text:
specifikationer
 1.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 1.3.3. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): ...
 2. Masser og dimensioner (3) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegninger) ...
 2.6. Masse af køretøj med karrosseri — og for trækkende køretøjer i andre klasser end M1 — med tilkoblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten, i køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden karrosseri og/eller tilkoblingsanordning, hvis karrosseri og/eller tilkoblingsanordning ikke monteres af fabrikanten (med væsker, værktøj, reservehjul, hvis monteret, og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (4) (største og mindste for hver variant): ...
 2.8. Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (5)
 (6):
 3. Beskrivelse af energiomdannere og motorinstallation (7) (for køretøjer, som kan køre på enten benzin, diesel osv., eventuelt kombineret med andet brændstof, gentages punkterne (8)) ...
 3.1. Motorfabrikant: ...
 3.1.1. Fabrikationskode som markeret på motoren eller andet identifikationsmærke: ...
 3.2. Forbrændingsmotor: ...
 3.2.1. Særlige motordata: ...
 3.2.1.1. Funktionsprincip: Styret tænding/kompressionstænding, firetakt/totakt/rotation (9)
 3.2.1.2. Antal cylindre, cylinderarrangement: ...
 3.2.1.2.1. Boring (10): ... mm
 3.2.1.2.2. Stempelvandring (10) ... mm
 3.2.1.2.3. Tændingsrækkefølge: ...
 3.2.1.3. Motorens slagvolumen (11): ... cm3
 3.2.1.4. Volumetrisk kompressionsforhold (12): ...
 3.2.1.5. Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone og, hvis der er tale om en motor med styret tænding, stempelringe: ...
 3.2.1.6. Normal tomgangshastighed (12): ...
 3.2.1.6.1. Høj tomgangshastighed (12): ...
 3.2.1.7. Volumenmængden af carbonmonoxid i udstødningsgassen ved tomgang (ifølge fabrikantens angivelser, kun motorer med styret tænding) (12): ... %
 3.2.1.8. Maksimal nettoeffekt (13): ... kW ... min– 1
 3.2.1.9. Højeste tilladte motoromdrejningshastighed som foreskrevet af fabrikanten: ... min– 1
 3.2.1.10. Maksimalt nettodrejningsmoment: (13) .... Nm ved: ... min– 1 (som oplyst af fabrikanten)
 3.2.2. Brændstof
 3.2.2.1. Lette erhvervskøretøjer: Diesel/benzin/LPG/NG eller biogas/ethanol (E85)/biodiesel/hydrogen (14) ...
 3.2.2.2. Oktantal (research-metoden) (RON), blyfri: ...
 3.2.2.3. Brændstofbeholderens påfyldningsstuds: Snæver åbning/mærkat (9)
 3.2.2.4. Køretøjets brændstoftype: Monobrændstof/dobbeltbrændstof/blandingsbrændstof (9)
 3.2.2.5. Maksimal mængde biobrændstof i brændstoffet (angivet af fabrikanten): ... % vol.
 3.2.4. Brændstoftilførsel
 3.2.4.2. Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (9)
 3.2.4.2.1. Beskrivelse af systemet: ...
 3.2.4.2.2. Funktionsprincip: Direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (9)
 3.2.4.2.3. Indsprøjtningspumpe
 3.2.4.2.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.3.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.3.3. Maksimal brændstoftilførsel (9)
 (12) ... mm3 pr. takt eller cyklus ved en motorhastighed på (9)
 (12) ... min– 1 eller karakteristikdiagram: ...
 3.2.4.2.3.5. Indsprøjtningsforstillingskurve (12): ...
 3.2.4.2.4. Regulator
 3.2.4.2.4.2. Afskæringspunkt: ...
 3.2.4.2.4.2.1. Afskæringspunkt under belastning: ... min– 1
 3.2.4.2.4.2.2. Afskæringspunkt uden belastning: ... min– 1
 3.2.4.2.6. Indsprøjtningsdyse(r): ...
 3.2.4.2.6.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.6.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.7. Koldstartsystem ...
 3.2.4.2.7.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.7.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.7.3. Beskrivelse: ...
 3.2.4.2.8. Hjælpestartanordning
 3.2.4.2.8.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.8.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.8.3. Beskrivelse af systemet: ...
 3.2.4.2.9. Elektronisk styret indsprøjtning: ja/nej (9) ...
 3.2.4.2.9.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2.9.2. Type(r): ...
 3.2.4.2.9.3. Beskrivelse af systemet (for systemer, der ikke har kontinuerlig indsprøjtning, anføres tilsvarende detaljer): ...
 3.2.4.2.9.3.1. Styreenhedens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.2. Brændstofregulatorens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.3. Luftflowfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.4. Brændstoffordelerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.5. Gasspjældhusets fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.6. Vandtemperaturfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.2.9.3.7. Lufttemperaturfølerens fabrikat


text:
og type: ...
 3.2.4.2.9.3.8. Lufttrykfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3. Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (9)
 3.2.4.3.1. Funktionsprincip: Indsugningsmanifold (enkelt/flerpunkts)/direkte indsprøjtning/andet — angives) ...
 3.2.4.3.2. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.3.3. Type(r): ...
 3.2.4.3.4. Beskrivelse af systemet (for andre systemer end systemer med kontinuerlig indsprøjtning angives tilsvarende detaljer): ...
 3.2.4.3.4.1. Styreenhedens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.2. Brændstofregulatorens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.3. Luftflowfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.6. Mikroomskifterens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.8. Gasspjældhusets fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.9. Vandtemperaturfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.4.10. Lufttemperaturfølerens fabrikat og type: ...
 3.2.4.3.5. Indsprøjtningsdyser: Åbningstryk (9)
 (12) ... kPa eller karakteristikdiagram: ...
 3.2.4.3.5.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.3.5.2. Type(r): ...
 3.2.4.3.6. Indsprøjtningsindstilling: ...
 3.2.4.3.7. Koldstartsystem: ...
 3.2.4.3.7.1. Funktionsprincip(per): ...
 3.2.4.3.7.2. Funktionsgrænser/indstillinger (9)
 (12) ...
 3.2.4.4. Fødepumpe ...
 3.2.4.4.1. Tryk (9)
 (12) ... kPa eller karakteristikdiagram ...
 3.2.5. Elektrisk system ...
 3.2.5.1. Nominel spænding: ... V, positiv/negativ tilslutning til stel (9)
 3.2.5.2. Generator
 3.2.5.2.1. Type: ...
 3.2.5.2.2. Nominel effekt: ... VA
 3.2.6. Tænding ...
 3.2.6.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.6.2. Type(r): ...
 3.2.6.3. Funktionsprincip: ...
 3.2.6.4. Kurve for fortænding (12): ...
 3.2.6.5. Statisk fortænding (12): ... grader før topstilling (TDC) ...
 3.2.7. Kølesystem: Væske/luft (9)
 3.2.7.1. Nominel indstilling af motortemperaturstyringsmekanisme: ...
 3.2.7.2. Væske
 3.2.7.2.1. Væskens art: ...
 3.2.7.2.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej (9)
 3.2.7.2.3. Karakteristika: ... eller
 3.2.7.2.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.7.2.3.2. Type(r): ...
 3.2.7.2.4. Udvekslingsforhold: ...
 3.2.7.2.5. Beskrivelse af ventilator og dennes drivmekanisme: ...
 3.2.7.3. Luft
 3.2.7.3.1. Blæser: ja/nej (9)
 3.2.7.3.2. Karakteristika: ... eller
 3.2.7.3.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.7.3.2.2. Type(r): ...
 3.2.7.3.3. Udvekslingsforhold: ...
 3.2.8. Indsugningssystem: ...
 3.2.8.1. Tryklader: ja/nej (9) ...
 3.2.8.1.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.8.1.2. Type(r): ...
 3.2.8.1.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, eventuel ladetryksventil) ...
 3.2.8.2. Intercooler: ja/nej (9)
 3.2.8.2.1. Type: Luft-luft/luft-vand (9)
 3.2.8.3. Indsugningsundertryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 % belastning (kun motorer med kompressionstænding)
 Mindst tilladte: ... kPa
 Højst tilladte: ... kPa
 3.2.8.4. Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): ...
 3.2.8.4.1. Beskrivelse af indsugningsmanifold (tegninger og/eller fotografier): ...
 3.2.8.4.2. Luftfilter, tegninger: ... eller
 3.2.8.4.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.8.4.2.2. Type(r): ...
 3.2.8.4.3. Indsugningslyddæmper, tegninger ... eller
 3.2.8.4.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.8.4.3.2. Type(r): ...
 3.2.9. Udstødningssystem ...
 3.2.9.1. Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningsmanifold: ...
 3.2.9.2. Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem: ...
 3.2.9.3. Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning (kun motorer med kompressionstænding): ... kPa
 3.2.9.10. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ...
 3.2.11. Ventilindstilling eller tilsvarende data: ...
 3.2.11.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller, for alternative distributionssystemer, nærmere angivelse af indstilling, i forhold til dødpunkter (for variabel ventilindstilling, minimal og maksimal stilling): ...
 3.2.11.2. Reference- og/eller indstillingsområde (9)
 (12): ...
 3.2.12. Foranstaltninger mod luftforurening: ...
 3.2.12.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ...
 3.2.12.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): ...
 3.2.12.2.1. Katalysator: ja/nej (9) ...
 3.2.12.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer (angiv oplysninger for hver separat enhed nedenfor): ...
 3.2.12.2.1.2. Katalysatorens/katalysatorernes mål og form (volumen mv.): ...
 3.2.12.2.1.3. Katalytisk virkning: ...
 3.2.12.2.1.4. Samlet mængde ædelmetal: ...
 3.2.12.2.1.5. Relativ koncentration: ...
 3.2.12.2.1.6. Substrat (struktur og materiale):

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
...
 3.2.12.2.1.7. Celletæthed: ...
 3.2.12.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: ...
 3.2.12.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ...
 3.2.12.2.1.10. Varmeskærm: ja/nej (9)
 3.2.12.2.1.11. Beskrivelse af regenereringssystemer/system til efterbehandling af udstødningen: ...
 3.2.12.2.1.11.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller tilsvarende motorprøvebænkscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer under betingelser svarende til type I-prøven (afstand »D« i figur A13/1 i bilag 13 til dette regulativ): ...
 3.2.12.2.1.11.2. Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: ...
 3.2.12.2.1.11.3. Parametre til bestemmelse af belastningsniveauet, før regenerering forekommer (dvs. temperatur, tryk osv.): ...
 3.2.12.2.1.11.4. Beskrivelse af metode anvendt til at belaste systemet efter prøvningsforskrifterne i punkt 3.1 i bilag 13 til dette regulativ: ...
 3.2.12.2.1.11.5. Normalt driftstemperaturområde (K): ...
 3.2.12.2.1.11.6. Forbrugsreagenser (hvis relevant): ...
 3.2.12.2.1.11.7. Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning (i givet fald): ...
 3.2.12.2.1.11.8. Reagensets normale driftstemperaturområde (hvis relevant): ...
 3.2.12.2.1.11.9. International standard (hvis relevant): ...
 3.2.12.2.1.11.10. Hyppigheden af reagensgenpåfyldning: løbende/ved service (9) (i givet fald): ...
 3.2.12.2.1.12. Katalysatorfabrikat: ...
 3.2.12.2.1.13. Identifikationsnummer: ...
 3.2.12.2.2. Lambdasonde: ja/nej (9) ...
 3.2.12.2.2.1. Type ...
 3.2.12.2.2.2. Placering af lambdasonde: ...
 3.2.12.2.2.3. Kontrolinterval for lambdasonde (12): ...
 3.2.12.2.2.4. Lambdasondens fabrikat: ...
 3.2.12.2.2.5. Identifikationsnummer: ...
 3.2.12.2.3. Luftindsprøjtning: ja/nej (9)
 3.2.12.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, osv.): ...
 3.2.12.2.4. Udstødningsrecirkulation (EGR) ja/nej (9) ...
 3.2.12.2.4.1. Karakteristika (flowhastighed, osv.): ...
 3.2.12.2.4.2. Vandkølet system: ja/nej (9) ...
 3.2.12.2.5. System til begrænsning af fordampningsemissionen: ja/nej (9)
 3.2.12.2.5.1. Detaljeret beskrivelse af anordningerne og deres indstillingstilstand: ...
 3.2.12.2.5.2. Tegning af fordampningsbegrænsningssystemet: ...
 3.2.12.2.5.3. Tegning af beholder med aktivt kul: ...
 3.2.12.2.5.4. Masse af tørt aktivt kul: ... g
 3.2.12.2.5.5. Skematisk tegning af brændstoftank med angivelse af kapacitet og materiale: ...
 3.2.12.2.5.6. Tegning af varmeskærm mellem brændstofbeholder og udstødningssystem: ...
 3.2.12.2.6. Partikelfilter: ja/nej (9)
 3.2.12.2.6.1. Partikelfilterets dimensioner og form (kapacitet): ...
 3.2.12.2.6.2. Partikelfilterets type og udformning: ...
 3.2.12.2.6.3. Placering af partikelfilter (referenceafstand i udstødningssystem): ...
 3.2.12.2.6.4. Regenererende system/metode. Beskrivelse og/eller tegning: ...
 3.2.12.2.6.4.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller tilsvarende motorprøvebænkscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer under betingelser svarende til type I- prøven (afstand »D« i figur A13/1 i bilag 13): ...
 3.2.12.2.6.4.2. Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: ...
 3.2.12.2.6.4.3. Parametre til at bestemme belastningsniveauet før regenerering forekommer (dvs. temperatur, tryk osv.): ...
 3.2.12.2.6.4.4. Beskrivelse af metode anvendt til at belaste systemet efter prøvningsforskrifterne i punkt 3.1 i bilag 13 til dette regulativ: ...
 3.2.12.2.6.5. Partikelfilterets fabrikat: ...
 3.2.12.2.6.6. Identifikationsnummer: ...
 3.2.12.2.7. Egendiagnosesystem (OBD): (ja/nej) (9)
 3.2.12.2.7.1. Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI): ...
 3.2.12.2.7.2. Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af OBD-systemet, og disses formål: ...
 3.2.12.2.7.3. Skriftlig beskrivelse (generelle funktionsprincipper) for: ...
 3.2.12.2.7.3.1. Motorer med styret tænding
 3.2.12.2.7.3.1.1. Overvågning af katalysator: ...
 3.2.12.2.7.3.1.2. Detektion af fejltænding: ...
 3.2.12.2.7.3.1.3. Overvågning af lambdasonde: ...
 3.2.12.2.7.3.1.4. Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet: ...
 3.2.12.2.7.3.2. Motorer med kompressionstænding
 3.2.12.2.7.3.2.1. Overvågning af katalysator: ...
 3.2.12.2.7.3.2.2. Overvågning af partikelfilter: ...
 3.2.12.2.7.3.2.3. Overvågning af elektronisk brændstofsystem: ...
 3.2.12.2.7.3.2.4. Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet: ...
 3.2.12.2.7.4.


