text:
A.3.3. Kvadratisk middelværdi (rms)
 Den kvadratiske middelværdi, rms
 y, beregnes på følgende måde:
 (A.5-152)
 A.3.4. t-prøvning
 Det fastsættes, hvorvidt dataene består en t-prøvning ved anvendelse af følgende ligninger og tabeller:
 a)
 For en ikkeparret t-prøvning beregnes t-statistik og dens frihedsgrad, v, som følger:
 (A.5-153)
 (A.5-154)
 b)
 For en parret t-prøvning beregnes t-statistik og dens frihedsgrad, v, som følger, idet εi
 er fejlene (f.eks. differencer) mellem hvert par y
 refi
 og yi
 :
 v = N – 1
 (A.5-155)
 c)
 Tabel A.5.6 i dette punkt anvendes til at sammenligne t med t
 crit-værdier i forhold til antal frihedsgrader. Hvis t er mindre end t
 crit, består t t-testen.
 Tabel A.5.6
 Kritiske t-værdier i forhold til antal frihedsgrader, ν
 ν
 Konfidens
 90 %
 95 %
 1
 6,314
 12,706
 2
 2,920
 4,303
 3
 2,353
 3,182
 4
 2,132
 2,776
 5
 2,015
 2,571
 6
 1,943
 2,447
 7
 1,895
 2,365
 8
 1,860
 2,306
 9
 1,833
 2,262
 10
 1,812
 2,228
 11
 1,796
 2,201
 12
 1,782
 2,179
 13
 1,771
 2,160
 14
 1,761
 2,145
 15
 1,753
 2,131
 16
 1,746
 2,120
 18
 1,734
 2,101
 20
 1,725
 2,086
 22
 1,717
 2,074
 24
 1,711
 2,064
 26
 1,706
 2,056
 28
 1,701
 2,048
 30
 1,697
 2,042
 35
 1,690
 2,030
 40
 1,684
 2,021
 50
 1,676
 2,009
 70
 1,667
 1,994
 100
 1,660
 1,984
 1 000 +
 1,645
 1,960
 Der anvendes lineær interpolation til at fastsætte værdier, der ikke er vist her.
 A.3.5. F-prøvning
 F-statistik beregnes som følger:
 (A.5-156)
 a)
 For en F-prøvning med en konfidensgrad på 90 procent anvendes tabel A.5.7 i dette punkt til at sammenligne F med F
 crit90-værdierne tabuleret i forhold til (N–1) og (N
 ref–1). Hvis F er mindre end F
 crit90, består F F-testen med en konfidensgrad på 90 procent.
 b)
 For en F-prøvning med en konfidensgrad på 95 procent anvendes tabel A.5.8 i dette punkt til at sammenligne F med F
 crit95-værdierne tabuleret i forhold til (N–1) og (N
 ref–1). Hvis F er mindre en F
 crit95, består F F-testen med en konfidensgrad på 95 procent.
 Tabel A.5.7
 Kritiske F-værdier, Fcrit90, versus N-1 og Nref -1 ved 90 procents konfidens
 N-1
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 15
 20
 24
 30
 40
 60
 120
 1 000 +
 Nref-1
 1
 39,86
 49,50
 53,59
 55,83
 57,24
 58,20
 58,90
 59,43
 59,85
 60,19
 60,70
 61,22
 61,74
 62,00
 62,26
 62,52
 62,79
 63,06
 63,32
 2
 8,526
 9,000
 9,162
 9,243
 9,293
 9,326
 9,349
 9,367
 9,381
 9,392
 9,408
 9,425
 9,441
 9,450
 9,458
 9,466
 9,475
 9,483
 9,491
 3
 5,538
 5,462
 5,391
 5,343
 5,309
 5,285
 5,266
 5,252
 5,240
 5,230
 5,216
 5,200
 5,184
 5,176
 5,168
 5,160
 5,151
 5,143
 5,134
 4
 4,545
 4,325
 4,191
 4,107
 4,051
 4,010
 3,979
 3,955
 3,936
 3,920
 3,896
 3,870
 3,844
 3,831
 3,817
 3,804
 3,790
 3,775
