeforskning til stadighed terrren:
 - de europreiske laboratorier er blevet klart distancerede inden for de inter-
 valler i forbindelse med nye materialer, der er opstaet i de sidste 20 ar;
 - de store epokeg0rende opfindelser inden for avancerede materialer som
 amorfe metaller, legeringer med hukommelse, polymere ledere for elektri-
 citet, carbonfibre, osv •••• , er blevet gjort i USA og Japan.
 Alligevel offentliggafr de europreiske forskere en mrengde artikler, men de
 interesserer sig ikke for en teknologisk udm0ntning af forskningsresultaterne;
 - tre patenter ud af fire am nye materialer er indgivet af amerikanske eller
 japanske forskere;
 - hundreder af millioner af dollars anvendes hvert ar til direkte import i EF
 af nye materialer eller halvfabrikata eller til k0b af fabrikationslicenser
 i USA og Japan;
 hvert ar gar l igeledes tusinder af arbejdspladser tabt for den europa:!iske
 0konomi.
 Denne "teknologiske kl0ft" pa materialeomradet kan kun forklares ved en
 strukturel svaghed i europreisk forskning (mangel pa koordination,


text:
spredning af
 bestr~belserne, dobbeltarbejde, skarp adskillelse mellem medlemsstaternes
 administrationer og industrier).
 ---pagebreak--- 3-3
 Denne europreiske fors0mmelse af innovation i forbindelse med avancerede
 materialer fordobles 0jensynligt af en mangel pa industriel investering inden
 for et omrade, som er forbundet med en vis risiko.
 For at afb0de denne situation og opna st0rre nyskabelser eller fremkomsten af
 nye materialer vi l der bl ive brug for bade at fortsrette fors0get pa at
 perfektionere eksisterende eller "avancerede" materialer og for en bredt
 anlagt systematisk grundforskning. Midlerne ti l studiet af materialer har
 gjort betydelige fremskridt i de senere ar gennem fremstillingen eller
 projekteringen af store . videnskabel ige og tekniske instrumenter sasom
 partikel- eller stralingsk_ilder <se afsnit 5 "Store videnskabelige instru-
 menter"). En omfattende anvendelse pa europa!isk plan af disse nye midler
 skulle muligg0re betydelige fremskridt pa materialeomradet. Forskningen b0r
 ikke blot rettes imod en forbedring af materialeegenskaberne men ogsa af
 produktionsprocesserne, gennemf0relsesteknikker (limning, formning, osv •••• )
 og fors0gsteknikker. De materialeomrader, som ma tages i betragtning, er
 keramik med avancerede egenskaber, avancerede sammensatte materialer (metal,
 fibre, osv •••• ), polymerer, (ledere f.eks.), nye legeringer samt organiske
 molekyler eller proteiner til nye "biochips".
 Inden for denne ramme vil man kunne overveje en mere specifik anvendelse,
 nemlig anvendelsen af kemiske eller biokemiske f0Lere, baseret pa en model af
 de menneskelige sanseorganer, som vil kunne anvendes savel inden for medicin
 (f.eks. sukkersyge) som i styringen af industrielle processer (se afsnit 2
 "Bioteknologier").
 Knyttet til dette materialeomrade vil der kunne iva!rksrettes en specifik aktion
 vedr0rende supraledning. Denne teknologi er knyttet til talrige anvendelser:
 foruden dem, der befinder sig pa forskningsniveauet, sasom h0jenergi- eller
 ---pagebreak--- 3-4
 i
 fusionsfysik, kan der im0deses mere industrielt betonede anvendelser, navnlig
 inden for transport (tog med magnetisk suspension) og fremstilling og
 transport af elektrisk energi (vekselsstr0msgeneratorer, kabler). Specielt vil
 udviklingen af k0Lesystemer til en konkurrencedygtig pris samt udviklingen af
 en europreisk teknologi og kapacitet til fremstilling af supraledende magneter
 pa bestilling kunne frembyde interessante muligheder for europreisk industri,
 som 0vrigt rader over en anerkendt kompetence pa omraderne metallurgi,
 metal fabrikation og pa Lavtemperaturomradet. Et koordineret program, som
 navnlig er rettet mod udviklingen af nye supra-ledende materialer (legeringer
 "A15", niobium-tin, f.eks.), mod selve k0Lesystemet (helium II) og teknikkerne
 til fremstilling af supraledende magneter, vil kunne medf0re betydelige frems-
 kridt pa dette omrade.
 Endelig vil en anden specifik aktion knyttet til materialeomradet kunne besta
 i unders0gelsen af et avanceret fremdrivningssystem inden for Luft- og
 rumfart, f.eks. en statoreaktor til overlydshastigheder. Udviklingen af et
 sadant system, som utvivlsomt ville anvende brint som brrendstof, ville udg0re
 en veldefineret videnskabel ig og teknologisk udfordring for det europreiske
 videnskabelige og industrielle Frellesskab. Kombinationen af arbejde vedr0rende
 materi a Ler, forbrrendi ngsfrenomener, st rukturer og aerodynami k sku LLe si kre
 Europa et uafhrengigt teknologisk grundlag, som navnlig ville kunne anvendes pa
 omradet kommerciel flyvning ved meget stor hastighed. Dette omrade ville kunne
 vinde fornyet interesse, hvis den n0dvendige opmrerksomhed blev viet
 problemerne i forbindelse med markedet og de begrrensninger, der knytter sig
 til milj0beskyttelsen. Det er klart, at den


text:
europreiske Luft- og
 rumfartsindustri ikke er i stand til selv at finansiere et sadant projekt, som
 bade er Langsigtet og forbundet med stor risiko.
 ---pagebreak--- 4-~
 4. OPTIK OG LASERE
 Europa har i arhundrede haft monopol pa udviklingen af optikken - udvikling af
 teorien savel som af instrumenter og komponenter. Men i de sidste artier har
 Europa mistet dette monopol: talrige vigtige udviklinger og nye anvendelser er
 virkeliggjort hovedsagelig i USA og i en vis udstrmkning i Japan. Europmisk
 industri er dog stadig i stand til at eksportere inden for visse sektorer.
 Disse industrier, som er knyttet til den fremspirende laserindustri, det
 generelt hc!Sje uddannelsesniveau inden for optik og hermed forbundne omrader
 samt de talrige potentielle anvendelser inden for denne sektor. udgc!Sr et
 frugtbart omrade for en omfattende fallesskabsaktion med sigte pa at generobre
 en del af det tabte terrmn og tage konkurrencen op over for udlandet.
 F&U rettet mod udvi kl ingen af opti k og navnl ig Lase re vil saledes kunne
 forventes at forbedre konkurrenceevnen hos et start antal virksomheder ved at
 perfektionere de konventionelle teknikker og indfc!Sre nye teknikker. Nogle af
 disse muligheder og nogle F&U-emner er beskrevet i det fc!Slgende.
 De industrielle lasere (hovedsagelig co 2 og Nd.YAG) til arbejde med metaller
 (boring, skmring, svejsning, lodning, klipning, overfladebehandling) koster
 for tiden fra 50-200 dollars/Watt. De komplette systemer udgc!Sr en investering
 pa fra 100 000 til 1 000 000 dollars. Selv om antallet af industr·ilasere er
 stigende - navnlig fordi arbejdet med laser kan ske med en prmcision og en
 fleksibilitet, som ikke er mulig med konventionelle systemer, i det mindste
 ikke for ikke-metalliske materialer - er det stadigvak nc!Sdvendigt at nedbringe
 omkostningerne, og man ma afvente hc!Sjere ydeevne, bedre levedygtighed og mere
 nc!Sjagtige sigtesystemer. Der ma findes smrl ige lc!Ssninger for metaller med
 utilstrmkkelig absorption sasom guld, s0lv, kobber, messing, aluminium.
 ---pagebreak--- Inden for kemj_ skulle udviklingen af den selektive fotokemi ved hjrelp af laser
 kunne forbedre konkurrenceevnen ved fabrikation i sma mrengder. Isotop-
 adskillelse, behandling af radioaktivt affald og kemisk affald, syntese af
 kemiske produkter med meget h0j vrerdi og af farmaceutiske produkter af meget
 halj renhedsgrad er ligeledes potentielle anvendelsesmuligheder, hvoraf flere
 afhrenger af udviklingen af ultraviolette lasere.
 Inden for medicin, hvor anvendelsen af lasere vokser nresten eksponentielt, og
 hvor laserterapien i visse tilfrelde allerede har vist sin overlegenhed over de
 konventionelle teknikker, vil udviklingen kunne faire til systemer af optiske
 fibre til belysning, billeddannelse og kirurgi i vanskeligt tilgrengelige dele
 af det menneskelige legeme. Specielt synes udviklingen af lasere med frie
 elektroner srerlig egnet til medicinske anvendelser takket vrere deres store
 valg af frekvenser, deres h0je intensitet og mulighederne for at styre
 stralens dimensioner og impulsens lrengde.
 Nye udvi kl i nger af lase re vi l i betyde l igt omfang kunne udvide deres rol le
 inden for omrader, hvor de allerede er meget anvendte sasom telekommunikation,
 n0jagtig maling pa afstand af dimensioner, former, hastighed og acceleration
 savel som ved ikke-destruktiv kontrol.
 Ende l ig vi l for sa vidt angar