text:
Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ...
 3.2.12.2.7.5. Fortegnelse over alle anvendte koder for og formater af OBD-meddelelser (med forklaring af hver): ...
 3.2.12.2.7.6. Køretøjsfabrikanten skal afgive følgende supplerende oplysninger med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, medmindre sådanne oplysninger er omfattet af intellektuel ophavsret eller særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne).
 3.2.12.2.7.6.1. Beskrivelse af art og antal prækonditioneringscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet.
 3.2.12.2.7.6.2. Beskrivelse af arten af den OBD-cyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet for den komponent, som overvåges af OBD-systemet.
 3.2.12.2.7.6.3. Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlkontrollampe (fast antal kørecykler eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet. Fortegnelse over alle de anvendte egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI). Navnlig skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $05 Test-ID $21 til FF, og de i service $06 angivne data. For køretøjer, der anvender et kommunikationslink i henhold til ISO 15765-4 »Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems« skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $06 Test-ID $00 til FF for hver ID-supported OBD-overvågningsenhed.
 3.2.12.2.7.6.4. De oplysninger, som foreskrives under dette punkt, kan f.eks. afgives ved at udfylde en tabel svarende til den nedenstående og vedhæfte denne til bilaget:
 Komponent
 Fejlkode
 Overvågningsstrategi
 Kriterier for fejldetektion
 Kriterier for aktivering af fejlindikator
 Sekundære parametre
 Prækonditionering
 Demonstrationsprøvning
 Katalysator
 P0420
 Signaler fra lambdasonde 1 og 2
 Forskel mellem signaler fra sonde 1 og sonde 2
 3. cyklus
 Motor-hastighed, motor-belastning, A/F-arbejdsmåde, katalysatortemperatur
 To type I-cyklusser
 Type I
 3.2.12.2.8. Andre systemer (beskrivelse og funktionsprincip): ...
 3.2.13. Absorptionskoefficientsymbolets placering (kun for motorer med kompressionstænding): ...
 3.2.14. Nærmere oplysninger om eventuelle anordninger, der er beregnet til at påvirke brændstoføkonomien (hvis disse ikke er omfattet af andre rubrikker): ...
 3.2.15. LPG-brændstofsystem: ja/nej (9)
 3.2.15.1. Godkendelsesnummer (godkendelsesnummer i.h.t. regulativ nr. 67): ...
 3.2.15.2. Elektronisk motorstyreenhed for LPG-drift
 3.2.15.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.15.2.2. Type(r): ...
 3.2.15.2.3. Justeringsmuligheder, som vedrører emissioner: ...
 3.2.15.3. Yderligere dokumentation: ...
 3.2.15.3.1. Beskrivelse af beskyttelsen af katalysatoren ved omskift mellem benzin og LPG ...
 3.2.15.3.2. Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.)
 3.2.15.3.3. Tegning af symbol: ...
 3.2.16. NG-brændstofsystem: ja/nej (9)
 3.2.16.1. Godkendelsesnummer (godkendelsesnummer i.h.t. regulativ nr. 110): ...
 3.2.16.2. Elektronisk motorstyreenhed for NG-drift
 3.2.16.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.16.2.2. Type(r): ...
 3.2.16.2.3. Justeringsmuligheder, som vedrører emissioner: ...
 3.2.16.3. Yderligere dokumentation: ...
 3.2.16.3.1. Beskrivelse af beskyttelsen af katalysatoren ved omskift mellem benzin og NG ...
 3.2.16.3.2. Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.): ...
 3.2.16.3.3. Tegning af symbol: ...
 3.2.18. Hydrogenbrændstofsystem: ja/nej (9)
 3.2.18.1. Typegodkendelsesnummer i overensstemmelse med global teknisk forskrift om hydrogen-


text:
og brændselscellekøretøjer, under udvikling: ...
 3.2.18.2. Elektronisk motorstyreenhed for hydrogendrift
 3.2.18.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.18.2.2. Type(r): ...
 3.2.18.2.3. Justeringsmuligheder, som vedrører emissioner: ...
 3.2.18.3. Yderligere dokumentation
 3.2.18.3.1. Beskrivelse af katalysatorens beskyttelse ved omskift mellem benzin og hydrogen: ...
 3.2.18.3.2. Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.): ...
 3.2.18.3.3. Tegning af symbol: ...
 3.3. Elmotor
 3.3.1. Type (vinding, magnetisering): ...
 3.3.1.1. Maksimal timeeffekt: ... kW (opgivet af fabrikanten)
 3.3.1.1.1. Maksimal nettoeffekt (15): ... kW (opgivet af fabrikanten)
 3.3.1.1.2. Maksimal effekt over 30 minutter (15): ... kW (opgivet af fabrikanten)
 3.3.1.2. Driftsspænding: ... V
 3.3.2. Batteri
 3.3.2.1. Antal celler: ...
 3.3.2.2. Masse: ... kg
 3.3.2.3. Kapacitet: ... Ah (amperetimer)
 3.3.2.4. Placering: ...
 3.4. Motorkombinationer
 3.4.1. Hybridt elkøretøj: ja/nej (9)
 3.4.2. Kategori af hybridt elkøretøj: med ekstern opladning/ikke-ekstern opladning (9)
 3.4.3. Omskifter for funktionsmåde: med/uden (8)
 3.4.3.1. Valgbare funktionsmåder ...
 3.4.3.1.1. Udelukkende elektrisk drift: ja/nej (9)
 3.4.3.1.2. Udelukkende brændstofdrift: ja/nej (9)
 3.4.3.1.3. Hybridfunktionsmåder: ja/nej (i givet fald gives en kort beskrivelse):
 3.4.4. Beskrivelse af anordningen til energilagring: (batteri, kondensator, svinghjul/generator osv.) ...
 3.4.4.1. Fabrikat(er): ...
 3.4.4.2. Type(r): ...
 3.4.4.3. Identifikationsnr.: ...
 3.4.4.4. Type elektrokemisk element: ...
 3.4.4.5. Energi: ... (ved batteri: spænding og kapacitet Ah i 2 h, ved kondensator: ...J)
 3.4.4.6. Lader: indbygget/ekstern/ingen (9)
 3.4.5. Elektriske maskiner (separat beskrivelse for hver type elektrisk maskine)
 3.4.5.1. Fabrikat: ...
 3.4.5.2. Type: ...
 3.4.5.3. Primær anvendelse: drivmotor/generator
 3.4.5.3.1. Ved anvendelse som drivmotor: enkeltmotor/flere motorer (antal): ...
 3.4.5.4. Maksimal effekt: ... kW
 3.4.5.5. Funktionsprincip: ...
 3.4.5.5.1. jævnstrøm/vekselstrøm/antal faser: ...
 3.4.5.5.2. separat magnetisering/serie/sammensat (9) ...
 3.4.5.5.3. synkron/asynkron (9) ...
 3.4.6. Styreenhed ...
 3.4.6.1. Fabrikat: ...
 3.4.6.2. Type: ...
 3.4.6.3. Identifikationsnr.: ...
 3.4.7. Effektregulator ...
 3.4.7.1. Fabrikat: ...
 3.4.7.2. Type: ...
 3.4.7.3. Identifikationsnr.: ...
 3.4.8. Køretøjets elektriske rækkevidde ... km (i henhold til bilag 9 til regulativ nr. 101): ...
 3.4.9. Fabrikantens anbefaling mht. prækonditionering:
 3.6. De af fabrikanten tilladte temperaturer
 3.6.1. Kølesystem
 3.6.1.1. Væskekøling
 3.6.1.1.1. Maksimal temperatur ved udgang: ... K
 3.6.1.2. Luftkøling
 3.6.1.2.1. Referencepunkt: ...
 3.6.1.2.2. Maksimal temperatur ved referencepunkt: ... K
 3.6.2. Maksimal afgangstemperatur i ladeluft fra ladeluftkøler: ... K
 3.6.3. Maksimal udstødningstemperatur i den del af udstødningsrøret(-rørene), der støder op til udstødningsmanifoldens yderste flange(r): ... K
 3.6.4. Brændstoftemperatur
 3.6.4.1. Minimum: ... K
 3.6.4.2. Maksimum: ... K
 3.6.5. Smøremidlets temperatur
 3.6.5.1. Minimum: ... K
 3.6.5.2. Maksimum: ... K
 3.8. Smøresystem
 3.8.1. Beskrivelse af systemet
 3.8.1.1. Smøremiddelbeholderens placering: ...
 3.8.1.2. Fødesystem (ved pumpe/indsprøjtning i indsugning/blanding med brændstof osv.) (9)
 3.8.2. Smørepumpe
 3.8.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.8.2.2. Type(r): ...
 3.8.3. Blanding med brændstof
 3.8.3.1. Procentdel: ...
 3.8.4. Oliekøler: ja/nej (9)
 3.8.4.1. Tegning(er): ... eller
 3.8.4.1.1. Fabrikat(er): ...
 3.8.4.1.2. Type(r): ...
 4. Transmission (16)
 4.3. Inertimoment af motorsvinghjul: ...
 4.3.1. Supplerende inertimoment, udkoblet: ...
 4.4. Kobling (type): ...
 4.4.1. Største momentomformning: ...
 4.5. Gearkasse: ...
 4.5.1. Type (manuel/automatisk/CVT (trinløst variabel transmission)) (9) ...
 4.6. Gearudvekslingsforhold ...
 Indeks
 Udvekslingsforhold i gearkasse (forhold mellem motorens og udgangsakslens omdrejningshastighed)
 Endelige udvekslingsforhold (forhold mellem udgangsakslens og de trækkende hjuls omdrejningshastighed)
 Totalt udvekslingsforhold
 Maksimum for CVT (trinløst variabel transmission)
 1
 2
 3
 4, 5 andre
 Mindste for CVT
 Bakgear
 6. Hjulophæng ...
 6.6. Dæk og hjul


text:
...
 6.6.1. Dæk/hjulkombination(er)
 a) ...
 For alle dækmuligheder angives dækdimensionsbetegnelse, mindste belastningstal, symbol for hastighedskategori
 b) ...
 For dæk af kategori Z beregnet til montering på køretøjer, hvis maksimumshastighed overstiger 300 km/h, gives tilsvarende oplysninger; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r)
 6.6.1.1. Aksler
 6.6.1.1.1. Aksel 1: ...
 6.6.1.1.2. Aksel 2: ...
 6.6.1.1.3. Aksel 3: ...
 6.6.1.1.4. Aksel 4: ... osv.
 6.6.2. Øvre og nedre grænse for rulleomkreds (17): ...
 6.6.2.1. Aksler
 6.6.2.1.1. Aksel 1: ...
 6.6.2.1.2. Aksel 2: ...
 6.6.2.1.3. Aksel 3: ...
 6.6.2.1.4. Aksel 4: ... osv.
 6.6.3. Dæktryk anbefalet af køretøjsfabrikanten: ... kPa
 9. Karrosseri
 9.1. Karrosseritype (18): ...
 9.10.3. Sæder
 9.10.3.1. Antal: ...
 (1) Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, komponenter eller separate tekniske enheder, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??).
 (2) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2. — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (3) Ved udførelse med normalt førerhus og udførelse med førerhus med sovekabine oplyses dimensioner og masse for begge udførelser.
 (4) Massen af føreren og eventuelt medfølgende personale sættes til 75 kg pr. person (fordelt med 68 kg for personen selv og syv kg for dennes bagage i henhold med ISO-standard 2416 — 1992), brændstofbeholderen fyldes til 90 % af det af fabrikanten opgivne volumen og de øvrige væskeholdige systemer (undtagen dem med spildevand), til 100 % af det opgivne volumen.
 (5) For påhængsvogne og sættevogne — og for køretøjer med tilkoblet påhængsvogn eller sættevogn — hvor koblingsanordningen eller det 5. hjul belastes med en signifikant kraft i lodret retning, indgår denne belastning efter division med tyngdeaccelerationen i den teknisk tilladte totalmasse.
 (6) Angiv venligst højeste og laveste værdier for hver variant.
 (7) For ikke-konventionelle motorer og systemer skal fabrikanten give nærmere oplysninger svarende til dem, der er nævnt her.
 (8) Køretøjer kan køre på både benzin og gasformigt brændstof, men hvis benzinsystemet kun er monteret til anvendelse i nødstilfælde eller til start, og hvis benzintanken rummer højst 15 liter, vil de blive regnet for køretøjer, som udelukkende kører på gasformigt brændstof.
 (9) Det ikke gældende overstreges.
 (10) Denne værdi skal afrundes til den nærmeste tiendedel af en millimeter.
 (11) Denne værdi skal udregnes med π = 3,1416 og afrundes til den nærmeste cm3.
 (12) Tolerance angives.
 (13) Bestemt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 85.
 (14) Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, hvis flere muligheder foreligger).
 (15) Bestemt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 85.
 (16) Specificerede oplysninger skal gives for hver foreslået variant.
 (17) Specificer den ene eller den anden.
 (18) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2. — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 Tillæg 1
 Oplysninger om prøvningsbetingelser
 1. Tændrør
 1.1. Fabrikat: ...
 1.2. Type: ...
 1.3. Gnistgabindstilling: ...
 2. Tændspole
 2.1. Fabrikat: ...
 2.2. Type: ...
 3. Anvendt smøremiddel
 3.1. Fabrikat: ...
 3.2. Type: (angiv olieprocent i blandingen, hvis smøremidlet iblandes brændstoffet): ...
 4. Information om belastningsindstilling af dynamometer (gentages