 3,761
 5
 4,060
 3,780
 3,619
 3,520
 3,453
 3,405
 3,368
 3,339
 3,316
 3,297
 3,268
 3,238
 3,207
 3,191
 3,174
 3,157
 3,140
 3,123
 3,105
 6
 3,776
 3,463
 3,289
 3,181
 3,108
 3,055
 3,014
 2,983
 2,958
 2,937
 2,905
 2,871
 2,836
 2,818
 2,800
 2,781
 2,762
 2,742
 2,722
 7
 3,589
 3,257
 3,074
 2,961
 2,883
 2,827
 2,785
 2,752
 2,725
 2,703
 2,668
 2,632
 2,595
 2,575
 2,555
 2,535


text:
2,514
 2,493
 2,471
 8
 3,458
 3,113
 2,924
 2,806
 2,726
 2,668
 2,624
 2,589
 2,561
 2,538
 2,502
 2,464
 2,425
 2,404
 2,383
 2,361
 2,339
 2,316
 2,293
 9
 3,360
 3,006
 2,813
 2,693
 2,611
 2,551
 2,505
 2,469
 2,440
 2,416
 2,379
 2,340
 2,298
 2,277
 2,255
 2,232
 2,208
 2,184
 2,159
 10
 3,285
 2,924
 2,728
 2,605
 2,522
 2,461
 2,414
 2,377
 2,347
 2,323
 2,284
 2,244
 2,201
 2,178
 2,155
 2,132
 2,107
 2,082
 2,055
 11
 3,225
 2,860
 2,660
 2,536
 2,451
 2,389
 2,342
 2,304
 2,274
 2,248
 2,209
 2,167
 2,123
 2,100
 2,076
 2,052
 2,026
 2,000
 1,972
 12
 3,177
 2,807
 2,606
 2,480
 2,394
 2,331
 2,283
 2,245
 2,214
 2,188
 2,147
 2,105
 2,060
 2,036
 2,011
 1,986
 1,960
 1,932
 1,904
 13
 3,136
 2,763
 2,560
 2,434
 2,347
 2,283
 2,234
 2,195
 2,164
 2,138
 2,097
 2,053
 2,007
 1,983
 1,958
 1,931
 1,904
 1,876
 1,846
 14
 3,102
 2,726
 2,522
 2,395
 2,307
 2,243
 2,193
 2,154
 2,122
 2,095
 2,054
 2,010
 1,962
 1,938
 1,912
 1,885
 1,857
 1,828
 1,797
 15
 3,073
 2,695
 2,490
 2,361
 2,273
 2,208
 2,158
 2,119
 2,086
 2,059
 2,017
 1,972
 1,924
 1,899
 1,873
 1,845
 1,817
 1,787
 1,755
 16
 3,048
 2,668
 2,462
 2,333
 2,244
 2,178
 2,128
 2,088
 2,055
 2,028
 1,985
 1,940
 1,891
 1,866
 1,839
 1,811
 1,782
 1,751
 1,718
 17
 3,026
 2,645
 2,437
 2,308
 2,218
 2,152
 2,102
 2,061
 2,028
 2,001
 1,958
 1,912
 1,862
 1,836
 1,809
 1,781
 1,751
 1,719
 1,686
 18
 3,007
 2,624
 2,416
 2,286
 2,196
 2,130
 2,079
 2,038
 2,005
 1,977
 1,933
 1,887
 1,837
 1,810
 1,783
 1,754
 1,723
 1,691
 1,657
 19
 2,990
 2,606
 2,397
 2,266
 2,176
 2,109
 2,058
 2,017
 1,984
 1,956
 1,912
 1,865
 1,814
 1,787
 1,759
 1,730
 1,699
 1,666
 1,631
 20
 2,975
 2,589
 2,380
 2,249
 2,158
 2,091
 2,040
 1,999
 1,965
 1,937
 1,892
 1,845
 1,794
 1,767
 1,738
 1,708
 1,677
 1,643
 1,607
 21
 2,961
 2,575
 2,365
 2,233
 2,142
 2,075
 2,023
 1,982
 1,948
 1,920
 1,875
 1,827
 1,776
 1,748
 1,719
 1,689
 1,657
 1,623
 1,586
 22
 2,949
 2,561
 2,351
 2,219
 2,128
 2,061
 2,008
 1,967
 1,933
 1,904
 1,859
 1,811
 1,759
 1,731
 1,702
 1,671
 1,639
 1,604
 1,567
 23
 2,937
 2,549
 2,339
 2,207
 2,115
 2,047
 1,995
 1,953
 1,919
 1,890
 1,845
 1,796
 1,744
 1,716
 1,686
 1,655
 1,622
 1,587
 1,549
 24
 2,927
 2,538
 2,327
 2,195
 2,103
 2,035
 1,983
 1,941
 1,906
 1,877
 1,832
 1,783
 1,730
 1,702
 1,672
 1,641
 1,607