text:
energiomradet uden for den anvendelse, der
 allerede g0res i forskningen af termonuklear fusion ved den f0rste
 indeslutning, udviklingen af meget kraftige lasere kunne studeres i forbin-
 del.se med en sidel0bende udvikling af meget store spejle for engang i
 fremtiden at faire til nye systemer til transmission af energi uden kabel over
 store afstande, systemer som udviklingslande (Afrika, Sydamerika) vil kunne
 drage fordel af.
 ---pagebreak--- 4-3
 Mange af disse anvendelser afhmnger af udviklingen af materialer, bestanddele
 og teknikker som materialer i besiddelse af et brydningsindeksgradient;
 optiske materialer af h0j kvalitet i det infrar0de omrade (b0lgelmngderne for
 co 2-laseren); katodefo~st0vningsteknikker (sputtering) til en bedre
 vedhmngning af overfladebeklmdninger; optiske processer til fabrikation af
 halvledermaterialer; holografiske komponenter til specielle funktioner,
 herunder til frembringelse af edb-genererede hologrammer; materialer med
 optisk ikke-linemr virkning til fremstilling af optiske processorer; plast med
 optisk kvalitet; teknikker til fabrikation af asfmriske komponenter, osv ••••
 Indvirkningen pa 0konomien vil utvivlsomt vmre betragtelig: vmrditilvmksten i
 fotonindustrien (f0rst og fremmest lasere og optiske instrumenter) bel0b sig
 til ea. 2,7 mia dollars i USA i 1981. Alle markedindikatorer tyder pa en
 betydelig vmkst: i USA im0deses det, at markedet for lasere til civil brug vil
 vokse fra 210 mio dollars i 1982 til 1,6 mia dollars i 1995. Det anslas, at i
 Japan vil markedet for lasere, fibre, detektorer og komplet udstyr vokse fra
 460 mio dollars i 1980 til 65 mia dollars i ar 2000.
 En vmkst af denne st0rrelsesorden vi l klart fa beskmftigelsesmmssige
 virkninger: i USA f.eks. er beskmftigelsen i fotonindustrien vokset med ea.
 20% i perioden 1978-1982.
 Selv om ovennmvnte eksempler ikke er helt aktuelle og kun vedr0rer situationen
 i USA, er det klart, at fotonindustrien er et omrade med stmrk teknologisk
 vmkst, som vi l v.ere i stand ti l at forbedre l ivskval iteten, industriens
 konkurrenceevne og beskmftigelsen.
 ---pagebreak--- 4-4
 Der kan im0deses to vigtige projekter:
 - Udviklingen af en kontinuerlig co 2-laser af st0rrelsesordenen 50 kW inden
 for 5 ar vil kunne vare pabegyndt pa europaisk plan med hovedvagten lagt pa
 problemerne i forbindelse med industriel udnyttelse af dette varkt0j
 Comkostninger, levedygtighed, transpottsystem for stralebundtet, ydeevne med
 hensyn ti l energi og styring af effekten, l0sninger for bearbejdning af
 reflekterende metaller som aluminium, guld, kobber ••• ) for bearbejdning og
 overfladebehandling af bade metalliske og ikke-metalliske materialer. I
 fremtiden vi l et sadant varkt0j ogsa kunne anvendes ti l andre formal som
 energitransport mellem jorden og satelliter eller endog til rumforsvars-
 forma l.
 - Det andet hovedomrade er udviklingen af emitterende lasere med korte b0lge-
 langder Ch0jt oppe i det ultraviolette omrade eller endog r0ntgenstraler).
 Den mest lovende l0sning er den excimere laser, som pa grund af de store
 variationsmuligheder i lasermilj0et g0re det muligt at frembringe en bred!
 vifte af b0lgelangder tilpasset den selektive fotokemi: isotopadskillelse,
 syntese af savel farmaceutiske som kemiske produkter med meget h0j renhed,
 processer til fabrikation af integrerede kredsl0b Clitografi, palagning af
 dielektriske lag). Et mal vil kunne vare inden fem ar at fremstille en
 laser, som emitterer 1 kW ved en