text:
for hver dynamometerprøvning)
 4.1. Karrosseritype (variant/version) ...
 4.2. Type gearkasse (manuel/automatisk/CVT (trinløst variabel transmission)) (1)
 4.3. Oplysninger om fast belastningskurveindstilling af dynamometer (hvis relevant) ...
 4.3.1. Alternativ metode anvendt til belastningsindstilling af dynamometer (ja/nej (1))
 4.3.2. Inertimasse (kg): ...
 4.3.3. Effektiv effekt, der optages ved 80 km/h, inklusive køretøjets køretab på dynamometer (kW): ...
 4.3.4. Effektiv effekt, der optages ved 50 km/h, inklusive køretøjets køretab på dynamometer (kW): ...
 4.4. Oplysninger om justerbar belastningskurveindstilling af dynamometer (hvis relevant): ...
 4.4.1. Information om friløbstid (coast down) på prøvebane: ...
 4.4.2. Dækkenes fabrikat og type: ...
 4.4.3. Dækdimensioner (for/bag): ...
 4.4.4. Dæktryk (for/bag) (kPa): ...
 4.4.5. Køretøjets prøvemasse inklusive fører (kg): ...
 4.4.6. Information om friløbstid (coast down) på vej (i givet fald)
 V (km/h)
 V2 (km/h)
 V1 (km/h)
 Gennemsnitlig korrigeret friløbstid (s)
 120
 100
 80
 60
 40
 20
 4.4.7. Gennemsnitlig korrigeret effekt på vej (i givet fald)
 V (km/h)
 Korrigeret effekt (kW)
 120
 100
 80
 60
 40
 20
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 2
 Addendum til typegodkendelse nr. ... for en køretøjstype med hensyn udstødningsemissioner i henhold til regulativ nr. 83, ændringsserie 07
 1. Yderligere oplysninger
 1.1. Køretøjets masse i køreklar stand: ...
 1.2. Køretøjets referencemasse: ...
 1.3. Køretøjets totalmasse: ...
 1.4. Antal sæder (inkl. føreren): ...
 1.6. Karrosseritype:
 1.6.1.
 For M1, M2: sedan, hatchback, stationcar, coupé, åbne biler, MPV-køretøjer (1)
 1.6.2.
 For N1, N2: lastvogn, varevogn (1)
 1.7. Trækkende hjul: for/bag/4-hjul (1)
 1.8. Rent elektrisk køretøj: ja/nej (1)
 1.9. Hybridt elkøretøj: ja/nej (1)
 1.9.1. Kategori af hybridt elkøretøj: Kategori af hybridt elkøretøj: med ekstern opladning (OVC)/ikke-ekstern opladning (NOVC) (1)
 1.9.2. Omskifter for funktionsmåde: med/uden (1)
 1.10. Motoridentifikation: ...
 1.10.1. Slagvolumen: ...
 1.10.2. Brændstofsystem: direkte indsprøjtning/indirekte indsprøjtning (1)
 1.10.3. Det af fabrikanten anbefalede brændstof: ...
 1.10.4. Maksimal effekt: ... kW ved ... min– 1
 1.10.5. Tryklader: ja/nej (1)
 1.10.6. Tændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (1)
 1.11. Fremdriftssystem (for rent elektrisk køretøj eller hybridt elkøretøj) (1)
 1.11.1. Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... til ... min– 1
 1.11.2. Maksimal tredive minutters effekt: ... kW
 1.11.3. Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min– 1
 1.12. Traktionsbatteri (for rent elkøretøj eller hybridt elkøretøj)
 1.12.1. Nominel spænding: ... V
 1.12.2. Kapacitet (2 h vurdering): ... Ah
 1.13. Transmission
 1.13.1. Manuel, automatisk eller CVT (trinløst variabel) (1)
 (2) ...
 1.13.2. Antal gear: ...
 1.13.3. Totalt transmissionsudvekslingsforhold (herunder dækkenes omkreds ved kørsel under belastning): kørselshastigheder ved 1 000 min– 1 (km/h)
 1. gear: ... 6. gear: ...
 2. gear: ... 7. gear: ...
 3. gear: ... 8. gear: ...
 4. gear: ... Overgear: ...
 5. gear: ...
 1.13.4. Endeligt udvekslingsforhold: ...
 1.14. Dæk: ...
 1.14.1. Type: ...
 1.14.2. Dækstørrelser: ...
 1.14.3. Rulleomkreds under belastning: ...
 1.14.4. Rulleomkreds for dæk anvendt ved type I-prøven:
 2. Prøvningsresultater
 2.1. Prøvningsresultater for udstødningsemissioner: ...
 Emissionsklassificering: Ændringsserie 07
 Typegodkendelsesnummer for andet end stamkøretøj (3)
 Type I-resultat
 Prøvning
 CO
 (mg/km)
 THC
 (mg/km)
 NMHC
 (mg/km)
 NOx
 (mg/km)
 THC + NOx
 (mg/km)
 Partikler
 (mg/km)
 Partikler
 (#/km)
 Målt (4)
 (5)
 1
 2
 3
 Målt gennemsnitsværdi (M) (4)
 (5)
 Ki
 (4)
 (6)
 (7)
 Gennemsnitsværdi beregnet med Ki (M.Ki)


text:
(5)
 (8)
 DF (4)
 (6)
 Endelig gennemsnitsværdi beregnet med Ki og forringelsesfaktor (DF) (M.Ki.DF) (9)
 Grænseværdi3
 Placering af motorafkølingsventilator under prøvning:
 Den laveste kants højde over jorden: ... cm
 Ventilatormidtens sideværts position: ... cm
 Til højre/venstre for køretøjets midterlinje (1) Information om regenereringsstrategi
 D —
 antal driftscyklusser mellem to (2) cyklusser, hvor regenereringsfaser forekommer: ...
 d =
 antal driftscyklusser krævet til regenerering: ...
 Type II: ... %
 Type III: ...
 Type IV: ... g/prøvning
 Type V: ...
 Type holdbarhedsprøvning: prøvning af komplet køretøj/prøvning på ældningsprøvebænk/ingen (1)
 —
 Forringelsesfaktor (DF): beregnet/tildelt (1)
 —
 Angiv værdierne (DF): ...
 Type VI:
 Type VI
 CO (mg/km)
 THC (mg/km)
 Målt værdi
 2.1.1. For dobbeltbrændstofkøretøjer gentages type I-skemaet for begge brændstoffer. For blandingsbrændstofkøretøjer, for hvilke type 1-prøvningen skal gennemføres for begge brændstoffer, jf. tabel A i dette regulativ, og for køretøjer, der kører på LPG eller NG/biogas som enten enkeltbrændstof eller dobbeltbrændstof, gentages skemaet for de forskellige referencebrændstoffer, der anvendes til prøvningen, og de værste resultater angives i en supplerende tabel. Når det er relevant, angives det, jf. punkt 3.1.4 og 3.1.5 i bilag 12, om resultaterne er målt eller beregnet.
 OBD-prøvning
 2.1.2. Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI): ...
 2.1.3. Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af OBD-systemet, og disses formål: ...
 2.1.4. Skriftlig beskrivelse (generelle funktionsprincipper) for: ...
 2.1.4.1. Detektion af fejltænding (10): ...
 2.1.4.2. Overvågning af katalysator (10): ...
 2.1.4.3. Overvågning af lambdasonde (10): ...
 2.1.4.4. Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet (10): ...
 2.1.4.5. Overvågning af katalysator (11): ...
 2.1.4.6. Overvågning af partikelfilter (11): ...
 2.1.4.7. Overvågning af elektronisk brændstofsystem (11): ...
 2.1.4.8. Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet: ...
 2.1.5. Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ...
 2.1.6. Fortegnelse over alle anvendte koder for og formater af OBD-meddelelser (med forklaring af hver): ...
 2.2. Emissionsdata til brug ved teknisk kontrol
 Prøvning
 CO-værdi
 (% vol.)
 Lambda (12)
 Motorhastighed
 (min– 1)
 Motorolietemperatur
 (°C)
 Prøvning lav tomgang
 N/A
 Prøvning ved høj tomgang
 2.3. Katalysatorer: ja/nej (1)
 2.3.1. Original katalysator prøvet med hensyn til alle relevante krav i dette regulativ: ja/nej (1)
 2.4. Resultater af prøvning af røgtæthed (1)
 (13)
 2.4.1. Ved konstante hastigheder: Se tallet på den tekniske tjenestes prøvningsrapport: ...
 2.4.2. Prøvninger ved fri acceleration
 2.4.2.1. Målt værdi af absorptionskoefficient: ... m– 1
 2.4.2.2. Korrigeret værdi af absorptionskoefficient: ... m– 1
 2.4.2.3. Absorptionskoefficientsymbolets placering på køretøjet: ...
 3. Bemærkninger: ...
 (1) Det ikke gældende slettes eller overstreges. (I nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er gældende).
 (2) For køretøjer, som er udstyret med automatgear, afgives alle relevante tekniske data.
 (3) Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, komponenter eller separate tekniske enheder, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??).
 (4) Hvis det er relevant.
 (5) Afrundes til 2 decimaler.
 (6) Afrundes til 4 decimaler.
 (7) Ikke relevant.
 (8) Gennemsnitsværdi beregnet ved at addere gennemsnitsværdier (M.Ki) beregnet for THC og NOx.
 (9) Afrundes til 1 decimal mere end grænseværdien.


text:
(10) For køretøjer med motor med kompressionstænding.
 (11) For køretøjer med motor med styret tænding.
 (12) Lambdaformel: se punkt 5.3.7.3 i dette regulativ.
 (13) Målinger af røgtæthed skal udføres i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 24.
 Tillæg 1
 Oplysninger vedrørende egendiagnosesystemet (OBD)
 Som anført i punkt 3.2.12.2.7.6 i bilag 1 til dette regulativ skal køretøjsfabrikanten give oplysningerne i dette tillæg med henblik på at give mulighed for produktion af egendiagnose-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøveudstyr.
 På anmodning skal følgende oplysninger stilles til rådighed uden forskelsbehandling for enhver interesseret fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøvningsudstyr:
 1.
 Beskrivelse af art og antal prækonditioneringscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet.
 2.
 Beskrivelse af arten af den OBD-demonstrationscyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet til den komponent, som overvåges af OBD-systemet.
 3.
 Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikator (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet, og en liste over alle anvendte OBD-koder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke-emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren. Navnlig skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $05 Test-ID $21 til FF, og de i service $06 angivne data. For køretøjer, der anvender et kommunikationslink i henhold til ISO 15765-4 »Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems« skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $06 Test-ID $00 til FF for hver ID-supported OBD-overvågningsenhed.
 Disse oplysninger kan gives i form af et skema svarende til nedenstående:
 Komponent
 Fejlkode
 Overvågningsstrategi
 Kriterier for fejldetektion
 Kriterier for aktivering af fejlindikator
 Sekundære parametre
 Prækonditionering
 Demonstrationsprøvning
 Katalysator
 P0420
 Signaler fra lambdasonde 1 og 2
 Forskel mellem signaler fra sonde 1 og sonde 2
 3. cyklus
 Motor-hastighed, motor-belastning, A/F-arbejdsmåde, katalysatortemperatur
 To type I-cyklusser
 Type I
 Tillæg 2
 Fabrikantens attest for overensstemmelse med kravene til OBD-systemets funktion efter ibrugtagning
 (Fabrikant):
 (Fabrikantens adresse):
 bekræfter hermed
 1.
 at køretøjstyperne i bilaget til denne attest er i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 7 i tillæg 1 til bilag 11 til dette regulativ vedrørende OBD-systemets funktion efter ibrugtagning under alle rimeligt forudsigelige kørselsforhold
 2.
 at planen/planerne med en beskrivelse af de detaljerede tekniske kriterier for forøgelse af tæller og nævner for hver overvågningsenhed, der er vedlagt denne attest, er korrekte og fuldstændige for alle køretøjstyper, som er omfattet af denne attest.
 Udstedt i [... sted]
 Den [... dato]
 [underskrift — fabrikantens repræsentant]
 Bilag:
 a)
 Liste over køretøjstyper, som er omfattet af denne attest.
 b)
 Plan(er) med en beskrivelse af de detaljerede tekniske kriterier for forøgelse af tæller og nævner for hver overvågningsenhed samt plan(er) til at slå tællere, nævnere og den generelle nævner fra.
 BILAG 3
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET
 I det godkendelsesmærke, der udstedes og