 1,571
 1,533
 25
 2,918
 2,528
 2,317
 2,184
 2,092
 2,024
 1,971
 1,929
 1,895
 1,866
 1,820
 1,771
 1,718
 1,689
 1,659
 1,627
 1,593
 1,557
 1,518
 26
 2,909
 2,519
 2,307
 2,174
 2,082
 2,014
 1,961
 1,919
 1,884
 1,855
 1,809
 1,760
 1,706
 1,677
 1,647
 1,615
 1,581
 1,544
 1,504
 27
 2,901
 2,511
 2,299
 2,165
 2,073
 2,005
 1,952
 1,909
 1,874
 1,845
 1,799
 1,749
 1,695
 1,666
 1,636
 1,603
 1,569
 1,531
 1,491
 28
 2,894
 2,503
 2,291
 2,157
 2,064
 1,996
 1,943
 1,900
 1,865
 1,836
 1,790
 1,740
 1,685
 1,656
 1,625
 1,593
 1,558
 1,520
 1,478
 29
 2,887
 2,495
 2,283
 2,149
 2,057
 1,988
 1,935
 1,892
 1,857
 1,827
 1,781
 1,731
 1,676
 1,647
 1,616
 1,583
 1,547
 1,509
 1,467
 30
 2,881
 2,489
 2,276
 2,142
 2,049
 1,980
 1,927
 1,884
 1,849
 1,819
 1,773
 1,722
 1,667
 1,638
 1,606
 1,573
 1,538
 1,499
 1,456
 40
 2,835
 2,440
 2,226
 2,091
 1,997
 1,927
 1,873
 1,829
 1,793
 1,763
 1,715
 1,662
 1,605
 1,574
 1,541
 1,506
 1,467
 1,425
 1,377
 60
 2,791
 2,393
 2,177
 2,041
 1,946
 1,875
 1,819
 1,775
 1,738
 1,707
 1,657
 1,603
 1,543
 1,511
 1,476
 1,437

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
1,395
 1,348
 1,291
 120
 2,748
 2,347
 2,130
 1,992
 1,896
 1,824
 1,767
 1,722
 1,684
 1,652
 1,601
 1,545
 1,482
 1,447
 1,409
 1,368
 1,320
 1,265
 1,193
 1 000 +
 2,706
 2,303
 2,084
 1,945
 1,847
 1,774
 1,717
 1,670
 1,632
 1,599
 1,546
 1,487
 1,421
 1,383
 1,342
 1,295
 1,240
 1,169
 1,000
 Tabel A.5.8
 Kritiske F-værdier, F
 crit95, versus N-1 og N
 ref-1 ved 95 procents konfidens
 N-1
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 15
 20
 24
 30
 40
 60
 120
 1 000 +
 Nref-1
 1
 161,4
 199,5
 215,7
 224,5
 230,1
 233,9
 236,7
 238,8
 240,5
 241,8
 243,9
 245,9
 248,0
 249,0
 250,1
 251,1
 252,2
 253,2
 254,3
 2
 18,51
 19,00
 19,16
 19,24
 19,29
 19,33
 19,35
 19,37
 19,38
 19,39
 19,41
 19,42
 19,44
 19,45
 19,46
 19,47
 19,47
 19,48
 19,49
 3
 10,12
 9,552
 9,277
 9,117
 9,014
 8,941
 8,887
 8,845
 8,812
 8,786
 8,745
 8,703
 8,660
 8,639
 8,617
 8,594
 8,572
 8,549
 8,526
 4
 7,709
 6,944
 6,591
 6,388
 6,256
 6,163
 6,094
 6,041
 5,999
 5,964
 5,912
 5,858
 5,803
 5,774
 5,746
 5,717
 5,688
 5,658
 5,628
 5
 6,608
 5,786
 5,410
 5,192
 5,050
 4,950
 4,876
 4,818
 4,773
 4,735
 4,678
 4,619
 4,558
 4,527
 4,496
 4,464
 4,431
 4,399
 4,365
 6
 5,987
 5,143
 4,757
 4,534
 4,387
 4,284
 4,207
 4,147
 4,099
 4,060
 4,000
 3,938
 3,874
 3,842
 3,808
 3,774
 3,740
 3,705
 3,669
 7
 5,591
 4,737
 4,347
 4,120
 3,972
 3,866
 3,787
 3,726
 3,677
 3,637
 3,575
 3,511
 3,445
 3,411
 3,376
 3,340
 3,304
 3,267
 3,230
 8
 5,318
 4,459
 4,066
 3,838
 3,688
 3,581
 3,501
 3,438
 3,388
 3,347
 3,284
 3,218
 3,150
 3,115
 3,079
 3,043
 3,005
 2,967
 2,928
 9