text:
b0lgelangde pa under 200 nm.
 Sidel0bende med disse specifikke bestrabelser b0r forskningen af materialer,
 bestemt til f.eks. optiske elementer, vinduer og bekladninger tilpasset til
 laseres b0lgelangder, af produktionsteknikker, f.eks. bekladninger eller
 asfariske elementer samt fardigudviklingen af komponenter fortsattes aktivt.
 Det er klart, at de foreslaede arbejder savel inden for optik som i visse
 ti l falde for lasernes vedkommende vi l fa vi rkninger for de systemer ti l
 opbservation af jorden, der er navnt under pkt. 2.6 ovenfor.
 ---pagebreak--- 5-1
 5. STORE VIDENSKABELIGE INSTRUMENTER
 KILDER TIL PARTIKLER/STR~LER
 I L0bet af de sidste 30 ar har vor viden om materiens mindste bestanddele og
 de krillfter, som holder dem sammen, gjort betydelige fremskridt. Disse
 fremskridt er muliggjort takket Villre ibrugtagningen af stedse kraftigere
 accelleratorer og kollisionsringe. Men resultaterne af den teoretiske
 forskning af en enhedsmodel, sa simpel som mulig, baseret pa et reduceret
 antal partikler og krillfter, vil kun blive bekrillftet af fors!6g gennemf!6rt i
 enorme ringe med en diameter pa flere km under anvendelsen af midler, som kun
 kan realiseres pa!6 europillisk plan, og ved hjilllp af teknikker, som er udviklet
 og frugtbargjort inden for samtl ige avancerede teknologiske omrader
 '
 (materialer, supraledende magneter, vacuumteknik, osv •••• ).
 Til samme kategori af udstyr h!6rer de store synchrotroner til frembringelse af
 intense Lysknipper frembragt ved acceleration af partikler (elektroner) under
 indvirkning af ydre magnetfelter. Det saledes frembragte Lys har en rillkke
 anvendelsesmuligheder savel pa forskningsomradet som i industrien
 (unders!6gelse af overflader, spektrometri, katalyse, diffraktion, r!6ntgen-
 Litografi, osv •••• ).
 Ligesom alle de andre store forskningsanlillg, som drives af en rillkke stater,
 bidrager de store acceleratorer i betydel ig grad ti L at sammensvejse det
 videnskabelige fillllesskab i samtlige deltagende Lande. I alvrigt er selve
 omfanget af disse projekter samt betydningen og nyhedsvillrdien af de
 opdagelser, som de muliggalr, med til at skabe ny tillid til Europas fremtid,
 til at det vil Villre i stand til at bekrillfte sin betydning pa verdensplan
 gennem en stedse snillvrere filllles anvendelse af sine menneskelige og materielle
 ressourcer.
 ---pagebreak--- 5-2
 Pa et umiddelbart mere konkret plan vil konstruktionen og ibrugtagningen af en
 star lysfrembringende synchrotron fa betyde l i ge soc io-0konomi ske vi rkninger
 navnlig i forbindelse med de industrielle anvendelser af denne straling og
 den tvmrfaglige karakter af disse anvendelser, som vil g0re dette anlmg til et
 samlingssted for gensidig frugtbarg0relse af praktisk talt alle industrielle
 forskningsomrader inden for kemi (reaktionskinetik, anvendelser af fotokemi,
 produktanalyse, ••• ) pa omradet materialer (unders0gelse og styring af deres
 struktur, af diverse ti lberedelsesfaser, overfladeegenskaber, ••• ) og pa
 omradet bioteknologi (strukturen af komplekse molekyler, biokemi,
 produktkontrol og -analyse, ••• ).
 ---pagebreak--- 5-3
 AVANCEREDE VINDTUNNELER
 Udviklingen af flyindustrien kraver anvendelse af avancerede vindtunneler, som
 kan simulere _flyvebetingelserne for bade under- trans- og overlydsflyvning.
 Deter anlag, som er uundvarlige for udviklingen af nye fly for sa vidt angar
 bade flykroppen og motorerne. At forsyne Europa med en avanceret aerodymanisk
 vindtunnel er en n0dvendig betingelse for at bevare Europas konkurrenceevne pa
 aeronautikomradet. Sidel0bende hermed ma der udvikles studier af "digitale


text:
vindtunneler", som ikke er andet end tredimensionale simulatorer, som har
 behov for en datakraft, som f0rst vil kunne opnas i begyndelsen af 199O'erne.
 Disse digitale vindtunneler vil 90re det muligt at opstille modeller af de
 aerodynamiske str0mninger omkring hindringer med kompleks geometri, og dette
 er af afg0rende betydning for udviklingen af fremtidige h0jt integrerede
 konfigurationer, af fremdrivningsmidler og strukturer. Disse simulationer vil
 saledes muligg0re en betydelig reduktion af det voksende antal timer i
 vindtunneler, som ellers hurtigt ville blive umulige i praksis.
 ---pagebreak--- 6.1
 6. BREDBXNDSTELEKOMMUNIKATION
 6.1. Sammensmeltningen af telekommunikation, informatik og det audiovisuelle
 omrade vi l betyde, at telekommunikationsomradet rendrer karakter, at
 informatikudstyret (telematikudstyret) udnyttes bedre, og at virksomheder
 og private kan tilbydes langt flere tjenesteydelser.
 De kommende 15 ars investeringer inden for telekommunikation i
 Frellesskabet anslas til mellem 500 og 1 000 mia ECU. Disse investeringer
 -skal f0rst og fremmest bruges til udskiftning af de bestaende centraler
 og transmissionslinjer med teknisk og 0konomisk bedre produkter.
 Disse investeringer og de herti L knyttede tjenesteydelser far di rekte
 indvirkning pa beskreftigelsen. Oprettelse af sadanne "datahovedveje" vil
 nemlig f0re til udnyttelse af udviklings- og investeringsmulighederne i
 sektoren for terminaler og tjenesteydelser, samtidig med at
 beskreftigelsen i elektronikindustrien forbedres og der skabes nye
 serviceydelser til erhvervslivet. Med et stort skridt fremad i
 "omkostninger og ydeevne" vil de avancerede telekommunikationstjenester
 give Frellesskabet et virkeligt forspring ved etablering af nye eller
 fornyede 0konomiske aktiviteter.
 Hovedvregten ma sa Le des lregges pa at forbedre kva Li tet/pri s-forho ldet for
 telekommunikationsudstyr og -tjenester og at stille avancerede tjenester
 ti l radighed for brugerne ti L en acceptabel pris. Dette vi L aff0de en
 gunstig trafikudvikling, saledes at teleselskabernes investeringer kan
 amortiseres under rimelige vilkar.
 En betingelse for udviklingen af disse sektorer er, at der g0res
 fremskridt inden for mikroelektronik, optoelektronik og kommunikations-
 programmel. Der skal srettes kraftigt ind pa ikke blot at oprette den
 avancerede infrastruktur, hvormed informationen kan overf0res, men ogsa
 pa at udvikle terminaludstyr, tjenesteydelser og nye anvendelses-
 muligheder for disse.
 ---pagebreak--- 6.2
 6.2. Set fra den teknologiske side har udviklingen af telekommunikationssyste-
 mer vmret prmget af to hovedtendenser, dels stigende anvendelse af
 digitale signaler i stedet for analoge signaler, dels transmission og
 behandling af disse signaler ad optisk vej i stedet for ad rent
 elektronisk vej.
 Overgangen fra elektronik til optik frembyder betydelige fordele for
 n0glefunktionerne inden for telekommunikation, transmission, kobling,
 behandling og Lagring af signalerne. Teknologien for optisk signaltrans-
 mission er allerede forholdsvis Langt fremme Ci hvert fald for Lyslederes
 vedkommende), medens de 0vrige funktioner endnu befinder sig pa et
 tidligt laboratorieudviklingsstadium.
 I teorien skulle optisk kobling, signalbehandling og lagring have Langt
 h0jere ydeevne end deres modstykke i elektronikken. Dette hmnger sammen
 med, at Lys har Langt bedre egenskaber med hensyn til hastighed,
 mobi itet og b0Lgelmngde end elektroner. Et optisk koblingssystem pa
 1 cm
 2 kan behandle 10 mi l Lioner uafhmngige Lysbundter og koble hver
 eneste pa mindre end 30 picosekunder. En optisk processor af samme
 st0rrelse ville i princippet kunne handtere 300 000 gigabits pr. sekund,
 hvi Lket