text:
påføres et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, skal typegodkendelsesnummeret ledsages af et bogstav fra tabellen i tabel A3/1 i dette bilag, der viser, hvilken klasse og gruppe godkendelsen er begrænset til.
 I dette bilag beskrives udformningen af dette mærke, og der gives eksempler på dets opbygning.
 Nedenstående skematiske fremstilling viser mærkningens generelle layout, proportioner og indhold. Tallenes og bogstavernes betydning forklares, og der angives også kilder til bestemmelse af tilsvarende alternativer for hver godkendelse.
 (1)
 Nummerbetegnelse for landet i henhold til fodnoten i punkt 4.4.1 i dette regulativ.
 (1)
 I henhold til tabel A3/1 i dette bilag.
 Nedenstående er et praktisk eksempel på, hvordan mærkningen opbygges.
 Det ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 2439. Dette mærke angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07. Det ledsagende bogstav (X) angiver desuden, at køretøjet tilhører køretøjsklasse N1, gruppe II, som opfylder de i tabel A3/1 angivne standarder for OBD og emission.
 Tabel A3/1
 Bogstaver til angivelse af brændstof, motor og køretøjsklasse
 Bogstav
 Køretøjsklasse og -kategori
 Motortype
 Emissionsstandard
 OBD-standard
 T
 M, N1 gruppe I
 KT
 A
 Foreløbige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/3)
 U
 N1 gruppe II
 KT
 A
 Foreløbige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/3)
 V
 N1 gruppe III, N2
 KT
 A
 Foreløbige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/3)
 W
 M, N1 gruppe I
 ST
 KT
 A
 Midlertidige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/2)
 X
 N1 gruppe II
 ST
 KT
 A
 Midlertidige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/2)
 Y
 N1 gruppe III, N2
 ST
 KT
 A
 Midlertidige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/2)
 ZA
 M, N1 gruppe I
 ST
 KT
 B
 Midlertidige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/2)
 ZB
 N1 gruppe II
 ST
 KT
 B
 Midlertidige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/2)
 ZC
 N1 gruppe III, N2
 ST
 KT
 B
 Midlertidige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/2)
 ZD
 M, N1 gruppe I
 ST
 KT
 B
 Endelige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/1)
 ZE
 N1 gruppe II
 ST
 KT
 B
 Endelige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/1)
 ZF
 N1 gruppe III, N2
 ST
 KT
 B
 Endelige OBD-tærskelværdier (se tabel A11/1)
 Emissionsstandard, tegnforklaring
 A
 Emissionskrav i overensstemmelse med tærskelværdierne i tabel 1 i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ; dog accepteres de foreløbige værdier for partikelantal for KT-køretøjer som anført i fodnote 2 til tabellen.
 B
 Emissionskrav i overensstemmelse med tærskelværdierne i tabel 1 i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ, herunder de endelige standarder for partikelantal for KT-køretøjer og anvendelse af E10- og B7-referencebrændstof (hvis relevant).
 BILAG 4a
 Type I-prøve
 (Kontrol af emission af udstødningsgasser efter koldstart)
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette bilag erstatter det tidligere bilag 4 til dette regulativ.
 2. INDLEDNING
 I dette bilag beskrives fremgangsmåden for udførelse af den type I-prøve, som er defineret i dette regulativs punkt 5.3.1. Hvis der anvendes LPG eller NG/biomethan som referencebrændstof, finder bestemmelserne i bilag 12 desuden anvendelse.
 3. PRØVNINGSBETINGELSER
 3.1. Parametre for omgivelserne
 3.1.1. Under prøvningen skal prøverummets temperatur ligge mellem 293 og 303 K (20 og


text:
30 °C). Den absolutte luftfugtighed (H) i prøverummet og i motorens indsugningsluft skal opfylde følgende betingelser:
 5,5 < H ≤ 12,2 (g H2O/kg tør luft)
 Den absolutte luftfugtighed (H) skal måles.
 Følgende temperaturer skal måles:
 Luften i prøverummet.
 Temperaturer i fortyndings- og prøvetagningssystem som påkrævet for emissionsmålingssystemer som defineret i tillæg 2-5 til dette bilag.
 Det atmosfæriske tryk skal måles.
 3.2. Prøvekøretøj
 3.2.1. Det indleverede køretøj skal være i god mekanisk stand. Det skal være tilkørt og have kørt mindst 3 000 km inden prøvningen.
 3.2.2. Der må ikke forekomme utætheder i udstødningssystemet, som kan mindske den indsamlede gasmængde, som skal være den mængde, der udstødes fra motoren.
 3.2.3. Der kan foretages en kontrol af tætheden i indsugningssystemet for at sikre, at karbureringen ikke påvirkes af tilfældigt luftindtag.
 3.2.4. Indstillingerne af motoren og af køretøjets betjeningsorganer skal være dem, der er foreskrevet af fabrikanten. Dette gælder særlig for tomgangsindstillingen (motoromdrejningshastighed og carbonmonoxid-indhold i udstødningsgassen), koldstartanordningen og systemet til rensning af udstødningsgassen.
 3.2.5. Prøvekøretøjet eller et tilsvarende køretøj skal evt. være forsynet med udstyr til måling af de karakteristikparametre, der kræves til indstilling af chassisdynamometeret i henhold til dette bilags punkt 5.
 3.2.6. Den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningen, kan kontrollere, at køretøjets specifikationer stemmer overens med de af fabrikanten opgivne specifikationer, at det kan benyttes til normal kørsel, og specielt at det kan starte i kold og varm tilstand.
 3.2.7. Kørelyslygter på de i regulativ nr. 48, punkt 2, definerede køretøjer skal være tændt under prøvningen. Prøvekøretøjet skal være udstyret med det kørelyslygtesystem, der har det højeste elenergiforbrug blandt de kørelyslygtesystemer, der er monteret af fabrikanten på køretøjer i den gruppe, der er repræsenteret ved det typegodkendte køretøj. Fabrikanten skal fremlægge relevant teknisk dokumentation herom for de typegodkendende myndigheder.
 3.3. Prøvningsbrændstof
 3.3.1. Til prøvningen skal anvendes det i bilag 10 eller bilag 10a til dette regulativ definerede referencebrændstof.
 3.3.2. Køretøjer, som kan anvende enten benzin eller LPG eller NG/biomethan som brændstof, prøves i henhold til bilag 12 til dette regulativ med de(t) korrekte referencebrændstof(fer) som defineret i bilag 10 eller 10a til dette regulativ.
 3.4. Opsætning af køretøjet
 3.4.1. Køretøjet skal så vidt muligt stå vandret under prøvningen for at undgå en unormal brændstoffordeling.
 3.4.2. Køretøjet skal udsættes for en luftstrøm med variabel hastighed. Blæserhastigheden skal være inden for funktionsområdet fra 10 km/h til mindst maksimumshastigheden for den anvendte prøvningscyklus. Inden for funktionsområdet fra 10 km/h til 50 km/h skal den lineære lufthastighed ved blæserens afgang ligge inden for ± 5 km/h af den tilsvarende rullehastighed. I området over 50 km/h skal den lineære lufthastighed ligge inden for ± 10 km/h af den tilsvarende rullehastighed. Ved rullehastigheder på under 10 km/h kan lufthastigheden være nul.
 Ovennævnte lufthastighed skal bestemmes som en gennemsnitsværdi af en række målepunkter, som:
 a)
 for blæsere med en rektangulær afgang befinder sig i midten af hvert rektangel, som inddeler hele blæserens afgang i 9 felter (idet både blæserafgangens horisontale og vertikale sider inddeles i 3 lige store dele). Arealet i midten måles ikke (som


text:
vist i diagrammet nedenfor).
 b)
 for cirkulære blæserafgange skal afgangen inddeles i 8 lige store buer ved hjælp af vertikale linjer, horisontale linjer og linjer på 45°. Målepunkterne befinder sig på den radiale midterlinje af hver bue (22,5°) i en radius på to tredjedele af den samlede radius (som vist nedenfor).
 Målingerne skal foretages uden køretøj eller anden hindring foran ventilatoren.
 Anordningen til måling af lineær lufthastighed skal befinde sig mellem 0 og 20 cm fra luftafgangen.
 Den valgte blæser skal have følgende specifikationer:
 a)
 Areal: mindst 0,2 m2
 b)
 Den laveste kants højde over jorden: ca. 0,2 m
 c)
 Afstand til køretøjets forparti: ca. 0,3 m.
 Køleventilatorens højde og sideværts position kan ændres på fabrikantens begæring, og hvis den typegodkendende myndighed finder det hensigtsmæssigt.
 I de ovenfor beskrevne tilfælde skal køleventilatorens position og konfiguration registreres i prøverapporten og anvendes i forbindelse med prøvning af produktionens overensstemmelse og overensstemmelse efter ibrugtagning.
 4. PRØVEUDSTYR
 4.1. Chassisdynamometer
 Kravene til chassisdynamometeret findes i tillæg 1 til dette bilag.
 4.2. System til fortynding af udstødning
 Forskrifterne for systemet til fortynding af udstødningsgas findes i tillæg 2 til dette bilag.
 4.3. Prøvetagning og analyse af gasemissioner
 Forskrifterne for udstyr til prøvetagning og analyse af gasemissioner findes i tillæg 3 til dette bilag.
 4.4. Udstyr til partikelmasseemissioner (PM-emissioner)
 Forskrifterne for udstyr til prøvetagning og måling af partikelmasse findes i tillæg 4 til dette bilag.
 4.5. Udstyr til partikelantalemissioner (PN-emissioner)
 Forskrifterne for udstyr til prøvetagning og måling af partikelantal findes i tillæg 5 til dette bilag.
 4.6. Generelt udstyr i prøvningsrum
 Følgende temperaturer måles med en nøjagtighed på ± 1,5 K:
 a)
 Luften i prøverummet
 b)
 Indsugningsluft til motoren
 c)
 Temperaturer i fortyndings- og prøvetagningssystem som påkrævet for emissionsmålingssystemer som defineret i tillæg 2-5 til dette bilag.
 Det atmosfæriske tryk skal kunne måles med en nøjagtighed på ± 0,1 kPa.
 Den absolutte luftfugtighed (H) skal kunne måles med en nøjagtighed på ± 5 %.
 5. BESTEMMELSE AF KØRETØJETS RULNINGSMODSTAND
 5.1. Prøvningsmetode
 Proceduren for måling af køretøjets rulningsmodstand er beskrevet i tillæg 7 til dette bilag.
 Denne procedure er ikke påkrævet, hvis chassisdynamometerbelastningen indstilles i henhold til køretøjets referencemasse.
 6. PROCEDURE FOR EMISSIONSPRØVNING
 6.1. Prøvecyklus
 Prøvecyklussen består af to dele: del 1 (kørsel i byområder) og del 2 (kørsel uden for byområder) og er illustreret i figur A4a/1. I løbet af hele prøvningen køres den elementære prøvecyklus for kørsel i byområder fire gange, efterfulgt af del 2.
 6.1.1. Elementær prøvecyklus for kørsel i byområder
 Prøvecyklussens del 1 omfatter 4 gange den elementære prøvecyklus i byområder, som er defineret i tabel A4a/1, illustreret i figur A4a/2 og sammenfattet nedenfor.
 Inddelt efter køremåde:
 Tid (s)
 %
 Tomgang
 60
 30,8
 35,4
 Deceleration med kobling frakoblet
 9
 4,6
 Gearskift
 8
 4,1
 Acceleration
 36
 18,5
 Konstant hastighed
 57
 29,2
 Deceleration
 25
 12,8
 I alt
 195
 100
 Inddelt efter gearskift:
 Tid (s)
 %
 Tomgang
 60
 30,8
 35,4
 Deceleration med kobling frakoblet
 9
 4,6
 Gearskift
 8
 4,1
 1. gear
 24
 12,3
 2. gear
 53
 27,2
 3. gear
 41
 21
 I alt
 195
 100
 Generelle oplysninger:


text:
Gennemsnitshastighed under prøven:
 19 km/h
 Faktisk køretid:
 195 s
 Teoretisk tilbagelagt strækning pr. Prøvecyklus:
 1,013 km
 Hertil svarende tilbagelagt strækning for de fire prøvecyklusser:
 4,052 km
 6.1.2. Cyklus for kørsel uden for byområder
 Prøvecyklussens del 2 er cyklussen med kørsel uden for byområder, som er defineret i tabel A4a/2, illustreret i figur A4a/3 og sammenfattet nedenfor.
 Inddelt efter køremåde:
 Tid (s)
 %
 Tomgang
 20
 5,0
 Deceleration med kobling frakoblet
 20
 5,0
 Gearskift
 6
 1,5
 Acceleration
 103
 25,8
 Konstant hastighed
 209
 52,2
 Deceleration
 42
 10,5
 I alt
 400
 100
 Inddelt efter gearskift:
 Tid (s)
 %
 Tomgang
 20
 5,0
 Deceleration med kobling frakoblet
 20
 5,0
 Gearskift
 6
 1,5
 1. gear
 5
 1,3
 2. gear
 9
 2,2
 3. gear
 8
 2
 4. gear
 99
 24,8
 5. gear
 233
 58,2
 I alt
 400
 100
 Generelle oplysninger:
 Gennemsnitshastighed under prøven:
 62,6 km/h
 Faktisk køretid:
 400 s
 Teoretisk tilbagelagt strækning pr. Prøvecyklus:
 6,955 km
 Maksimal hastighed:
 120 km/h
 Maksimal acceleration:
 0,833 m/s2
 Maksimal deceleration:
 – 1,389 m/s2
 6.1.3. Brug af gearkassen
 6.1.3.1. Hvis den højeste hastighed, der kan nås i 1. gear, er under 15 km/h, benyttes 2., 3. og 4. gear til prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og 2., 3., 4. og 5. gear til prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2). 2., 3. og 4. gear kan ligeledes benyttes til prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og 2., 3., 4. og 5. gear til prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2), hvis det i køreanvisningerne anbefales at starte i 2. gear på plan vej, eller hvis 1. gear udelukkende er beregnet til terrænkørsel, langsom kørsel eller bugsering.
 Køretøjer, som ikke når op på de i prøvecyklussen krævede accelerations- og maksimumshastighedsværdier, skal køres med speederen i bund, indtil de igen når den krævede kørselskurve. Afvigelserne fra prøvecyklussen anføres i prøvningsrapporten.
 Køretøjer med halvautomatisk gear prøves med gearet i den til ligeudkørsel normalt benyttede stilling, og gearskiftet anvendes i henhold til fabrikantens anvisninger.
 6.1.3.2. Køretøjer med automatgear prøves i højeste gear (position »drive«). Speederen aktiveres således, at der opnås så jævn en acceleration som mulig, og således, at der skiftes gennem gearene i normal rækkefølge. Gearskiftepunkterne i tabel A4a/1 og A4a/2 i dette bilag finder ikke anvendelse; accelerationen fortsættes gennem den fase, der er repræsenteret ved den rette linje mellem afslutningen af hver tomgangsfase og begyndelsen af den næstfølgende fase med konstant hastighed. De i punkt 6.1.3.4 og 6.1.3.5 angivne tolerancer finder anvendelse.
 6.1.3.3. Køretøjer med manuelt betjent overgear prøves uden brug af overgear under prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og med brug af overgear under prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2).
 6.1.3.4. Der tillades en tolerance på ± 2 km/h mellem den foreskrevne hastighed og den teoretiske hastighed under acceleration ved konstant hastighed og under deceleration med brug af køretøjets bremser. Hvis køretøjet decelererer hurtigere uden brug af bremser, finder kun bestemmelserne i punkt 6.4.4.3 anvendelse. Der accepteres hastighedstolerancer, der er større end de foreskrevne under overgangen fra én fase til en anden, forudsat at tolerancerne