 5,117
 4,257
 3,863
 3,633
 3,482
 3,374
 3,293
 3,230
 3,179
 3,137
 3,073
 3,006
 2,937
 2,901
 2,864
 2,826
 2,787
 2,748
 2,707
 10
 4,965
 4,103
 3,708
 3,478
 3,326
 3,217
 3,136
 3,072
 3,020
 2,978
 2,913
 2,845
 2,774
 2,737
 2,700
 2,661
 2,621
 2,580
 2,538
 11
 4,844
 3,982
 3,587
 3,357
 3,204
 3,095
 3,012
 2,948
 2,896
 2,854
 2,788
 2,719
 2,646
 2,609
 2,571
 2,531
 2,490
 2,448
 2,405
 12
 4,747
 3,885
 3,490
 3,259
 3,106
 2,996
 2,913
 2,849
 2,796
 2,753
 2,687
 2,617
 2,544
 2,506
 2,466
 2,426
 2,384
 2,341
 2,296
 13
 4,667
 3,806
 3,411
 3,179
 3,025
 2,915
 2,832
 2,767
 2,714
 2,671
 2,604
 2,533
 2,459
 2,420
 2,380
 2,339
 2,297
 2,252
 2,206
 14
 4,600
 3,739
 3,344
 3,112
 2,958
 2,848
 2,764
 2,699
 2,646
 2,602
 2,534
 2,463
 2,388
 2,349
 2,308
 2,266
 2,223
 2,178
 2,131
 15
 4,543
 3,682
 3,287
 3,056
 2,901
 2,791
 2,707
 2,641
 2,588
 2,544
 2,475
 2,403
 2,328
 2,288
 2,247
 2,204
 2,160
 2,114
 2,066
 16
 4,494
 3,634
 3,239
 3,007
 2,852
 2,741
 2,657
 2,591
 2,538
 2,494
 2,425
 2,352
 2,276
 2,235
 2,194
 2,151
 2,106
 2,059
 2,010
 17
 4,451
 3,592
 3,197
 2,965
 2,810
 2,699
 2,614
 2,548
 2,494
 2,450
 2,381
 2,308
 2,230
 2,190
 2,148
 2,104
 2,058
 2,011
 1,960
 18
 4,414
 3,555
 3,160
 2,928
 2,773
 2,661
 2,577
 2,510
 2,456
 2,412
 2,342
 2,269
 2,191
 2,150
 2,107
 2,063
 2,017
 1,968
 1,917
 19
 4,381
 3,522
 3,127
 2,895
 2,740
 2,628
 2,544
 2,477
 2,423
 2,378
 2,308
 2,234
 2,156
 2,114
 2,071
 2,026
 1,980
 1,930
 1,878
 20
 4,351
 3,493
 3,098
 2,866
 2,711
 2,599
 2,514
 2,447
 2,393
 2,348
 2,278
 2,203
 2,124
 2,083
 2,039
 1,994
 1,946
 1,896
 1,843
 21
 4,325
 3,467
 3,073
 2,840
 2,685
 2,573
 2,488
 2,421
 2,366
 2,321
 2,250
 2,176
 2,096
 2,054
 2,010
 1,965


text:
1,917
 1,866
 1,812
 22
 4,301
 3,443
 3,049
 2,817
 2,661
 2,549
 2,464
 2,397
 2,342
 2,297
 2,226
 2,151
 2,071
 2,028
 1,984
 1,938
 1,889
 1,838
 1,783
 23
 4,279
 3,422
 3,028
 2,796
 2,640
 2,528
 2,442
 2,375
 2,320
 2,275
 2,204
 2,128
 2,048
 2,005
 1,961
 1,914
 1,865
 1,813
 1,757
 24
 4,260
 3,403
 3,009
 2,776
 2,621
 2,508
 2,423
 2,355
 2,300
 2,255
 2,183
 2,108
 2,027
 1,984
 1,939
 1,892
 1,842
 1,790
 1,733
 25
 4,242
 3,385
 2,991
 2,759
 2,603
 2,490
 2,405
 2,337
 2,282
 2,237
 2,165
 2,089
 2,008
 1,964
 1,919
 1,872
 1,822
 1,768
 1,711
 26
 4,225
 3,369
 2,975
 2,743
 2,587
 2,474
 2,388
 2,321
 2,266
 2,220
 2,148
 2,072
 1,990
 1,946
 1,901
 1,853
 1,803
 1,749
 1,691
 27
 4,210
 3,354
 2,960
 2,728
 2,572
 2,459
 2,373
 2,305
 2,250
 2,204
 2,132
 2,056
 1,974
 1,930
 1,884
 1,836
 1,785
 1,731
 1,672
 28
 4,196
 3,340
 2,947
 2,714
 2,558
 2,445
 2,359
 2,291
 2,236
 2,190
 2,118
 2,041
 1,959
 1,915
 1,869
 1,820
 1,769
 1,714