text:
svarer ti L, at den ene halvdel af verdens befolkning f0rer
 billedtelefonsamtaler med den anden halvdel.
 Pa lidt lmngere sigt giver den optiske teknologi udsigt til et sadant
 pris/ydeevne-forhold, at de avancerede telekommunikationstjenester
 (bredbandstjenester) kan tilbydes til priser svarende til dagens telefon-
 takster, dvs. at de bliver til radighed for nmsten alle.
 ---pagebreak--- I I
 6.3
 6.3. F0lgende udviklingsprojekter vil kunne komme i betragtning~
 a. Optisk processor til kommunikation
 En sadan processor er den centrale komponent, som hele det optiske
 kommunikationssystem bygges op omkring. Dens hovedfunktioner er:
 - Input/output Cmultipleksering, demultipleksering, signalgenkendelse
 og -omdannelse, signaludsendelse og -modtagelse, m.m.)
 - Kobling
 - Styring (signalbehandling, trafikstyring, systemvedligeholdelse og
 -overvagning)
 - Vekselvirkning med operat0rerne og milj0et.
 Disse funktioner bliver udf0rt/styret af h0jtydende programmel st0ttet
 af evolutionar starkt distribueret systemarkitektur.
 De n0dvendige ressourcer anslas til 1 500 mand/ar i 10 ar.
 b. Miniaturiseret radiotelefoni
 Mobilitet og disponibilitet er to centrale elementer i udviklingen af
 kommunikation. Ultralette personlige terminaler er hovedbestanddelene
 i denne udvikling inden for offentlig celleopbygget radiotelefoni.
 Hertil kraves der en betydelig indsats pa f0Lgende omrader:
 - Miniatureradiosendere/modtagere med lavt effektforbrug
 - Celleopbyggede radiosystemer med h0j tathed
 - Metode til fleksibel styring af frekvenser og trafik.
 De n0dvendige ressourcer anslas til 400 mand/ar i 5 ar.
 ---pagebreak--- 6.4
 6.4. Igangsretning af teknologiudviklingsprojekter med henblik pa indf0relse af
 integreret bredbandskommunikation opfylder alle kriterierne for et
 storstilet europreisk projekt af vidtrrekkende 0konomisk og samfundsmressig
 betydning. Devil stimulere teknologiske fremskridt pa flere n0gleomrader
 (bl.a. mikroelektronik og optoelektronik). De far mange anvendelses-
 mul igheder, bygger pa veletablerede industrigrene og kan knyttes ti L
 igangvrerende programmer (f.eks. ESPRIT samt nationale programmer sasom
 ALVEY, Frankrigs elektronikprogram og Forbundsrepublikken Tysklands
 program for mikroelektronik, informationsteknologi og kommunikations-
 teknik).
 Endelig vil de bringe Frellesskabet nrermere opfyldelsen malsretningen om
 regionaludvikling, samt skabe arbejdspladser og 0ge eksporten.
 ---pagebreak--- 7-1
 7. EN NY GENERATION AF TRANSPORTMIDLER
 Hovedkravene til fremtidens transportformer er sikkerhed, milj0beskyttelse,
 hurtighed og energibesparelse.
 Den nye informationsteknologi og datamatintegreret fabrikation skulle
 sammen med udvikling af nye materialer og basisteknologier kunne tilgodese
 disse hovedkrav.
 Hurtigheden (der hamger sammen med sikkerhed og miLj0beskyttelse) b0r i
 f0rste raikke dreje sig om overlydsfly (se afsnittet om nye materialer) og
 h~jhastighedstog.
 Sikkerhed, mi lj0beskyttelse og energibesparelser b0r falrst og fremmest
 handle om vejtransport, saledes at anta,llet af sammenstald, luftforureningen
 og energiforbruget vi rkel ig bl iver reduceret i de kommende ti ar. Pa
 grundlag af den nye teknologi vi l der endvidere kunne galres betydel ige
 fremskridt inden for bytransport.
 Inden for sikkerhed og bekvemmelighed ved vejtransport b0r der eksempelvis
 i gangsaittes et proj ekt for udvikling af et satellitbaseret navigations-
 udstyr, som fra et industrielt synspunkt har den fordel at vaire et
 komplekst system. Derfor vil projektet have en igangsaittende virkning for
 en Lang raikke sektorer, idet der er tale om udvikling af digitale vejkort
 (teknologi for sma skairme med halj oplalsning), etablering af digitale
 radioforbindelser med de faste modtagere samt forbedring af signal-
 naljagtigheden (de aktuelle civile navigationssystemers naljagtighed
 ---pagebreak--- 7-2
 pa 100 m er utilstrmkkelig for vejtrafik, selv pa de vigtigste motorveje).
 Desuden vi L


text:
et sadant proj ekt fa konsekvenser for mange and re
 anvendelsesomrader (styring af en transportk0ret0jspark, anvendelse i
 Landbruget til automatisering af Landbrugsmaskiner, m.m.). Til gennemf0-
 relse af et sadant projekt krmves der 12 maneder til fastlmggelse af
 specifikationerne, 2 ar til en gennemf0rlighedsunders0gelse af to eller tre
 alternativer samt 3-4 ar til udvikling af det ved afslutningen af anden
 fase trufne valg. Definitionsfasen krmver en arbejdsstyrke pa 30 mand/ar.
 Arbejdsindsatsen i de f0Lgende faser afhmnger af de i f0rste fase fastlagte
 specifikationer.
 Et andet igangsmttende projekt vedr0rende fmrdselssikkerhed kunne omhandle
 gennemf0rligheden af et motorvejssystem med automatisk transport. Med
 hensyn ti L n0dvendige midler og mul ige f0Lgevi rkninger er dette projekt
 mere vidtrmkkende end det foregaende, idet formalet er at bygge en
 fuldskalaprototype af en automatisk motorvej. Tilden ende bliver der
 f0Lgende opgaver at L0se:
 - udformning af systemet
 - udvikling af vmrkt0jer til overordnet kontrol af str0mmen af automatiske
 k0ret0jer
 - udvikling af adgangssystemer og reguleringsprocedurer (ved uforudsete
 uheld)
 - udvikling af kontrolenheder til selve k0ret0jerne
 - L0sning af problemerne omkring tilpasning af normale k0ret0jer til
 automatisk styring.
 ---pagebreak--- 7-3
 Et sadant projekt er ganske vist ambiti0st og bekosteligt, men bortset fra at
 der kan drages fordel af forskning og nyudviklinger inden for automatisering
 af j ernbane- og byt ransport (hvor Europa er sa?rde Les langt fremme), kan det
 '.",·'
 bidrage va?sentligt til at forbedre sikkerheden og den samlede effektivitet ved
 ve j t rans po rt.
 Til gennemf0relse af dette projekt kra?ves der af st0rrelsesordenen 8-10 ar:
 - en definitionsfase pa 18 maneder
 - en trearig fase til en gennemf0rlighedsunders0gelse, hvori forskellige
 offentlige og private virksomheder og institutioner deltager (transport-
 'f?rsknj~gsinstitutter, fa?rdselssikkerhedsorganer, bilfabrikanter, m.m.)
 - fuldskalafors0g i 4-5 ar (udvikling og opsa?tning af udstyr, fors0g og kon-
 klusioner)
 Definitionsfasen kra?ver en arbejdsindsats pa ea. 200 mand/ar.
 Projekter inden for denne sektor vi l have stor samfundsma!ssig og pol itisk
 betydning og stimulere den teknologiske udvikling. De vil saledes indvirke
 gunstigt pa virksomhederne i automobilsektoren og medvirke til at styrke
 elektronikindustrien, som skal tage deli denne udvikling.
 ---pagebreak--- 8-1
 8. UDNYTTELSE AF RUMMET
 Samtidig med at der under de amerikanske militare programmer stadig udvik-
 les nye detektionssystemer OR, synl igt lys, mikrobaHger) ti l de
 ombordvarende systemer for tidstro behandling og analyse af de modtagne
 signaler, vil teknologioverfalrslen pa dette uhalre fallsomme omrade til
 stadighed blive indsnavret.
 Dersom man i Europa ikke fremskynder sin egen udvikl ing af sensorer og
 systemer til behandling og analyse, vil man efterhanden komme langere og
 langere bagud inden for observation af jorden.
 Observation af jorden giver imidlertid oplysninger af stalrste betydning for
 en Lang rakke sektorer sasom miljalbeskyttelse, klimatologi, meteorologi,
 oceanografi, hydrologi, landbrug (prognoser for halstudbytter og udnyttelse
 af jorden), rastoffer (via geologi), · transport, fi skeri og udvi kl ings-
 bistand.
 Med disse oplysninger kan Fallesskabets politik inden for ovennavnte
 sektorer s<Ettes mere effektivt ind, og samtidig kan Europa inden for de
 fallsomme omrader som f.eks. landbrug ikke kan tillade sig at vare uvidende
 om sadanne oplysninger, som konkurrenterne har adgang til.