text:
ikke på noget tidspunkt overskrides i mere end 0,5 s.
 6.1.3.5. Tidstolerancerne er ± 1,0 s. Disse tolerancer gælder både ved begyndelsen og afslutningen af hver gearskiftefase i prøvecyklen for kørsel i byområder (del 1) og for prøveafsnit nr. 3, 5 og 7 i prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2). Det skal bemærkes, at den samlede tilladte tidstolerance på 2 s inkluderer den tid, der medgår til gearskift, og giver om nødvendigt et vist spillerum til at indhente prøvecyklussen.
 6.2. Forberedelse af prøvningerne
 6.2.1. Indstilling af effektabsorption og inerti
 6.2.1.1. Effektabsorption bestemt ved vejprøve af køretøjet
 Dynamometeret skal indstilles, således at de roterende massers totale inerti simulerer den inerti og andre køremodstandskræfter, der påvirker køretøjet, når dette kører på vej. Metoden til bestemmelse af denne effektabsorption er beskrevet i punkt 5 i dette bilag.
 Dynamometer med fast effektabsorptionskurve: effektabsorptionssimulatoren indstilles således, at den absorberer den effekt, der udøves på drivhjulene ved en konstant hastighed på 80 km/h, og den absorberede effekt ved 50 km/h registreres.
 Dynamometer med indstillelig effektabsorptionskurve: effektabsorptionssimulatoren indstilles således, at den absorberer den effekt, der udøves på drivhjulene ved en konstant hastighed på 120, 100, 80, 60, 40 og 20 km/h.
 6.2.1.2. Effektabsorption bestemt ved køretøjets referencemasse
 Med fabrikantens samtykke kan følgende metode anvendes:
 Bremsen justeres således, at den udøvede belastning på de drivende hjul ved en konstant hastighed på 80 km/h er i overensstemmelse med tabel A4a/3.
 Er den tilsvarende ækvivalente inerti ikke til rådighed på dynamometeret, anvendes den største af de værdier, der er nærmest køretøjets referencemasse.
 For andre køretøjer end personbiler med en referencemasse på over 1 700 kg eller køretøjer med permanent firehjulstræk multipliceres effektværdierne i tabel A4a/3 med 1.3.
 6.2.1.3. Den anvendte metode og de opnåede værdier (ækvivalent inerti, karakteristikindstillingsparametre) anføres i prøvningsrapporten.
 6.2.2. Midlertidige prøvecyklusser
 Der gennemføres efter behov en række midlertidige prøvecyklusser med henblik på at fastslå, hvordan speeder og bremsepedal bedst aktiveres, for at cyklussen ligger så tæt på den teoretiske prøvecyklus som muligt inden for de foreskrevne grænser, som cyklussen gennemføres under.
 6.2.3. Dæktryk
 Dæktrykket skal være som specificeret af fabrikanten og som anvendt ved den foreløbige vejprøve til justering af bremser. På dynamometere med to ruller kan dæktrykket øges med indtil 50 % over det af fabrikanten anbefalede dæktryk. Det faktisk anvendte dæktryk skal anføres i prøvningsrapporten.
 6.2.4. Måling af baggrundspartikelmasse
 Baggrundsniveauet af partikler i fortyndingsluften kan bestemmes ved at lede filtreret fortyndingsluft gennem et partikelfilter. Udtagningen skal foretages fra samme sted som for partikelprøveudtagningen. Én måling kan foretages før eller efter prøvningen. Målinger af partikelmasse kan korrigeres ved at fratrække baggrundsbidraget fra fortyndingssystemet. Det tilladelige baggrundsbidrag er ≤ 1 mg/km (eller ækvivalent masse på filteret). Hvis baggrunden overskrider dette niveau anvendes standardværdien på 1 mg/km (eller ækvivalent masse på filteret). Hvis fratrækningen af baggrundsbidraget giver et negativt resultat, skal resultatet for partikelmasse anses for at være nul.
 6.2.5. Måling af partikelantalbaggrund
 Fratrækningen af partikelantalbaggrund kan bestemmes ved prøveudtagning af fortyndingsluft fra et punkt efter partikel- og carbonhydridfiltrene ind i målesystemet for partikelantal. Baggrundskorrigering af


text:
partikelantalmålinger er ikke tilladt ved typegodkendelse, men kan på fabrikantens anmodning anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse og overensstemmelse efter ibrugtagning, hvis der er indikationer for, at bidraget fra tunnellen er signifikant.
 6.2.6. Valg af partikelmassefilter
 Et enkelt partikelfilter uden backup anvendes for kombinationen af cyklussens faser for kørsel i byområder og uden for byområder.
 Et par af partikelfiltre, ét for fasen i byområder og ét for fasen uden for byområder, må kun anvendes uden backup-filtre, hvis stigningen i trykfaldet i prøvetagningsfilteret inden for perioden fra emissionsprøvnings start til dens afslutning ellers forventes at være på over 25 kPa.
 6.2.7. Klargøring af partikelmassefilter
 6.2.7.1. Prøveudtagningsfiltrene for partikelmasse konditioneres (temperatur og luftfugtighed) i mindst 2 og højst 80 timer inden prøvningen på en åben bakke, der er beskyttet mod støv og anbragt i et luftkonditioneret lokale. Efter denne konditionering vejes de klinisk rene filtre og opbevares, indtil de skal anvendes. Anvendes filtrene ikke inden for en time, efter at de er taget ud af vejelokalet, skal de vejes på ny.
 6.2.7.2. 1-times grænsen kan erstattes af en 8-timers grænse, hvis en af eller begge følgende betingelser er opfyldt:
 6.2.7.2.1.
 et stabiliseret filter anbringes og opbevares i en aflukket filterholder med tillukkede ender eller
 6.2.7.2.2.
 et stabiliseret filter anbringes i en aflukket filterholder, som umiddelbart derefter anbringes i prøveudtagningsudstyr, hvorigennem der ikke er nogen strømning.
 6.2.7.3. Partikelprøveudtagningssystemet startes og klargøres til prøveudtagning.
 6.2.8. Klargøring af partikelantalmåling
 6.2.8.1. Det partikelspecifikke fortyndingssystem og måleudstyret startes og klargøres til prøveudtagning.
 6.2.8.2. Før prøvningen/prøvningerne kontrolleres det, at de dele af partikelprøveudtagningssystemet, der tæller partiklerne og fjerner flygtige partikler, fungerer korrekt, jf. punkt 2.3.1 og 2.3.3 i tillæg 5 til dette bilag.
 Partikeltællerens respons skal prøves nær nul før hver prøvning og dagligt, hvis der er store partikelkoncentrationer, ved brug af omgivende luft.
 Hvis indgangen er udstyret med et HEPA-filter, skal det påvises, at der ikke er utætheder nogen steder i prøveudtagningssystemet.
 6.2.9. Kontrol af gasanalysatorerne
 Emissionsanalysatorerne for gasserne nulstilles og kalibreres. Prøvetagningssækkene tømmes.
 6.3. Konditioneringsmetode
 6.3.1. Med henblik på måling af partikler skal den i punkt 6.1 i dette bilag beskrevne del II-prøvecyklus anvendes til prækonditionering af køretøjet højst 36 timer og mindst seks timer før prøvning. Der gennemkøres tre på hinanden følgende prøvecyklusser. Dynamometerindstillingen angives som i punkt 6.2.1 i dette bilag.
 Hvis fabrikanten anmoder om det, kan køretøjer med motorer med styret tænding med indirekte indsprøjtning prækonditioneres med en del I-kørecyklus og to del II-kørecyklusser.
 6.3.2. I et prøvningsanlæg, hvor der kan være risiko for kontaminering af køretøjsprøvning med ringe emission med resterne fra en tidligere køretøjsprøvning af køretøj med stor emission, anbefales det, at der med henblik på prækonditionering af prøvetagningsudstyret med et køretøj med lav emission gennemkøres en stationær cyklus med 120 km/h i 20 minutter efterfulgt af tre del II-cyklusser.
 Efter denne prækonditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjerne i et rum, hvor temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstændigheder indtil temperaturen i motorolie


text:
og evt. kølevæske kun afviger med ± 2 K fra rumtemperaturen.
 Hvis fabrikanten kræver det, udføres prøvningen senest 30 timer efter, at køretøjet har kørt ved normal temperatur.
 6.3.3. Køretøjer med motor med styret tænding, som anvender LPG eller NG/biomethan som brændstof eller er udstyret således, at de kan anvende enten benzin eller LPG eller NG/biomethan, skal mellem prøvningerne med henholdsvis det første og det andet gasformige brændstof prækonditioneres, før de prøves på det andet referencebrændstof. Denne prækonditionering udføres med det andet referencebrændstof, idet der køres en konditioneringscyklus bestående af én gang del I (byområde) og to gange del II (uden for byområder) af den testcyklus, som er beskrevet i punkt 6.1 i dette bilag. På fabrikantens begæring og med godkendelse af den tekniske tjeneste kan denne prækonditioneringscyklus udvides. Dynamometerindstillingen skal være den, der er angivet i punkt 6.2 i dette bilag.
 6.4. Prøvningsmetode
 6.4.1. Start af motoren
 6.4.1.1. Motoren startes ved hjælp af de hertil beregnede anordninger som anvist af fabrikanten og som beskrevet i instruktionsbogen til seriefremstillede køretøjer.
 6.4.1.2. Den første cyklus starter ved indledningen til motoropstartsproceduren.
 6.4.1.3. Anvendes LPG eller NG/biomethan som brændstof, tillades det, at motoren startes på benzin og stilles om til LPG eller NG/biomethan efter et forudbestemt tidsrum, som ikke kan ændres af føreren. Dette tidsrum må ikke overstige 60 sekunder.
 6.4.2. Tomgang
 6.4.2.1. For manuelt gearskifte eller halvautomatisk gearkasse se tabel A4a/1 og A4a/2 i dette bilag.
 6.4.2.2. Automatgear
 Efter den første indkobling må gearvælgeren ikke på noget tidspunkt under prøvningen flyttes ud af sin oprindelige position undtagen i det i punkt 6.4.3.3 i dette bilag anførte tilfælde, eller hvis gearvælgeren kan benyttes til at aktivere et eventuelt overgear.
 6.4.3. Acceleration
 6.4.3.1. Accelerationsfaserne gennemkøres med så konstant en acceleration som mulig.
 6.4.3.2. Hvis en acceleration ikke kan foretages på den foreskrevne tid, tages den fornødne ekstratid så vidt muligt af den tid, der er givet til at foretage gearskift, og ellers af den efterfølgende fase med konstant hastighed.
 6.4.3.3. Automatgear
 Hvis acceleration ikke kan foretages på den foreskrevne tid, bruges gearvælgeren som foreskrevet for manuelle gear.
 6.4.4. Deceleration
 6.4.4.1. Alle decelerationer i den elementære prøvecyklus for kørsel i byområder (del 1) foretages ved, at foden løftes helt fra speederen med koblingen tilkoblet. Koblingen frakobles uden at flytte gearvælgeren ved den højeste af følgende hastigheder: 10 km/h eller den hastighed, der svarer til motorens tomgangshastighed.
 Alle decelerationer i prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2) foretages ved, at foden løftes helt fra speederen med koblingen tilkoblet. Koblingen frakobles uden at flytte gearvælgeren ved en hastighed på 50 km/h ved den sidste deceleration.
 6.4.4.2. Hvis decelerationen tager længere tid end foreskrevet for den pågældende fase, benyttes køretøjets bremser for at følge prøvecyklussens timing.
 6.4.4.3. Hvis decelerationen tager kortere tid end foreskrevet for den pågældende fase, opnås på ny overensstemmelse med timingen af den teoretiske prøvecyklus ved at indføje en fase med konstant hastighed eller en tomgangsfase, indtil det næste prøveafsnit indledes.
 6.4.4.4. Ved afslutningen af decelerationsfasen (standsning af køretøjet på rullerne) i den elementære