 1,654
 29
 4,183
 3,328
 2,934
 2,701
 2,545
 2,432
 2,346
 2,278
 2,223
 2,177
 2,105
 2,028
 1,945
 1,901
 1,854
 1,806
 1,754
 1,698
 1,638
 30
 4,171
 3,316
 2,922
 2,690
 2,534
 2,421
 2,334
 2,266
 2,211
 2,165
 2,092
 2,015
 1,932
 1,887
 1,841
 1,792
 1,740
 1,684
 1,622
 40
 4,085
 3,232
 2,839
 2,606
 2,450
 2,336
 2,249
 2,180
 2,124
 2,077
 2,004
 1,925
 1,839
 1,793
 1,744
 1,693
 1,637
 1,577
 1,509
 60
 4,001
 3,150
 2,758
 2,525
 2,368
 2,254
 2,167
 2,097
 2,040
 1,993
 1,917
 1,836
 1,748
 1,700
 1,649
 1,594
 1,534
 1,467
 1,389
 120
 3,920
 3,072
 2,680
 2,447
 2,290
 2,175
 2,087
 2,016
 1,959
 1,911
 1,834
 1,751
 1,659
 1,608
 1,554
 1,495
 1,429
 1,352
 1,254
 1000+
 3,842
 2,996
 2,605
 2,372
 2,214
 2,099
 2,010
 1,938
 1,880
 1,831
 1,752
 1,666
 1,571
 1,517
 1,459
 1,394
 1,318
 1,221
 1,000
 A.3.6. Hældning
 Hældningen af den lineære regression efter mindste kvadraters metode, a
 1y, beregnes på følgende måde:
 (A.5-157)
 A.3.7. Skæring
 Den lineære regression efter mindste kvadraters metode, a
 0y, beregnes på følgende måde:
 (A.5-158)
 A.3.8. Middelfejl på estimatet
 Middelfejlen på estimatet SEE beregnes på følgende måde:
 (A.5-159)
 A.3.9. Determinationskoefficient
 Determinationskoefficienten r
 2 beregnes på følgende måde:
 (A.5-160)
 Tillæg A.4
 1980 international gravity formula
 Accelerationen af jordens tyngdekraft, a
 g, varierer, afhængigt af beliggenheden, og a
 g beregnes for den relevante breddegrad som følger:
 (A.5-161)
 hvor:
 θ
 =
 grader nordlig eller sydlig bredde.
 Tillæg A.5
 Kontrol af carbonstrømmen
 A.5.1. Indledning
 Bortset fra en meget lille del kommer al carbon i udstødningen fra brændstoffet, og bortset fra en minimal del optræder alt dette i udstødningsgassen som CO2. Dette er grundlaget for systemkontrol baseret på CO2-målinger.
 Strømningen af carbon ind i systemerne til udstødningsmåling bestemmes ud fra brændstoffets strømningshastighed. Strømningen af carbon ved forskellige prøvetagningspunkter i systemerne til prøvetagning af emissioner og partikler bestemmes ud fra CO2-koncentrationerne og gasstrømningshastighederne ved disse punkter.
 På denne måde udgør motoren en kendt kilde til carbonstrømning, og ved at observere den samme carbonstrømning i udstødningsrøret og ved udgangen af delstrømsprøvetagningssystemet for partikler (PM) kontrolleres for utætheder og målenøjagtighed. Denne kontrol indebærer den fordel, at komponenterne fungerer under motorens faktiske prøvningsforhold med hensyn til temperatur og strømning.
 Figur A.5-1 viser de prøvetagningspunkter, ved hvilke carbonstrømningerne skal kontrolleres. De specifikke ligninger for carbonstrømningerne ved hvert prøvetagningspunkt


text:
er i punkterne nedenfor.