text:
Rummet er et oplagt felt for tvarnational forskning, hvis f0lgevirkninger
 pa omrader af falles interesse (falles pol itikker) berettiger offentl ig
 finansiering, og som har igangsattende karakter og frembyder muligheder for
 samarbejde med tredjelande.
 ---pagebreak--- 8-2
 De beslutninger, der blev truffet i Den europreiske Rumfartsorganisation (ESA)
 i januar, tager sigte pa at styrke Europas selvstrendighed i forbindelse med
 udnyttelsen af rummet (jordobservation, telekommunikation, vregtl0shed, rum-
 fartsvidenskab og -teknologi) og at bevare uafhrengigheden inden for
 ~- opsendelsessystemer C~riane-programmet).
 Med henblik pa en udvikling af disse teknikker pa europreisk plan kunne man
 forestille sig et integreret observations- og kommunikationssatellitsystem,
 hvor nuvrerende satellitgenerationer sasom SPOT (Frankrig) og ERS-1 (ESA)
 knyttes sammen med nyudviklinger, bl.a. af en star polomkredsende station til
 jordobservation, som jrevnligt bes0ges af astronauter ("mantended"). Denne
 station dr0ftes i 0jeblikket i forbindelse med europreisk deltagelse i den
 amerikanske rumstation.
 Telekommunikationssatellitternes n0glefunktion ligger inden for opbygning af
 et bredbandskommunikationsnet inden for Frellesskabet, men de bliver ligeledes
 af st0rste vigtighed for at bringe oplysningerne fra jordobservationssatel-
 l itterne frem til analysecentrene.
 Radioastronomi ved interferometri med star grundflade er undergaet en rivende
 udvikling pa jorden Cf.eks. Cambridge, Very Large Array i USA) og har sat ny
 fart i udforskningen af verdensrummet. Med et sadant interferometer i kredsl0b
 om jorden vil man kunne komme uden om visse begrrensninger som f.eks.
 observationsstedets fysiske dimensioner. Udover avancerede teknikker inden for
 millimeterb0lger krreves der hertil h0jt avancerede teknikker til samling af
 strukturen i rummet og ti l ultran0jagt"ig retningsbestemmelse af antenner i
 kredsl0b.
 ---pagebreak--- 8-3
 Analogt hermed kunne man ligeledes trenke sig opsendelse af et optisk
 interferometer, som desuden ville krreve udvikling af nye optiske teknikker
 (spejle og tilh0rende detektorer jf. pkt. 3.12 lasere og optik).
 Interferometri vi L utvivlsomt indebrere et vist internationalt samarbejde om
 observationerne, bl.a. med USA og Sovjetunionen.
 Medens man i Europa afventer udviklingen af en rumstation, som skulle komme i
 kredsl0b i 1992, har man takket vmre Spacelab kunnet gennemf0re fors0g med
 fremstilling af materialer i rummet. Fra 1988 bliver der mulighed for
 deltagelse i lrengerevarende rumrejser (6 maneder) med "European Retrievable
 Carrier". Der foreslas taget skridt til at yde koordinerende bistand til de
 industrier, som matte vrere interesseret i produktion i rummet (farmaceutiske
 produkter, krystaldyrkning, biologiske processer m.m.), sa de far bedre
 kendskab til foreliggende muligheder.
 Endvidere findes malene for et europreisk teknologiprogram ogsa blandt det
 europreiske rumprograms mal. Udvikling af ~t bemandet rumfart0j "Hermes" med de
 teknologiske udfordringer, det f0rer med sig, b0r derfor, ligesom den vigtige
 politiske malsretning om at 90re Europa fuldstrendig uafhrengig i den bemandede
 udnyttelse af rummet, i h0j grad nyde fremme.
 Aktiviteter inden for produktion i rummet b0r have f0lgende hovedmalsretninger:
 - at 0ge erhvervslivets viden om teknikker til fremstilling og forbedring af
 produkter i vregtl0shed og h0jvacuum
 ---pagebreak--- at fremmskynde tidligere anvendelse af fremstilling i rummet via pilot-
 fors0g, der baner vejen for aktiviteter i industriel skala.
 Der regnes med, at dette kan gennemf0res ved:
 - at s0rge for koordinering inden for den potentielle brugerkreds
 - at finde frem til virksomheder, som hidtil ikke har


text:
vi'l!ret tilknyttet det
 europi'l!iske rumprogram~ men som kunne blive involveret i nye aktiviteter, der
 bliver mulige
 - at opstille grupper af typiske pilotfors0g og i samarbejde med de ansvarlige
 europ~j~ke rumf~rtsmyndigheder at udvikle og indrette dem
 Den f0rste aktion ville Vi'l!re:
 - at indkalde ti L et m0de blandt potentielt interesserede brugerindustrier
 samt ESA og rumfartsindustrien, hvorefter der udarbejdes en plan for
 arbejde, som ville give de ncl!vnte industrier mulighed for at h0ste erfaring-
 er for rumflyvning.
 Dette kunne f0Lges op ved:
 - at give de eventuelt interesserede industrier meddelelse om fors0gs-
 mulighederne; at opstille en Liste over pilotfors0g, som kan finansieres
 fuldt ud, at udarbejde yderligere en Liste over fors0g, som kan finansieres
 delvis.
 ---pagebreak--- 8-5
 Der er tale om en Lang rrekke forskellige omkostninger, Lige fra den
 forholdsvis beskedne pris pa at finde frem til og koordinere de potentielt
 interesserede industrier ti L de sil'lrl ige midler ti L typiske forsaig. For
 sidstnil'lvntes vedkommende ma der regnes med omkostninger pa ea. 50 mio ECU.
 Under alle omstil'lndigheder vil programmet blive opdelt i faser, hvor der under
 den fairste tages kontakt med industrien, i den failgende udvikles pilotforsaig
 og i den sidste gennemfaires forsaig i rummet.
 ---pagebreak--- I ' I I
 9-1
 9. EROBRING AF HAVMILJ0ET OG UDFORSKNING AF JORDSKORPEN
 UNDERS0GELSE AF HAVMILJ0ET
 E·uropa kan med sine ea. ti tus·inde km kystlinje og nresten to millioner
 kvadratkilometer kontinentplade spille en afg0rende rolle med hensyn til
 beherskelse af havmilj0et og havets ressourcer, forudsat at der handles ud
 fra et globalt perspektiv og udarbejdes en plan, som kan mobilisere
 forsknings- og udviklingsindsatsen.
 Ivrerksrettelsen af en sadan plan krrever overvinding af betydelige tekniske
 vanskeligheder • De teknologiske fremskridt skal nas ved at L0se disse
 . problemer. Erobringen af havet er en udfordring, ikke blot i de sektorer,
 der allerede er i hastig udvikling (elektronik, telekommunikation,
 .robotteknik ••• ), men ogsa, og uden tvi~L i endnu h0jere grad, pa de mere
 klassiske omrader som kemi, biologi, teoretisk materiallrere, for ikke at
 tale om ultrah0jtryksteknik eller metallurgi.
 Her er der ikke blot lejlighed til at udbygge vor grundviden og abne store
 nye horisonter, men ogsa mulighed for at udvikle et start udbud af nye
 teknologier, som pa lrengere sigt kan give Europa en rrekke f0rsteklasses
 trumfer.
 I modsretning til den situation, der er fremherskende pa flere andre omrader
 inden for avanceret teknologi, er oceanografien og den oceanografiske
 tekni k i Europa absolut pa h0jde med de andre magters. Ved at vrelge
 erobringen af havmilj<6et som et af de forenede emner i Europas teknologiske
 ambitioner, kan Europa pa fa ar opna en f0rersti ll ing pa verdensplan pa
 ---pagebreak--- 9-2
 dette Lovende omrade, foretage en betydelig udvikling af st0tteteknologi-
 erne og h0ste det heraf f0Lgende industrielle udbytte, uden herved dog at
 udelukke andre anvendelser af strategisk art.
 Hovedformalet er at fremme menneskets fysiske nrervrerelse i havmilj0et og pa
 oceanbunden.
 En n0glefaktor i dette foretagende er udformningen og oprettelsen ~
 arbejdsbaser, det vrerende sig selvdrevne eller i form af faste moduler, til
 beboelse, dybhavsunders0gelser og arbejde