text:
prøvecyklus for kørsel i byområder (del 1) sættes gearet i frigear, og koblingen tilkobles.
 6.4.5. Konstant hastighed
 6.4.5.1. »Pumpende« eller manglende gasgivning skal undgås ved overgangen fra acceleration til den efterfølgende fase med konstant hastighed.
 6.4.5.2. I perioderne med konstant hastighed skal speederen fastholdes i en bestemt stilling.
 6.4.6. Prøveudtagning
 Prøvetagningen begynder inden eller ved motoropstarten og slutter ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2, afslutning af prøvetagning (ES)) eller, ved type VI-prøve, den afsluttende tomgangsperiode i den sidste elementære cyklus for kørsel i byområder (del 1).
 6.4.7. Under prøvningen registreres hastigheden som funktion af tiden eller indsamles af datafangstsystemet, således at det kan vurderes, om de gennemførte prøvecyklusser er korrekt udført.
 6.4.8. Partiklerne skal måles kontinuerligt i prøveudtagningssystemet for partikler. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem hele testcyklussen.
 6.5. Procedurer efter prøvningen
 6.5.1. Kontrol af gasanalysator
 Analysatorernes nulstillings- og kalibreringsvisninger, som anvendes til kontinuerlig måling, skal kontrolleres. Prøvningen anses for acceptabel, hvis forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi.
 6.5.2. Vejning af partikelfilter
 Referencefiltre skal vejes senest 8 timer efter vejning af prøvningsfilteret. Det kontaminerede partikelprøvningsfilter bringes til vejelokalet senest én time efter analyserne af udstødningsgasserne. Prøvningsfilteret skal konditioneres i mindst 2 timer og højst 80 timer og derefter vejes.
 6.5.3. Analyse af prøvesække
 6.5.3.1. Udstødningsgasserne i indsamlingssækken skal analyseres så hurtigt som muligt og senest 20 minutter efter prøvecyklussens afslutning.
 6.5.3.2. Før analyse af hver prøve skal det analyseområde, som skal anvendes til det pågældende forurenende stof, nulstilles med den korrekte nulstillingsgas.
 6.5.3.3. Analysatorerne indstilles derefter i henhold til kalibreringskurverne ved hjælp af kalibreringsgasser med en nominel koncentration på 70 til 100 % af måleområdet.
 6.5.3.4. Derefter kontrolleres analysatorernes nulstilling igen: hvis den aflæste værdi afviger med mere end 2 % på måleskalaen fra værdien ved nulstillingen i henhold til punkt 6.5.3.2 i dette bilag, gentages proceduren for den pågældende analysator.
 6.5.3.5. Derefter analyseres prøverne.
 6.5.3.6. Efter analysen gentages kontrollen af nulpunkt og kalibreringspunkter med brug af de samme gasser. Hvis værdierne ved denne fornyede kontrol ikke afviger med mere end ± 2 % fra værdierne i punkt 6.5.3.3, betragtes analysen som gyldig.
 6.5.3.7. I alle punkter i dette afsnit skal flowhastighed og tryk af de forskellige gasser være den samme, som er anvendt ved kalibrering af analysatorerne.
 6.5.3.8. Værdien for koncentrationen af hvert af de målte forurenende stoffer i gasserne er den værdi, der aflæses efter stabilisering af måleapparaturet. Emissionen af carbonhydrider fra motorer med kompressionstænding beregnes ud fra aflæsningen på den integrerede HFID-enhed korrigeret for eventuelle variationer i strømningshastigheden som vist i punkt 6.6.6 i dette bilag.
 6.6. Beregning af emissioner
 6.6.1. Bestemmelse af volumen
 6.6.1.1. Beregning af volumen, når der benyttes et system med variabel fortynding med konstantstrømningsstyring ved drøvling eller venturi.
 Parametrene til bestemmelse af volumenstrømmen registreres løbende, og det samlede volumen gennem hele prøvningens varighed beregnes.
 6.6.1.2. Beregning af volumen, når der benyttes positiv fortrængningspumpe.
 Volumenet af fortyndet udstødningsgas målt i systemer med positiv


text:
fortrængningspumpe beregnes ved hjælp af følgende formel:
 V = Vo · N
 hvor:
 V
 =
 volumen af den fortyndede gas i l/prøvning (før korrektion)
 Vo
 =
 gasvolumen transporteret af den positive fortrængningspumpe under prøvningsvilkår i l/omdrejning
 N
 =
 antal omdrejninger pr. prøvning.
 6.6.1.3. Korrektion af volumen til standardbetingelser
 Volumenet af den fortyndede udstødningsgas korrigeres ved hjælp af følgende formel:
 (1)
 hvor:
 (2)
 PB
 =
 barometertrykket i prøvelokalet i kPa
 P1
 =
 undertryk ved fortrængningspumpens sugeside i kPa i forhold til barometertrykket i den omgivende luft
 Tp
 =
 gennemsnitstemperaturen i den fortyndede udstødningsgas ved fortrængningspumpens sugeside under prøven (K).
 6.6.2. Samlet gas- og partikelmasse
 Massen M af hver forurenende gas fra køretøjet under prøvningen er produktet af volumenkoncentrationen og volumenet af den pågældende gas, idet følgende massefyldeværdier anvendes under de ovenfor nævnte referencebetingelser:
 For carbonmonoxid (CO):
 d = 1,25 g/l
 For carbonhydrider:
 For benzin (E5) (C1H1,89O0,016)
 d = 0,631 g/1
 For benzin (E10) (C1H1,93O0,033)
 d = 0,645 g/1
 For diesel (B5) (C1H1,86O0,005)
 d = 0,622 g/1
 For diesel (B7) (C1H1,86O0,007)
 d = 0,623 g/1
 For LPG (CH2,525)
 d = 0,649 g/l
 For LPG (CH2,525)
 d = 0,649 g/l
 For NG/biomethan (C1H4)
 d = 0,714 g/l
 For ethanol (E85) (C1H2,74O0,385)
 d = 0,932 g/l
 For ethanol (E75) (C1H2,61O0,329)
 d = 0,886 g/l
 For nitrogenoxider (NOx):
 d = 2,05 g/1
 6.6.3. Masseemissioner af forurenende gasser beregnes ved hjælp af følgende ligning:
 (3)
 hvor:
 Mi
 =
 masseemission af det forurenende stof (i) i g/km
 Vmix
 =
 volumen af den fortyndede udstødningsgas i 1/prøvning og korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa)
 Qi
 =
 densitet af det forurenende stof (i) i g/l ved normal temperatur og tryk (273,2 K og 101,33 kPa)
 kh
 =
 luftfugtighedskorrektionsfaktor til beregning af masseemissionen af nitrogenoxider. Der foretages ingen luftfugtighedskorrektion for HC og CO
 Ci
 =
 koncentrationen af det forurenende stof (i) i den fortyndede udstødningsgas udtrykt i ppm og korrigeret for mængden af forurenende stof (i) i fortyndingsluften
 d
 =
 afstand svarende til prøvecyklussen i km.
 6.6.4. Korrektion for fortyndingsluftkoncentration
 Koncentrationen af forurenende stoffer i den fortyndede udstødningsgas skal korrigeres med mængden af forurenende stof i fortyndingsluften som følger:
 (4)
 hvor:
 Ci
 =
 koncentrationen af det forurenende stof (i) i den fortyndede udstødningsgas udtrykt i ppm og korrigeret for mængden af forurenende stof (i) i fortyndingsluften
 Ce
 =
 målt koncentration af det forurenende stof (i) i den fortyndede udstødningsgas udtrykt i ppm
 Cd
 =
 koncentration af det forurenende stof (i) i fortyndingsluften udtrykt i ppm
 DF
 =
 fortyndingsfaktor.
 Fortyndingsfaktoren beregnes således:
 For hvert referencebrændstof, undtagen hydrogen:
 For en brændstofsammensætning CxHyOz er den generelle formel:
 Fortyndingsfaktorerne for de referencebrændstoffer, der er omfattet af dette regulativ, er angivet nedenfor:
 for benzin (E5)
 (5a)
 for benzin (E10)
 (5b)
 for diesel (B5)
 (5c)
 for diesel (B7)
 (5d)
 for LPG
 (5e)
 for NG/biomethan
 (5f)
 for ethanol (E85)
 (5g)
 for ethanol (E75)
 (5h)
 for hydrogen
 (5i)
 Hvor:
 CCO2
 =
 koncentrationen af CO2 i den fortyndede udstødningsgas i udtagningssækken udtrykt i % vol
 CHC
 =
 koncentrationen af HC i den fortyndede udstødningsgas i udtagningssækken udtrykt


text:
i ppm carbonækvivalent
 CCO
 =
 koncentrationen af CO i den fortyndede udstødningsgas i udtagningssækken udtrykt i ppm.
 CH2O
 =
 koncentrationen af H2O i den fortyndede udstødningsgas i udtagningssækken udtrykt i % vol
 CH2O-DA
 =
 koncentration af H2O i luften anvendt til fortynding udtrykt i % vol
 CH2
 =
 koncentrationen af hydrogen i den fortyndede udstødningsgas i udtagningssækken udtrykt i ppm
 Koncentrationen af non-methan carbonhydrider beregnes som følger:
 CNMHC = CTHC – (Rf CH4 · CCH4)
 hvor:
 CNMHC
 =
 korrigeret koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas udtrykt i ppm carbonækvivalens
 CTHC
 =
 koncentrationen af THC i den fortyndede udstødningsgas udtrykt i ppm carbonækvivalent og korrigeret med mængden af THC i fortyndingsluften
 CCH4
 =
 koncentrationen af CH4 i den fortyndede udstødningsgas udtrykt i ppm carbonækvivalent og korrigeret med mængden af CH4 i fortyndingsluften
 Rf CH4
 =
 er FID-responsfaktoren på methan som defineret i punkt 2.3.3 i tillæg 3 til dette bilag.
 6.6.5. Beregning af NO-fugtighedskorrektionsfaktoren
 For at korrigere for luftfugtighedens indflydelse på resultaterne for nitrogenoxider foretages følgende beregninger:
 (6)
 hvor:
 hvor:
 H
 =
 absolut luftfugtighed udtrykt i g vand pr. kg tør luft
 Ra
 =
 relativ fugtighed i den omgivende luft udtrykt i %
 Pd
 =
 mættet damptryk ved den omgivende lufts temperatur udtrykt i kPa
 PB
 =
 det atmosfæriske tryk i prøvelokalet udtrykt i kPa.
 6.6.6. Bestemmelse af HC for motorer med kompressionstænding
 Den gennemsnitlige HC-koncentration til bestemmelse af HC-emissioner fra motorer med kompressionstænding beregnes ved hjælp af følgende formel:
 (7)
 hvor:
 =
 integralet af den opvarmede FID-analyseenheds registreringer under prøvningen(t2 – t1)
 Ce
 =
 HC-koncentrationen målt i den fortyndede udstødningsgas i ppm af Ci erstatter CHC i alle relevante ligninger.
 6.6.7. Partikelbestemmelse
 Partikelemissionen Mp (g/km) beregnes ved hjælp af følgende ligning:
 hvis udstødningsgassen føres uden om tunnelen
 hvis udstødningsgassen føres tilbage til tunnelen,
 hvor:
 Vmix
 =
 volumen af fortyndet udstødningsgas (se punkt 6.6.1 i dette bilag) under standardbetingelser
 Vep
 =
 volumen af den udstødningsgas, der strømmer gennem partikelfiltrene under standardbetingelser
 Pe
 =
 partikelmasse udskilt på filter/filtre
 d
 =
 afstand svarende til prøvningscyklussen i km
 Mp
 =
 partikelemission i g/km.
 Hvis der er foretaget korrektion for baggrundsniveauet af partikler fra fortyndingssystemet, skal denne foretages i overensstemmelse med punkt 6.2.4 i dette bilag. I så fald beregnes partikelmassen (g/km) som følger:
 hvis udstødningsgassen føres uden om tunnelen
 hvis udstødningsgassen føres tilbage til tunnelen.
 hvor:
 Vap
 =
 volumen af den tunnelluft, der strømmer gennem baggrundspartikelfiltrene under standardbetingelser
 Pa
 =
 partikelmasse udskilt på baggrundsfilter
 DF
 =
 fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 6.6.4 i dette bilag.
 Hvis anvendelsen af en baggrundskorrektion resulterer i en negativ partikelmase (i g/km), anses resultatet for at være nul g/km partikelmasse.
 6.6.8. Bestemmelse af partikelantal
 Emission i partikelantal beregnes ved hjælp af følgende ligning:
 hvor:
 N
 =
 emission i partikelantal udtrykt i partikler pr. km
 V
 =
 volumen af den fortyndede udstødningsgas i 1/prøvning og korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa)
 K
 =
 kalibreringsfaktor til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien


text:
1 for k i ovenstående ligning
 =
 korrigeret partikelkoncentration fra den fortyndede udstødningsgas udtrykt som gennemsnittet af partikler pr. kubikcentimeter fra emissionsprøvningen, inklusive hele kørselscyklussen. Hvis volumenresultatet for gennemsnitskoncentrationen ikke gives ved standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), skal koncentrationerne korrigeres til disse betingelser ,
 =
 reduktionsfaktor for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, ved den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen
 d
 =
 afstand svarende til prøvecyklussen i km
 =
 beregnes efter følgende ligning:
 hvor:
 Ci =
 en diskret måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren i partikler pr. kubikcentimeter og korrigeret for koincidens
 n =
 samlet antal diskrete målinger af partikelkoncentration foretaget under prøvecyklussen
 n
 beregnes efter følgende ligning:
 n = T · f
 hvor:
 T
 =
 prøvecyklussens varighed i sekunder
 f
 =
 data-logging-frekvens for partikeltæller i Hz
 6.6.9. Indregning af masseemissioner fra køretøjer med periodisk regenererende anordninger
 Hvis køretøjet er udstyret med et periodisk regenererende system som defineret i bilag 13:
 6.6.9.1. Bestemmelserne i bilag 13 finder kun anvendelse på målinger af partikelmasse og ikke på målinger af partikelantal.
 6.6.9.2. Ved prøveudtagning af partikelmasse under en prøvning, hvor køretøjet gennemfører en planlagt regenerering, må filteroverfladens temperatur ikke overstige 192 °C.
 6.6.9.3. Ved prøveudtagning af masse under en prøvning, hvor regenereringsanordningen befinder sig i en stabiliseret belastningssituation (dvs. køretøjet foretager ikke en regenerering), anbefales det, at køretøjet har gennemført > 1/3 af km-afstanden mellem planmæssige regenereringer, eller at den periodisk regenererende anordning er blevet belastet uden for køretøjet.
 Med henblik på prøvning af produktionens overensstemmelse kan fabrikanten sikre, at dette er inkluderet inden for evolutionskoefficienten. I så fald erstattes punkt 8.2.3.2 i dette regulativ af punkt 6.6.9.3.1 i dette bilag.
 6.6.9.3.1. Anmoder fabrikanten om tilkøring (»x« km, hvor x ≤ 3 000 km for køretøjer med styret tænding, og x ≤ 15 000 km for køretøjer med kompressionstænding, og hvor køretøjet er > 1/3 af distancen mellem regenereringer), sker beregningen således:
 a)
 de forurenende emissioner (type I) måles ved nul og ved »x« km på det først prøvede køretøj
 b)
 emissionernes udviklingskoefficient mellem nul og »x« km beregnes for hvert af de forurenende stoffer:
 Koefficienten kan være under 1.
 a)
 De følgende køretøjer tilkøres ikke, men deres emissioner ved nul km omregnes ved hjælp af udviklingskoefficienten.
 I så fald benyttes følgende værdier:
 a)
 værdierne ved »x« km for det første køretøj
 b)
 værdierne ved nul km ganget med udviklingskoefficienten for de følgende køretøjer.
 Tabel A4a/1
 Elementær prøvecyklus for kørsel i byområder på chassisdynamometer (del 1)
 Køremåde
 Prøveafsnit
 Acceleration (m/s2)
 Hastighed (km/h)
 Varighed af hver(t)
 I alt tid (s)
 Gearvalg ved manuelt gear
 køremåde (s)
 Prøveafsnit (s)
 1
 Tomgang
 1
 0
 0
 11
 11
 11
 6 s PM + 5 s K1
 (1)
 2
 Acceleration
 2
 1,04
 0-15
 4
 4
 15
 1
 3
 Konstant hastighed
 3
 0
 15
 9
 8
 23
 1
 4
 Deceleration
 4
 – 0,69
 15-10
 2
 5
 25
 1
 5
 Deceleration med kobling frakoblet
 – 0,92
 10-0
 3
 28
 K1
 (1)
 6
 Tomgang
 5
 0
 0
 21
 21
 49
 16 s PM


text:
+ 5 s K1
 (1)
 7
 Acceleration
 6
 0,83
 0-15
 5
 12
 54
 1
 8
 Gearskift
 15
 2
 56
 9
 Acceleration
 0,94
 15-32
 5
 61
 2
 10
 Konstant hastighed
 7
 0
 32
 24
 24
 85
 2
 11
 Deceleration
 8
 – 0,75
 32-10
 8
 11
 93
 2
 12
 Deceleration med kobling frakoblet
 – 0,92
 10-0
 3
 96
 K2
 (1)
 13
 Tomgang
 9
 0
 0
 21
 117
 16 s PM + 5 s K1
 (1)
 14
 Acceleration
 10
 0,83
 0-15
 5
 26
 122
 1
 15
 Gearskift
 15
 2
 124
 16
 Acceleration
 0,62
 15-35
 9
 133
 2
 17
 Gearskift
 35
 2
 135
 18
 Acceleration
 0,52
 35-50
 8
 143
 3
 19
 Konstant hastighed
 11
 0
 50
 12
 12
 155
 3
 20
 Deceleration
 12
 – 0,52
 50-35
 8
 8
 163
 3
 21
 Konstant hastighed
 13
 0
 35
 13
 13
 176
 3
 22
 Gearskift
 14
 35
 2
 12
 178
 23
 Deceleration
 – 0,99
 35-10
 7
 185
 2
 24
 Deceleration med kobling frakoblet
 – 0,92
 10-0
 3
 188
 K2
 (1)
 25
 Tomgang
 15
 0
 0
 7
 7
 195
 7 s PM (1)
 Tabel A4a/2
 Prøvecyklus for kørsel uden for byområder (del 2) for type I-prøven
 Nr. Køremåde
 Køremåde
 Prøveafsnit
 Acceleration (m/s2)
 Hastighed (km/h)
 Varighed af hver(t)
 I alt tid (s)
 Gearvalg ved manuelt gear
 køremåde (s)
 prøveafsnit (s)
 1
 Tomgang
 1
 0
 0
 20
 20
 20
 K1
 (2)
 2
 Acceleration
 2
 0,83
 0-15
 5
 41
 25
 1
 3
 Gearskift
 15
 2
 27
 —
 4
 Acceleration
 0,62
 15-35
 9
 36
 2
 5
 Gearskift
 35
 2
 38
 —
 6
 Acceleration
 0,52
 35-50
 8
 46
 3
 7
 Gearskift
 50
 2
 48
 —
 8
 Acceleration
 0,43
 50-70
 13
 61
 4
 9
 Konstant hastighed
 3
 0
 70
 50
 50
 111
 5
 10
 Deceleration
 4
 – 0,69
 70-50
 8
 8
 119
 4 s.5 + 4 s.4
 11
 Konstant hastighed
 5
 0
 50
 69
 69
 188
 4
 12
 Acceleration
 6
 0,43
 50-70
 13
 13
 201
 4
 13
 Konstant hastighed
 7
 0
 70
 50
 50
 251
 5
 14
 Acceleration
 8
 0,24
 70-100
 35
 35
 286
 5
 15
 Konstant hastighed (3)
 9
 0
 100
 30
 30
 316
 5 (3)
 16
 Acceleration (3)
 10
 0,28
 100-120
 20
 20
 336
 5 (3)
 17
 Konstant hastighed (3)
 11
 0
 120
 10
 20
 346
 5 (3)
 18
 Deceleration (3)
 12
 – 0,69
 120-80
 16
 34
 362
 5 (3)
 19
 Deceleration (3)
 – 1,04
 80-50
 8
 370
 5 (3)
 20
 Deceleration med kobling frakoblet
 1,39
 50-0
 10
 380
 K5
 (2)
 21
 Tomgang
 13
 0
 0
 20
 20
 400
 PM (2)
 Tabel A4a/3
 Simulerede krav til inerti og dynamometerbelastning
 Køretøjets referencemasse RW(kg)
 Ækvivalent inerti
 Effekt og belastning optaget af dynamometer ved 80 km/h
 Køremodstandskoefficienter
 kg
 kW
 N
 a (N)
 b (N/(km/h)2)
 RW ≤ 480
 455
 3,8
 171
 3,8
 0,0261
 480 < RW ≤ 540
 510
 4,1
 185
 4,2
 0.0282
 540 < RW ≤ 595
 570
 4,3
 194
 4,4
 0,0296
 595 < RW ≤ 650
 625
 4,5
 203
 4,6
 0,0309
 650 < RW ≤ 710
 680
 4,7
 212
 4,8
 0,0323
 710 < RW ≤ 765
 740
 4,9
 221
 5,0
 0,0337
 765 < RW


text:
≤ 850
 800
 5,1
 230
 5,2
 0,0351
 850 < RW ≤ 965
 910
 5,6
 252
 5,7
 0,0385
 965 < RW ≤ 1 080
 1 020
 6,0
 270
 6,1
 0,0412
 1 080 < RW ≤ 1 190
 1 130
 6,3
 284
 6,4
 0,0433
 1 190 < RW ≤ 1 305
 1 250
 6,7
 302
 6,8
 0,0460
 1 305 < RW ≤ 1 420
 1 360
 7,0
 315
 7,1
 0,0481
 1 420 < RW ≤ 1 530
 1 470
 7,3
 329
 7,4
 0,0502
 1 530 < RW ≤ 1 640
 1 590
 7,5
 338
 7,6
 0,0515
 1 640 < RW ≤ 1 760
 1 700
 7,8
 351
 7,9
 0,0536
 1 760 < RW ≤ 1 870
 1 810
 8,1
 365
 8,2
 0,0557
 1 870 < RW ≤ 1 980
 1 930
 8,4
 378
 8,5
 0,0577
 1 980 < RW ≤ 2 100
 2 040
 8,6
 387
 8,7
 0,0591
 2 100 < RW ≤ 2 210
 2 150
 8,8
 396
 8,9
 0,0605
 2 210 < RW ≤ 2 380
 2 270
 9,0
 405
 9,1
 0,0619
 2 380 < RW ≤ 2 610
 2 270
 9,4
 423
 9,5
 0,0646
 2 610 < RW
 2 270
 9,8
 441
 9,9
 0,0674
 Figur A4a/1
 Prøvecyklus ved type I-prøven
 Figur A4a/2
 Elementær prøvecyklus for kørsel i byområder for type I-prøven
 Figur A4a/3
 Prøvecyklus for kørsel uden for byområder (del 2) for type I-prøven
 (1) PM = frigear, kobling tilkoblet. K1, K2 = 1. eller 2. gear, kobling frakoblet.
 (2) PM = frigear, kobling tilkoblet. K1, K5 = 1. eller 2. gear, kobling frakoblet.
 (3) Der kan benyttes yderligere gear efter fabrikantens anvisninger, hvis køretøjet er udstyret med en transmission med mere end fem gear.
 Tillæg 1
 Chassisdynamometer
 1. SPECIFIKATION
 1.1. Generelle forskrifter
 1.1.1. Dynamometeret skal kunne simulere køremodstanden på vej og være én af følgende to typer:
 a)
 dynamometer med fast effektabsorptionskurve, dvs. et dynamometer, hvis fysiske parametre giver en fast effektabsorptionskurveform
 b)
 dynamometer med indstillelig effektabsorptionskurve, dvs. et dynamometer med mindst to køremodstandsparametre, der kan justeres med henblik på at ændre effektabsorptionskurvens form.
 1.1.2. For dynamometere med elektrisk inertisimulering skal det påvises, at de svarer til mekaniske inertisystemer. Metoden til påvisning heraf er beskrevet i tillæg 6 til dette bilag.
 1.1.3. Hvis den samlede fremdriftsmodstand på vej ikke kan reproduceres på chassisdynamometeret for hastigheder mellem 10 og 120 km/h, anbefales det at benytte et chassisdynamometer med de nedenfor definerede specifikationer.
 1.1.3.1. Følgende belastning optages af den indre friktion i bremsen og chassisdynamometeret ved hastigheder mellem 0 og 120 km/h:
 F = (a + b·V2) ± 0,1·F80 (uden at være negativ)
 hvor:
 F
 =
 total belastning, som optages af dynamometeret (N)
 a
 =
 værdi svarende til rulningsmodstanden (N)
 b
 =
 værdi svarende til luftmodstandskoefficienten (N/(km/h)2)
 V
 =
 hastighed (km/h)
 F80
 =
 belastning ved 80 km/h (N).
 1.2. Særlige forskrifter
 1.2.1. Dynamometerets indstilling skal være stabil. Det må ikke fremkalde følelige vibrationer i køretøjet, der hæmmer normal kørsel.
 1.2.2. Chassisdynamometeret kan have én eller to ruller. Den forreste rulle skal direkte eller indirekte drive inertimasserne og effektabsorptionsenheden.
 1.2.3. Den


text:
viste effektabsorption skal kunne måles og aflæses med en nøjagtighed på ± 5 %.
 1.2.4. For et dynamometer med fast effektabsorptionskurve skal indstillingsnøjagtigheden ved 80 km/h være ± 5 %. For et dynamometer med indstillelig effektabsorptionskurve skal nøjagtigheden i indstillingen af dynamometerets effektabsorption i forhold til køremodstanden på vej være ± 5 % ved 120, 100, 80, 60 og 40 km/h og ± 10 % ved 20 km/h. Ved hastigheder under 20 km/h skal dynamometerets effektabsorption være positiv.
 1.2.5. Den samlede inerti i de roterende dele (herunder i givet fald den simulerede inerti) skal være kendt og ligge inden for ± 20 kg af inertiklassen for prøven.
 1.2.6. Køretøjets hastighed skal måles efter rullens rotationshastighed (den forreste rulle ved dynamometere med to ruller). Den skal måles med en nøjagtighed på ± 1 km/h ved hastigheder over 10 km/h.
 Den distance, som køretøjet faktisk har tilbagelagt, skal måles efter rullens rotation (den forreste rulle ved dynamometere med to ruller).
 2. KALIBRERING AF DYNAMOMETER
 2.1. Indledning
 I dette punkt beskrives fremgangsmåden ved bestemmelse af den belastning, der optages af en dynamometerbremse. Den optagne belastning omfatter belastning optaget ved friktion og belastning optaget af effektabsorptionsenheden.
 Dynamometeret bringes op på en hastighed, der er større end den højeste prøvehastighed. Drivanordningen frakobles derefter: drivrullens rotationshastighed aftager.
 Rullernes kinetiske energi optages af effektabsorptionsenheden og friktionen. Denne metode tager ikke hensyn til variationer i rullens indre friktion med eller uden køretøj. Den bageste rulles friktion lades ude af betragtning, når denne rulle ikke benyttes.
 2.2. Kalibrering af belastningsindikatoren ved 80 km/h
 Følgende metode anvendes til kalibrering af belastningsindikatoren til 80 km/h som funktion af den optagne belastning (jf. figur A4a.Till1/4):
 2.2.1.
 Rullens rotationshastighed måles, hvis dette ikke allerede er gjort. Hertil benyttes et femte hjul, en omdrejningstæller eller lignende.
 2.2.2.
 Køretøjet anbringes på dynamometeret, eller der anvendes en anden metode til at igangsætte dynamometeret.
 2.2.3.
 Der anvendes et svinghjul eller et andet inertisimuleringssystem for den relevante inertiklasse.
 Figur A4a.Till1/4
 Diagram, som viser den effekt, der er optaget af chassisdynamometeret
 Forklaring:
 ☐ = F = a + b · V2
 ߦ = (a + b · V2) – 0,1 · F80
 Δ = (a + b · V2) + 0,1 · F80
 2.2.4.
 Dynamometeret bringes op på en hastighed af 80 km/h.
 2.2.5.
 Belastningen Fi (N) noteres.
 2.2.6.
 Dynamometeret bringes op på en hastighed af 90 km/h.
 2.2.7.
 Den anordning, der blev brugt til start af dynamometeret, frakobles.
 2.2.8.
 Den tid, det tager for dynamometeret at falde i hastighed fra 85 km/h til 75 km/h, noteres.
 2.2.9.
 Effektabsorptionsenheden indstilles til en anden værdi.
 2.2.10.
 Fremgangsmåden i punkt 2.2.4 til 2.2.9 i dette bilag gentages tilstrækkelig mange gange til, at de forskellige belastningsmuligheder er dækket.
 2.2.11.
 Den optagne belastning beregnes ved hjælp af formlen:
 hvor:
 F
 =
 optagen belastning (N)
 Mi
 =
 inertiækvivalent i kg (eksklusive inertien i den frie bageste rulle)
 Δ V
 =
 hastighedsafvigelse i m/s (10 km/h = 2,775 m/s)
 t
 =
 den tid, det tager for rullen at falde i hastighed fra 85 til 75