 Figur A.5-1
 Målepunkter til kontrol af carbonstrømning
 målepunkt 1
 målepunkt 2
 Luft
 Brændstof
 Ufortyndet CO2-udstødning
 målepunkt 3
 MOTOR
 Delstrømssystem
 Fortyndet CO2 -udstødning
 A.5.2. Carbons strømningshastighed ind i motoren (målepunkt 1)
 Carbons massestrømning ind i motoren q
 mCf [kg/s] for et brændstof CHαO
 ε
 er:
 (A.5-162)
 hvor:
 q
 mf
 = brændstoffets massestrømningshastighed [kg/s].
 A.5.3. Carbons strømningshastighed i den ufortyndede udstødning (målepunkt 2)
 Carbons massestrømning i motorens udstødningsrør q
 mCe [kg/s] bestemmes ud fra den ufortyndede CO2-koncentration og udstødningsgassens massestrømning:
 (A.5-163)
 hvor:
 c
 CO2,r
 = våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [%]
 c
 CO2,a
 = våd CO2-koncentration i den omgivende luft [%]
 q
 mew
 = udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]
 M
 e
 = udstødningsgassens molmasse [g/mol].
 Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med A.7.3.2 eller A.8.2.2.
 A.5.4. Carbons strømningshastighed i fortyndingssystemet (målepunkt 3)
 For så vidt angår delstrømsfortyndingssystemet kan der også tages hensyn til delingsforholdet. Strømningshastigheden for carbon i et tilsvarende fortyndingssystem q
 mCp [kg/s] (med tilsvarende menes svarende til et fuldstrømssystem, hvor den samlede strøm fortyndes) bestemmes ud fra den fortyndede CO2-koncentration, udstødningsgassens massestrøm og prøvestrømshastigheden; den nye ligning er identisk med ligning A.5-2, idet de kun suppleres med fortyndingsfaktoren q
 mdew/q
 mp.
 (A.5-164)
 hvor:
 c
 CO2,d
 = våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnelens udgang [%]
 c
 CO2,a
 = våd CO2-koncentration i den omgivende luft [%]
 q
 mdew
 = fortyndet prøvestrøm i delstrømsfortyndingssystemet [kg/s]
 q
 mew
 = udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]
 q
 mp
 = prøvestrømning af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem [kg/s]
 M
 e
 = udstødningsgassens molmasse [g/mol].
 Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med A.7.3.2 eller A.8.2.2.
 A.5.5. Beregning af udstødningsgassens molmasse
 Udstødningsgassens molmasse beregnes ved hjælp af ligningen A.8-15 (jf. punkt A.8.2.4.2.).
 Alternativt kan følgende molmasser for udstødningsgassen anvendes:
 M
 e (diesel) = 28,9 g/mol
 TILLÆG A.6
 BEREGNING AF PARTIKELANTAL
 A.6.1. Bestemmelse af partikelantal
 A.6.1.1. Tidsjustering
 For delstrømsfortyndingssystemer skal der tages hensyn til opholdstiden (residence time) i partikelantalprøvetagningen og målesystemet ved tidsjustering af partikelantalsignalet med prøvningscyklussen og udstødningsgassens massestrømningshastighed i overensstemmelse med procedurerne i punkt 8.2.1.2 i bilag 4. Transformationstiden for partikelantalprøvetagningen og målesystemet bestemmes i overensstemmelse med punkt A.1.1.3.7 i tillæg A.1 til bilag 4.
 A.6.1.2. Bestemmelse af partikelantal for transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC-prøvningscyklusser med et delstrømsfortyndingssystem
 Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 9.2.3 i bilag 4, beregnes antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen ved hjælp af ligning (A.5-165):
 (A.5-165)
 hvor:
 N
 er antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen, [#/prøvning]
 medf
 er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas i cyklussen, bestemt ved hjælp af ligning (A.5-45) (punkt A.1.3.1.1.2.), [kg/prøvning]
 k
 er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (A.5-165),
 er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,15 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter
 er reduktionsfaktoren


text:
for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen
 med
 (A.5-166)
 hvor:
 cs,i
 er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,15 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter
 n
 er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen.
 A.6.1.3. Bestemmelse af partikelantal for transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC-prøvningscyklusser med et fuldstrømsfortyndingssystem
 Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 9.2.2 i bilag 4, beregnes antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen ved hjælp af ligning (A.5-167):
 (A.5-167)
 hvor:
 N
 er antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen, [#/prøvning]
 med
 er den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen, beregnet efter en af metoderne i punkt A.1.2.4.1 til A.1.2.4.3 i bilag 5, kg/prøvning
 k
 er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (A.5-167)
 er den gennemsnitlige korrigerede koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,15 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter
 er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen
 med
 (A.5-168)
 hvor:
 cs,i
 er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,15 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter
 n
 er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen.