text:
pa stedet, hvor hotelkapaciteten
 og dykkedybden 0ges gradvis.
 Dybe boringer, ti l geologisk udforskning og prospektering efter gas- og
 olieressourcer, samt udvikling af robotapparater, til diverse unders0gelser
 Cefters0gning efter og udnyttelse af ressourcer i og pa havbunden eller
 inspektion og vedligeholdelse af boreudstyr, r0rledninger osv.) er to
 anvendelsesomrader, som den europreiske industri kunne drage stor fordel af.
 Pa dette niveau begrrenser analysen sig til de teknologier, der har det
 st0rste applikations- og vmkstpotentiel, og er de bedst egnede til at 0ge
 eksisterende ekspertise eller til at stoppe hullerne, og som i sig selv
 krrever store investeringsbel0b, men samtidig er en betingelse for at der
 senere kan indtjenes endnu st0rre bel0b, og hermed er deaf srerlig strate-
 gisk betydning.
 ---pagebreak--- 9-3
 UNDERS0GELSE AF KONTINENTSKORPEN
 I flere ar har specialisterne pa det geovidenskabelige omrade staet over for
 et paradoks: medens kendskabet til oceanbundsskorpen er vokset enormt siden
 1968 takket vrere dybhavsboringsprojektet, er kendskabet til kontinentskorpen
 forblevet forholdsvis Lille.
 Men hvad kan man forvente af programmer med henblik pa unders0gelse af
 kontinentskorpen? Hovedsageligt et bedre kendskab til strukturer, materialer
 og vreskestr0mninger samt en rrekke praktiske resultater pa mere eller mindre
 Lang sigt. N0jagtigere udtrykt:
 1) Som videnskabelige resultater b0r nrevnes
 - Urfjeldenes, dybe sedimentbrekkeners og foldebjergkreders struktur og
 sammensretning;
 - arten og formen af st0rre diskontinuiteter i skorpen <store forkast-
 ninger);
 - arten og dybden af Mohorovi_ci-diskontinuiteten (Mohogrrensen) mellem
 skorpen og kappen i lithosfreren
 - bjergarters fysiske egenskaber; fordelingen og virkningerne af sprendinger
 i den dybe undergrund;
 - unders0gelse af vreske- og gasfaser samt deres oprindelse og str0mninger
 samt deres rolle i petrogenetiske og dynamiske processer.
 2) Som praktiske resultater skal nrevnes:
 - metal- og mineralforekomster: udvikling af magmasystemer (granitdomer),
 hydrotermale processer i den dybe undergrund, strukturbestemte mineral-
 koncentrationer;
 - geotermisk energi, gas- og olieprospektering (dybe brekkener) ... ,
 - jordskrelvsmekanismer og forebyggelse af jordskrelv;
 oplagring af nukleart affald
 - udformning og fremstilling af boreudstyr, der er tilpasset arbejdet under
 de harde betingelser i den dybe unde~grund.
 ---pagebreak--- 9-4
 Eksisterende programmer
 1) Store nationale programmer vedr0rende seismisk reflektion: DEK0RP i
 Forbundsrepublikken Tyskland, EC0RS i Frankrig, BIRPS i Det forenede
 Kongerige, C0C0RP i USA osv. Disse programmer gar ud pa at kortla!gge
 strukturer i dybder ned til omkring 50 km. Der finder bilateralt samarbejde
 sted.
 Det europa!iske Geotraverse-program, som er iva!rksat under Den europa!iske
 Videnskabssammenslutnings auspicier, stiler mod Lignende malsa!tninger.
 2) Programmer vedr0rende dybe boringer:
 superdybe boringer (10 til 15 km): Kola-halv0en i Sovjetunionen,
 bo reproj ekt i Appa Lacherne i USA, KTB-proj ektet i Forbundsrepubl i kken
 Tyskland
 - mel Lemdybe boringer <1 ti L 5 km): dybdeboringsprogrammet "Geologie
 profonde" i Frankrig, der blev indledt sidste vinter, og boringer af
 Lignende art i den vestlige del af USA.
 Under disse boringer vil der kunne udtages borepr0ver til direkte
 unders0gelse, samtidig med at der vil kunne foretages en ra!kke geologiske
 og geokemiske malinger in situ i borehullerne. Sadanne boringer har vist
 sig absolut n0dvendige for at kontrollere og pra!cisere de teorier, der er
 udledt af de store seismiske profi Ler, (Kola-boringen er et eksempel


text:
pa at
 de oprindelige forudsigelser er blevet modsagt).
 Mal og perspektiver for et internationalt samarbejde
 Selv om der allerede er knyttet kontakter mellem de forskellige ovenna!vnte
 programmers initiativtagere, er der endnu ikke organiseret noget egentligt
 internationalt samarbejde. Hovedparten af specialisterne 0nsker et sadant
 samarbejde.
 Emnerne for samarbejdet kunne bl.a. va!re:
 2 eller flere Landes fa!Lles unders0gelse af strukturer i den dybe under-
 grund
 - udvikling af metoder og instrumenter til geofysiske, geokemiske og
 hydrologiske malinger samt til udf0relse af boringer
 - overladelse af pr0ver fra dybe boringer til europa!iske Laboratorier;
 - oprettelse pa stedet af reelle faste Laboratorier til skorpeunders0gelser
 ("Crust Labs" analogt med "Space Labs").
 De perspektiver, der abner sig ved samarbejde om disse emner, ma ikke
 undervurderes. Ud over alle de videnskabelige, tekniske og 0konomiske
 resultater, der ma forventes, kommer muligheden for en gennemgribende
 dialog mellem specialister (geologer og geofysikere), en dialog som hidtil
 ikke har Va!ret tilstra!kkelig omfattende.
 ---pagebreak--- 10-1
 10. UNDERVISNINGS- 0G UDDANNELSESTEKNOL0GI
 Frellesskabet skal omstrukturere og 0ge indsatsen pa undervisnings- og
 uddannelsesomradet, hvis det fortsat vi l styre sin egen 0konomiske og
 politiske fremtid. Der er faktisk ikke andre muligheder for a~ kompensere
 for mangelen pa naturlige ressourcer i Europa (energi, malme) og for den
 ugunstige position dette medf0rer end at satse pa udviklingen af de
 menneskel ige ressourcer og pa udvikl ingen af de teknologiske ressourcer.
 For 0jeblikket udg0r udgifterne til undervisning og uddannelse under
 forskellige former nresten 7% af medlemsstaternes BNI. Kravet om
 undervisning og uddannelse er imidlertid voksende, og det tilfredsstilles
 kun delvis for 0jeblikket. Ikke blot er udbudet af fagomrader og specia-
 lister pa forskellige omrader konstant stigende, men eftersp0rgslen efter
 specialister er ogsa pa utallige omrader i stadig udvikling.
 Heraf opstar et st0rre behov for:
 - et st0rre udbud af undervisnings- og uddannelsestyper, for at kunne
 im0dekomme behovene for specialisering og tv~rfaglig virksomhed,
 en bedre adgang til undervisning og uddannelse, f.eks. ved at give
 adgang hertil efter behov, og ikke blot i bestemte Livsfaser og pa
 bestemte og forudfastlagte steder,
 - en bedre tilpasning til elevernes specifikke behov.
 Disse behov er vigtige, for sa vidt de kan forbedre undervisnings- og
 uddannelsesresultaterne i traditionel forstand, men de er ogsa vigtige af
 hensyn til det stigende behov for vedvarende undervisning og uddannelse af
 den erhvervsaktive befolkning. Den manglende tilpasning mellem behov og
 disponibel kapacitet er en af arsagerne til den strukturbestemte arbejds-
 L0shed, der forefindes i denne periode med teknologisk udvikling.
 ---pagebreak--- 10-2
 De traditionelle undervisnings- og uddannelsesmetoder har begrrenset
 mulighederne for at afb0de denne manglende tilpasning pa 0konomisk acceptable
 vi lkar. Fremskridtene inden for informationsteknologi og telekommunikation
 giver mulighed for at gribe sagen an pa en anden made, som er kendetegnet ved
 st0rre smidighed og bedre adgangsmuligheder pa bedre 0konomiske vilkar.
 Der er tale om det, der generelt kan betegnes som undervisningsteknologi. For
 at na sa langt, er det imidlertid ikke tilstrrekkeligt at kombinere edb,
 telekommunikation og fjernsyn for at transmittere programmerne, som det for
 eksempel for 0jeblikket sker i forbindelse med det abne universitet. En
 udvikling af undervisningen, som g0r