text:
km/h.
 2.2.12.
 I figur A4a.Till1/5 er vist den aflæste belastning ved 80 km/h som funktion af den optagne belastning ved 80 km/h.
 Figur A4a.Till1/5
 Aflæst belastning ved 80 km/h som funktion af den optagne belastning ved 80 km/h
 2.2.13.
 Fremgangsmåden i punkt 2.2.3 til 2.2.12 i dette tillæg gentages for alle de inertiklasser, der skal anvendes.
 2.3. Kalibrering af belastningsindikatoren ved andre hastigheder
 Fremgangsmåden i punkt 2.2 i dette tillæg gentages så mange gange, som det er nødvendigt for de valgte hastigheder.
 2.4. Kalibrering af kraft og drejningsmoment
 Samme fremgangsmåde benyttes til kraft- og momentkalibrering.
 3. KONTROL AF BELASTNINGSKURVE
 3.1. Metode
 Dynamometerets belastningsoptagelseskurve ud fra en referenceindstilling på 80 km/h kontrolleres som følger:
 3.1.1.
 Køretøjet anbringes på dynamometeret, eller der anvendes en anden metode til at igangsætte dynamometeret.
 3.1.2.
 Dynamometeret indstilles til den optagne belastning (F) ved 80 km/h.
 3.1.3.
 Den optagne belastning ved henholdsvis 120, 100, 80, 60, 40 og 20 km/h noteres.
 3.1.4.
 Kurven F(V) tegnes, og det kontrolleres, at den svarer til forskrifterne i punkt 1.1.3.1 i dette tillæg.
 3.1.5.
 Fremgangsmåden i punkt 3.1.1 til 3.1.4 i dette tillæg gentages for andre effektværdier F ved 80 km/h og andre inertiværdier.
 Tillæg 2
 System til fortynding af udstødning
 1. SYSTEMSPECIFIKATIONER
 1.1. Systembeskrivelse
 Der skal anvendes et fuldstrøms fortyndingssystem. Dette system kræver, at udstødningsgassen løbende fortyndes med den omgivende luft under kontrollerede vilkår. Det samlede volumen af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft skal måles, og en løbende proportional prøve af dette volumen skal indsamles til analyse. Mængden af forurenende stoffer bestemmes ud fra koncentrationerne i prøverne korrigeret med indholdet af forurenende stoffer i den omgivende luft og den samlede strømning under hele prøvningen.
 Fortyndingssystemet for udstødningen skal bestå af et overførselsrør, et blandingskammer og en fortyndingstunnel, konditioneringsudstyr for fortyndingsluften, en indsugningsanordning og flowmåleranordning. Prøvetagningssonder monteres i fortyndingstunellen som nærmere angivet i tillæg 3, 4 og 5 til dette bilag.
 Blandingskammeret beskrevet ovenfor skal være en beholder som illustreret i figur A4a.Till2/6 og A4a.Till2/7, hvor køretøjets udstødningsgasser og fortyndingsluften kombineres, så de danner en homogen blanding ved kammerets udgang.
 1.2. Generelle forskrifter
 1.2.1. Køretøjets udstødningsgas skal fortyndes med en tilstrækkelig mængde luft til at forhindre, at der dannes kondensvand i prøveudtagnings- og målesystemet under alle de betingelser, som kan optræde i løbet af prøvningen.
 1.2.2. Blandingen af luft og udstødningsgas skal være homogen på det sted, hvor udtagningssonden befinder sig (se punkt 1.3.3 i dette tillæg). Prøveudtagningssonden skal udtage en repræsentativ prøve af den fortyndede udstødningsgas.
 1.2.3. Systemet skal gøre det muligt at måle det samlede volumen af de fortyndede udstødningsgasser.
 1.2.4. Prøveudtagningssystemet skal være lufttæt. Systemets udformning og de materialer, hvoraf det er fremstillet, må ikke påvirke koncentrationen af forurenende stoffer i de fortyndede udstødningsgasser. Hvis en komponent i systemet (varmeveksler, cyklonseparator, blæser osv.) ændrer koncentrationen af nogen af de forurenende stoffer i de fortyndede udstødningsgasser, og denne fejl ikke kan rettes, skal udtagning af det pågældende forurenende stof ske før denne komponent.
 1.2.5. Alle dele af fortyndingssystemet, der er i berøring med ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, skal være


text:
udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsgassens komponenter, og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.
 1.2.6. Såfremt prøvekøretøjet er forsynet med et flergrenet udstødningssystem, skal forbindelsesrørenes samlinger ligge så tæt på køretøjet som muligt uden at påvirke dette i negativ retning.
 1.2.7. Systemet med variabel fortynding skal være udformet således, at udstødningsprøver kan udtages uden at ændre modtrykket ved udstødningsrørets munding nævneværdigt.
 1.2.8. Forbindelsesrøret mellem køretøjet og fortyndingssystemet skal være konstrueret således, at varmetabet bliver mindst muligt.
 1.3. Særlige forskrifter
 1.3.1. Tilslutning til køretøjets udstødning
 Forbindelsesrøret mellem udstødningsafgange og fortyndingssystem skal være så kort som muligt og opfylde følgende krav:
 a)
 Have en længde på under 3,6 m, eller under 6,1 m, hvis det er varmeisoleret. Den indvendige diameter må højst være 105 mm.
 b)
 Må ikke medføre en ændring i det statiske tryk i udstødningsafgangene med mere end ± 0,75 kPa ved 50 km/h eller mere end ± 1,25 kPa under hele prøvningen fra det statiske tryk, der er registreret, når intet er tilsluttet udstødningsafgangene. Trykket måles i udstødningsafgangen eller i et forlængelsesrør med samme diameter så tæt som muligt ved rørets munding. Der kan anvendes prøveudtagningssystemer, som kan holde det statiske tryk inden for ± 0,25 kPa, såfremt fabrikanten skriftligt godtgør nødvendigheden af en snævrere tolerance over for den tekniske tjeneste.
 c)
 Må ikke medføre en ændring i udstødningsgassens sammensætning.
 d)
 Eventuelle elastomer-tilslutningsstykker skal være så termisk stabile som muligt og eksponeres mindst muligt for udstødningsgasserne.
 1.3.2. Konditionering af fortyndingsluft
 Den fortyndingsluft, der anvendes til primærfortyndingen af udstødningen i CVS-tunellen, skal ledes gennem et medium, der kan reducere partiklerne i den mest gennemtrængende partikelstørrelse i filteret med ≥ 99,95 %, eller gennem et filter af mindst klasse H13 i EN 1822:1998. Dette repræsenterer specifikationerne for højeffektive partikelluftfiltre (HEPA-filtre). Fortyndingsluften kan valgfrit renses med et aktivt kulfilter, før den ledes til HEPA-filteret. Det anbefales, at et supplerende groft partikelfilter placeres før HEPA-filteret og efter det aktive kulfilter, hvis et sådant anvendes.
 På fabrikantens begæring kan der efter god teknisk skik tages prøver af fortyndingsluften til bestemmelse af tunnellens bidrag til baggrundspartikelmassen, som derefter kan fratrækkes de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.
 1.3.3. Fortyndingstunnel
 Det skal sikres, at køretøjets udstødningsgasser og fortyndingsluften blandes. Der kan bruges en blænde til at sikre opblanding.
 For at mindske virkningen på betingelserne i udstødningsafgangen mest muligt og begrænse trykfaldet i konditioneringsudstyret for fortyndingsluften må trykket ved blandingspunktet ikke afvige med mere end ± 0,25 kPa fra det atmosfæriske tryk.
 Blandingens homogenitet i et vilkårligt tværsnit på det sted, hvor udtagningssonden befinder sig, må ikke afvige med mere end ± 2 % fra gennemsnitsværdien af målinger foretaget i mindst fem punkter med lige stor indbyrdes afstand over gasstrømmens diameter.
 Til prøveudtagning af partikelmasse og partikelemission skal der anvendes en fortyndingstunnel, der:
 a)
 består af et lige rør af elektrisk ledende materiale, som skal være forbundet til jord
 b)
 skal være


text:
tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynolds' tal ≥ 4 000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft
 c)
 skal have en diameter på mindst 200 mm
 d)
 kan være isoleret.
 1.3.4. Indsugningsanordning
 Denne enhed kan være forsynet med faste hastighedsindstillinger, således at der opnås en tilstrækkelig kraftig strøm til at forhindre dannelse af kondensvand. Dette opnås normalt, hvis strømmen enten:
 a)
 er dobbelt så stor som den maksimale strøm af udstødningsgas, der fremkaldes under accelerationer i prøvecyklen, eller
 b)
 er tilstrækkelig til, at CO2-koncentrationen i udtagningssækken til fortyndet udstødningsgas er mindre end 3 % vol. for benzin og diesel, mindre end 2,2 % vol. for LPG, og mindre end 1,5 % vol. for NG/biomethan.
 1.3.5. Volumenmåling i det primære fortyndingssystem
 Metoden til måling af det samlede volumen af den fortyndede udstødningsgas i konstantvolumensystemet skal have en nøjagtighed på ± 2 % under alle driftsforhold. Hvis måleren ikke kan kompensere for temperaturudsving i blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft i målepunktet, skal der benyttes en varmeveksler for at holde temperaturen inden for ± 6 K af den specificerede driftstemperatur.
 Om nødvendigt kan der anvendes en form for beskyttelse af volumenmåleren, f.eks. en cyklonseparator, filter for den samlede strøm osv..
 Der skal installeres en temperaturføler umiddelbart før volumenmåleren. Føleren skal have en nøjagtighed på ± 1 K og en responstid på 0,1 s ved 62 % af et givet temperaturudsving (værdi målt i silikoneolie).
 Trykforskellen i forhold til det atmosfæriske tryk måles opstrøms for og evt. nedstrøms for volumenmåleren.
 Trykmålingerne skal udføres med en nøjagtighed på ± 0,4 kPa under prøvningen.
 1.4. Beskrivelse af anbefalede systemer
 Figur A4a.Till2/6 og figur A4a.Till2/7 er skematiske tegninger af to typer anbefalede fortyndingssystemer, der opfylder kravene i dette bilag.
 Da der kan opnås nøjagtige resultater med forskellige konfigurationer, er det ikke afgørende, at figurerne overholdes strengt. Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, solenoider og afbrydere for at opnå yderligere data og koordinere systemets enkelte komponenter.
 1.4.1. Fuldstrømssystem med fortrængningspumpe
 Figur A4a.Till2/6
 Fortyndingssystem med fortrængningspumpe
 Fuldstrømsfortyndingssystemet med positiv fortrængningspumpe (PDP) opfylder kravene i dette bilag ved at måle gasstrømmen gennem pumpen ved konstant temperatur og tryk. Det samlede volumen måles ved at tælle den kalibrerede fortrængningspumpes omdrejninger. En proportional prøve opnås ved at udtage prøver med pumpe, flowmeter og strømningsventil ved en konstant strømningshastighed. Prøveudtagningsudstyret omfatter:
 1.4.1.1.
 Et filter (DAF) til fortyndingsluften, som om nødvendigt kan foropvarmes. Dette filter skal bestå af følgende sekvens af filtre: et valgfrit aktivt kulfilter (indgangssiden) og et højeffektivt partikelluftfilter (HEPA-filter) (udgangssiden). Det anbefales, at et supplerende groft partikelfilter placeres før HEPA-filteret og efter det aktive kulfilter, hvis et sådan anvendes. Formålet med det aktive kulfilter er at reducere og stabilisere koncentrationerne af carbonhydrid fra omgivelsesemissionerne i fortyndingsluften.
 1.4.1.2.
 Et overførselsrør (TT) gennem hvilket køretøjets udstødning ledes ind i en fortyndingstunnel (DT), hvor udstødningsgassen og fortyndingsluften blandes homogent.
 1.4.1.3.
 Den positive fortrængningspumpe (PDP), der benyttes til at transportere en konstantvolumenstrøm af luft-/udstødningsgasblandingen. Fortrængningspumpens omdrejningstal og dertil hørende temperatur- og trykmålinger bruges til at bestemme