 A.6.1.4. Bestemmelse af partikelantal for NRSC i diskret modus med et delstrømsfortyndingssystem
 Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 9.2.3 i bilag 4, beregnes emissionshastigheden for partikler i løbet af hver af de individuelle diskrete modi ved hjælp af ligning (A.5-169) og ved anvendelse af de gennemsnitlige værdier for modiene:
 (A.5-169)
 hvor:
 er emissionshastigheden for partikler i løbet af de individuelle diskrete modi, [#/h]
 qmedf
 er den tilsvarende massestrømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskrete modi, bestemt ved hjælp af ligning (A.5-51) (punkt A.1.3.2.1), [kg/s]
 k
 er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (A.5-169)
 er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskrete modi korrigeret til standardbetingelser (273,15 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter
 er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen
 med
 (A.5-170)
 hvor:
 cs,i
 er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,15 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter
 n
 er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af de individuelle diskrete modi i prøvetagningsperioden.
 A.6.1.5. Bestemmelse af partikelantal for cyklusser i diskret modus med et fuldstrømsfortyndingssystem
 Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem i overensstemmelse med


text:
specifikationerne i punkt 9.2.2 i bilag 4, beregnes emissionshastigheden for partikler i løbet af hver af de individuelle diskrete modi ved hjælp af ligning (A.5-171) og ved anvendelse af de gennemsnitlige værdier for modiene:
 (A.5-171)
 hvor:
 er emissionshastigheden for partikler i løbet af de individuelle diskrete modi, [#/h]
 qmdew
 er den samlede massestrømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas på våd basis i løbet af diskret modus, [kg/s]
 k
 er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (A.5-171)
 er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskrete modi korrigeret til standardbetingelser (273,15 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter
 er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen
 med
 (A.5-172)
 hvor:
 cs,i
 er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,15 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter
 n
 er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af de individuelle diskrete modi i prøvetagningsperioden.
 A.6.2. Prøvningsresultat
 A.6.2.1. Beregning af de specifikke emissioner for transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC-prøvningscyklusser
 For hver enkel relevant RMC NRSC, varm-NRTC og kold-NRTC beregnes de specifikke emissioner i antal partikler/kWh ved hjælp af ligning (A.5-173):
 (A.5-173)
 hvor:
 N
 er antal partikler emitteret i den relevante RMC, varm-NRTC eller kold-NRTC
 Wact
 er det faktiske arbejde, jf. punkt 7.8.3.4. i bilag 4, [kWh].
 Hvad angår RMC gælder det — i tilfælde af en motor med uregelmæssig (periodisk) regenerering (jf. punkt 6.6.2 i bilag 4) — at de specifikke emissioner skal korrigeres enten med den relevante multiplikative justeringsfaktor eller med den relevante additive justeringsfaktor. Hvis uregelmæssig regenerering ikke fandt sted under prøvningen, anvendes opjusteringsfaktoren (k
 ru,m eller k
 ru,a). Hvis uregelmæssig regenerering fandt sted under prøvningen, anvendes nedjusteringsfaktoren (k
 rd,m eller k
 rd,a).
 For RMC skal det endelige resultat også justeres med den relevante multiplikative eller additive forringelsesfaktor, der er fastsat i henhold til kravene i bilag 8.
 A.6.2.1.1. Vægtet gennemsnitligt NRTC-prøvningsresultat
 For NRTC skal det endelige prøvningsresultat være et vægtet gennemsnit fra koldstarts- og varmstartsprøvninger (inkl. uregelmæssig regenerering hvis relevant) beregnes ved hjælp af ligning (A.5-174) eller (A.5-175):
 a)
 i tilfælde af multiplikativ regenereringsjustering eller motorer uden efterbehandlingssystem med uregelmæssig regenerering
 (A.5-174)
 b)
 i tilfælde af additiv regenereringsjustering
 (A.5-175)
 hvor:
 Ncold
 er det samlede antal partikler emitteret i løbet af NRTC-koldstartscyklussen
 Nhot
 er det samlede antal partikler emitteret i løbet af NRTC-varmstarts- cyklussen
 Wact,cold
 er det faktiske arbejde i NRTC-koldstartscyklussen i overensstemmelse med punkt 7.8.3.4 i bilag 4, [kWh]
 Wact, hot
 er det faktiske arbejde i NRTC-varmstartscyklussen i overensstemmelse med punkt 7.8.3.4 i bilag 4, [kWh]
 kr
 er regenereringsjusteringen, i overensstemmelse med punkt 6.6.2 i bilag 4, eller når der er tale om motorer uden efterbehandling med uregelmæssig regenerering kr
 = 1.