text:
det muligt fuldt ud at konkretisere de
 muligheder, der ligger i de nye teknologier, krrever et meget omfattende udvik-
 lingsarbejde over en Lang periode.
 Denne undervisningsform skal Lette uddannelse og omskoling i virksomhederne og
 administrationerne pa en sadan made, at uddannelsen pa alle niveauer bliver en
 integrerende del af det daglige arbejde.
 Det skal bemrerkes, at hovedparten af den teknologiske indsats for at udvikle
 det forn0dne undervisningsmateriel er neutral med hensyn til kulturelle
 srerprreg og i stor udstrrekning kan vrere uafhrengig af sprog og srerlige fag.
 Specifikke projekter pa undervisningsomradet vil opfylde et vresentligt behov
 pa det sociale og 0konomiske plan, stimulere forskningen og den teknologiske
 udvikl ing inden for store omrader og endvidere bidrage ti l at skaffe st0rre
 radighed over kvalificeret arbejdskraft. De produkter og tjenester, som dette
 vil medbringe:
 - vil indebrere mulighed for eksport af maskinel og programmel
 - vil fremme skabelsen af nye arbejdspladser inden for industri og servicefag
 - vil skabe nye muligheder for at fa drekket undervisningsbehovet i udviklings-
 lande.
 ---pagebreak--- 10-3
 Pa dette omrade br/Jr et igangsmttende projekt stile mod udvikling af europmiske
 oplmringskapaciteter ved hjmlp af avancerede teknologier. Det br/Jr navnlig
 vedrr/Jre:
 - udformning af edb-vmrktr/Jjer og -sprog, som er undervisningsorienterede;
 - udvikling af mikrovidenmodeller;
 - udvikling af kunstig-intelligens-tek11ikker til uddannelsesbrug;
 - udformning af integrerede kredslr/Jb til visse delfunktioner.
 Ivmrksmttelsen af et sadant projekt krmver fem til syv ar og en investering i
 forskning og udvikling, som svarer til 500 mandar i hele projektperioden.


text:
 Avis juridique important
 |
 21990A0421(01)
 AFTALE MELLEM DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB OG REPUBLIKKEN OESTRIG OM ETABLERING AF ET SAMARBEJDE PAA UDDANNELSESOMRAADET SOM LED I GENNEMFOERELSEN AF COMETT II ( 1990-1994 ) -
 EF-Tidende nr. L 102 af 21/04/1990 s. 0002
 AFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken OEstrig om etablering af et samarbejde paa uddannelsesomraadet som led i gennemfoerelsen af COMETT II (1990-1994) DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, og REPUBLIKKEN OESTRIG, i det foelgende benaevnt »OEstrig« begge i det foelgende benaevnt »de kontraherende parter« ER - ud fra foelgende betragtninger: Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Raadet«, har ved sin afgoerelse af 16. december 1988 vedtaget anden fase af programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder i Faellesskabet om uddannelse paa teknologiomraadet, i det foelgende benaevnt »COMETT II«; de kontraherende parter har en gensidig interesse i et samarbejde paa dette omraade som led i det bredere samarbejde mellem Faellesskabet og EFTA-landene paa uddannelsesomraadet; isaer vil et samarbejde mellem Faellesskabet og OEstrig med sigte paa at virkeliggoere de maal, der er opstillet for COMETT II, i sig selv kunne oege virkningen af COMETT II-aktionerne og herigennem hoejne kvalifikationsniveauet for saa vidt angaar de menneskelige ressourcer i Faellesskabet og i OEstrig; de kontraherende parter forventer derfor at drage gensidig fordel af OEstrigs deltagelse i COMETT II - BLEVET ENIGE OM FOELGENDE: Artikel 1 Der etableres et samarbejde mellem Faellesskabet og OEstrig om uddannelse paa teknologiomraadet som led i gennemfoerelsen af COMETT II. En redegoerelse for COMETT II-programmet og dets maal er indeholdt i bilag I. Artikel 2 OEstrig deltager inden for COMETT II's rammer i raekke foranstaltninger med sigte paa at fremme samarbejdet mellem oestrigske universiteter og virksomheder paa den ene side og universiteter og virksomheder i Faellesskabet paa den anden side om grunduddannelse og efter- og videreuddannelse inden for teknologi, navnlig hoejteknologi. Artikel 3 I denn aftale anvendes udtrykket »universitet« i vid betydning som betegnelse for alle former for uddannelsesinstitutioner paa det postgymnasiale trin, hvor der som led i en grunduddannelse og/eller en efter- og videreuddannelse udstedes eksamensbeviser eller kvalifikationsbeviser svarende til dette niveau, uanset hvorledes disse institutioner benaevnes i de enkelte kontraherende stater; udtrykket »virksomhed« anvendes som betegnelse for alle former for oekonomisk aktivitet, saavel store som smaa og mellemstore virksomheder, uanset disses retlige status og den nye teknologis anvendelsesform. Udtrykket omfatter ligeledes selvstaendige oekonomiske organisationer, navnlig handels- og industrikamre og/eller tilsvarende organer, faglige sammenslutninger samt arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer. Artikel 4 For de forskellige strenge under COMETT II er oestrigske »universiteter« og »virksomheders« deltagelse i aktiviteter og projekter under COMETT II undergivet foelgende vilkaar og bestemmelser: 1) STRENG A: Udvikling af uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (UPUV) Denne strengs indhold og maal er anfoert i bilag I, nr. 4, afsnit A (A - Det europaeiske net). OEstrig og oestrigske organer kan, paa lige fod med og paa samme vilkaar som Faellesskabets medlemsstater og organer, faa del i de ovennaevnte foranstaltninger. For UPUV'er af sektoriel art gaelder dog foelgende vilkaar: ii) Som


text: initiativtagere til projekter kan universiteter og virksomheder i OEstrig kun indgive ansoegning om finansiel stoette til etablering af et sektorielt UPUV, hvori organisationer fra mindst to af Faellesskabets medlemsstater deltager. Saadanne projekter kan desuden omfatte partnerorganisationer fra andre EFTA-lande, der har en samarbejdsaftale om COMETT-II; ii) som deltagere i projekter kan universiteter og virksomheder i OEstrig vaere medlemmer af et sektorielt UPUV, der ivaerksaettes af universiteter og/eller virksomheder i et af Faellesskabets medlemsstater, forudsat at det paagaeldende projekt, allerede uden deltagelse af en EFTA-partner, opfylder de opstillede betingelser for stoette til saadanne projekter. Universiteter og virksomheder i OEstrig kan ogsaa deltage i projekter, der ivaerksaettes paa initiativ af universiteter og/eller virksomheder i andre EFTA-lande, der har en samarbejdsaftale om COMETT II, forudsat at disse projekter opfylder kravet om, at organer fra mindst to af Faellesskabets medlemsstater deltager i projektet. 2) STRENG B: Udveksling tvaers over graenserne Denne strengs indhold og maal er anfoert i bilag I, nr. 4, afsnit B (B - Udveksling tvaers over graenserne). I henhold til denne aftale kan der via COMETT kun ydes stoette til udvekslinger i begge retninger mellem OEstrig og en af Faellesskabets medlemsstater. Universiteter og/eller virksomheder i OEstrig kan kun indgive ansoegning om finansiel stoette til at sende og/eller modtage studerende og/eller medarbejdere til og fra henholdsvis virksomheder og universiteter i Faellesskabets medlemsstater. Universiteter og virksomheder i en af Faellesskabets medlemsstater kan kun indgive ansoegning om finansiel stoette til at sende og/eller modtage studerende og/eller medarbejdere til og fra henholdsvis virksomheder og universiteter i OEstrig. Udvekslinger mellem to EFTA-lande kan ikke stoettes i henhold til COMETT II. 3) STRENG C: Faelles projekter for efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, og multimedie-fjernundervisning Denne strengs indhold og maal er anfoert i bilag I, punkt 4, afsnit C (C - Faelles projekter for efter- og videreuddannelse i teknologi, navlig hoejteknologi, og multimedie-fjernundervisning). Som initiativtagere til projekter kan universiteter og virksomheder i OEstrig kun indgive ansoegning om finansiel stoette til faelles projekter, hvori organisationer fra mindst to af Faellesskabets medlemsstater deltager. Saadanne projekter kan desuden omfatte partnerorganisationer fra andre EFTA-lande, der har en samarbejdsaftale om COMETT II. Som deltagere i projekter kan universiteter og virksomheder i OEstrig deltage i et faelles projekt, der ivaerksaettes paa initiativ af et universitet eller en virksomhed i en af Faellesskabets medlemsstater, forudsat at det paagaeldende projekt, allerede uden deltagelse af en EFTA-partner, opfylder de opstillede betingelser for stoette til saadanne projekter. Universiteter og virksomheder i OEstrig kan ogsaa deltage i projekter, der ivaerksaettes paa initiativ af et universitet eller en virksomhed i et andet EFTA-land, der har en samarbejdsaftale om COMETT II, forudsat at disse projekter opfylder kravet om, at organer fra mindst to af Faellesskabets medlemsstater deltager i projektet. 4) STRENG D: Supplerende igangsaetnings- og ledsageforanstaltninger Denne strengs indhold og maal er anfoert i bilag I, punkt 4, afsnit D (D - Supplerende igangsaetnings- og ledsageforanstaltninger). OEstrig deltager i informationssystemet for COMETT II, isaer gennem samarbejde om etableringen af et nationalt COMETT-informationscenter i OEstrig. OEstrig og oestrigske organer kan,


text: paa lige fod med og paa samme vilkaar som Faellesskabets medlemsstater og organer, faa del i de ovennaevnte foranstaltninger. Artikel 5 OEstrigs finansielle bidrag ved deltagelse i COMETT II-programmet beregnes i forhold til det beloeb, der hvert aar afsaettes paa De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget til daekning af udgifterne til COMETT II-programmet. Fordelingsnoeglen for OEstrigs bidrag fastsaettes som forholdet mellem OEstrigs bruttonationalprodukt (BNP) i markedspriser og summen af bruttonationalprodukterne i markedspriser for Faellesskabets medlemsstater og OEstrig. Dette forhold beregnes hvert aar paa grundlag af de seneste statistiske oplysninger fra OECD. De finansielle bestemmelser vedroerende det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af COMETT II i Faellesskabet, eksklusive EFTA-landenes bidrag, er anfoert i bilag II. Bestemmelserne vedroerende OEstrigs bidrag til udbygningen af COMETT II-programmet er anfoert i bilag III. Artikel 6 Med forbehold af de saerlige forskrifter i artikel 4 vedroerende oestrigske universiteters og virksomheders deltagelse, er betingelserne og vilkaarene for indgivelse og vurdering af forslag/projekter samt betingelserne og vilkaarene for accept og indgaaelse af kontrakter som led i COMETT II-programmet de samme som dem, der gaelder for universiteter og virksomheder i Faellesskabet. I de af Kommissionen udfaerdigede kontrakter skal angives, hvilke rettigheder og pligter de oestrigske universiteter og virksomheder har, og isaer hvorledes resultaterne af uddannelsesprojekterne skal spredes, beskyttes og udnyttes. Artikel 7 1. Der nedsaettes en blandet komité. 2. Komitéen skal afgive udtalelser om foelgende: a) I det omfang de er af betydning for de oestrigske universiteters og virksomheders deltagelse: de generelle retningslinjer for COMETT II-programmet, de generelle retningslinjer for finansiel stoette i henhold til COMETT II-programmet, spoergsmaal vedroerende den generelle balance i COMETT II-programmet, herunder fordelingen mellem de forskellige typer af foranstaltninger; b) de forskellige typer af projekter, der er beskrevet i bilag I. 3. For saa vidt angaar de forhold, der er omhandlet i stk. 2, litra a) og b), forelaegges de komitéen af Faellesskabets repraesentant. 4. Faellesskabets repraesentant traeffer hensigtsmaessige foranstaltninger til at sikre koordination mellem gennemfoerelsen af denne aftale og de afgoerelser, der traeffes af Faelles- skabet med henblik paa gennemfoerelsen af COMETT II. 5. Komitéen er ansvarlig for alle andre forhold vedroerende forvaltningen af aftalen og paaser, at den gennemfoeres paa rette vis. Med henblik herpaa fremsaetter komitéen henstillinger. 6. For at aftalen kan gennemfoeres paa rette vis, udveksler de kontraherende parter oplysninger og raadfoerer sig paa anmodning af en af parterne med hinanden i den blandede komité. 7. Komitéen vedtager sin egen forretningsorden. 8. Komitéen bestaar af repraesentanter for Faellesskabet og repraesentanter for OEstrig. 9. Komitéen handler efter faelles overenskomst. 10. Komitéen moedes paa anmodning af en af de kontraherende parter i overensstemmelse med de i forretningsordenen fastsatte betingelser. Artikel 8 Alle afgoerelser vedroerende udvaelgelsen af de forskellige typer af projekter, der er beskrevet i bilag I, traeffes af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber. Artikel 9 Kommissionen drager omsorg for, at den ekspertgrup- pe, der raadgiver Kommissionen om gennemfoerelsen af COMETT II-programmet, sammensaettes paa en saadan maade, at den kan yde den noedvendige raadgivning for saa vidt angaar de oestrigske universiteters og virksomheders