 Hvis uregelmæssig regenerering ikke fandt sted under prøvningen, anvendes opjusteringsfaktoren (k
 ru,m eller k
 ru,a). Hvis


text:
uregelmæssig regenerering fandt sted under prøvningen, anvendes nedjusteringsfaktoren (k
 rd,m eller k
 rd,a).
 Resultatet skal også justeres med den relevante multiplikative eller additive forringelsesfaktor, der er fastsat i henhold til kravene i bilag 8, inklusive justeringsfaktoren for uregelmæssig regenerering, hvor det er relevant.
 A.6.2.2. Beregning af de specifikke emissioner for NRSC-prøvninger i diskret modus
 De specifikke emissioner e [#/kWh] beregnes ved hjælp af ligning (A.5-176):
 (A.5-176)
 hvor:
 Pi
 =
 motoreffekt for modus i [kW], beregnet ved addition til den målte effekt Pmeas
 [kW] af den effekt, der er nødvendig til at drive tilbehøret PAUX
 [kW] bestemt i overensstemmelse med ligning (A.4-8) i bilag 4. (Pi
 = Pmeas
 + PAUX
 )
 WFi
 =
 vægtningsfaktoren for modus i [-]
 =
 emissionens gennemsnitlige antal strømningshastighed ved modus i [g/h] ud fra ligning (A.5-169) eller (A.5-171) afhængigt af fortyndingsmetoden.
 Når der er tale om en motor med uregelmæssig (periodisk) regenerering (jf. punkt 6.6.2 i bilag 4), skal de specifikke emissioner korrigeres enten med den relevante multiplikative justeringsfaktor eller med den relevante additive justeringsfaktor. Hvis uregelmæssig regenerering ikke fandt sted under prøvningen, anvendes opjusteringsfaktoren (k
 ru,m eller k
 ru,a). Hvis uregelmæssig regenerering fandt sted under prøvningen, anvendes nedjusteringsfaktoren (k
 rd,m eller k
 rd,a). Når justeringsfaktorerne er blevet bestemt for hver modus, skal de anvendes på hver modus ved beregningen af det vægtede emissionsresultat ved ligning (A.5-176).
 Resultatet skal også justeres med den relevante multiplikative eller additive forringelsesfaktor, der er fastsat i henhold til kravene i bilag 8, inklusive justeringsfaktoren for uregelmæssig regenerering, hvor det er relevant.
 A.6.2.3. Afrunding af de endelige resultater
 De endelige prøvningsresultater for NRSC og NRTC-vægtede gennemsnit afrundes i et trin til tre signifikante tal i henhold til ASTM E 29–06B. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige bremsespecifikke emissionsresultat, må afrundes.
 A.6.2.4. Bestemmelse af partikelantalbaggrund
 A.6.2.4.1. På motorfabrikantens anmodning kan baggrundskoncentrationer af partikelantal i fortyndingstunnelen prøveudtages før eller efter prøvningen fra et punkt efter partikel- og carbonhydridfiltrene ind i målesystemet for partikelantal for at bestemme baggrundskoncentrationen af partikler i tunnelen.
 A.6.2.4.2. Fratrækning af partikelantaltunnelbaggrundskoncentrationer er ikke tilladt for typegodkendelse, men kan anvendes på fabrikantens anmodning, efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed, til prøvning af produktionens overensstemmelse, hvis det kan påvises, at der er et betydeligt tunnelbaggrundsbidrag, som derefter kan trækkes fra de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.
 TILLÆG A.7
 BEREGNING AF AMMONIAKEMISSION
 A.7.1. Beregning af middelkoncentrationen for transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC-prøvningscyklusser
 Middelkoncentrationen af NH3 i udstødningsgassen i løbet af prøvningscyklussen
 [ppm] bestemmes ved at integrere de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen. Ligning (A.5-177) anvendes:
 (A.5-177)
 hvor:
 er den øjeblikkelige NH3-koncentration i udstødningsgassen [ppm]
 n
 er antallet af målinger.
 For NRTC gælder, at det endelige prøvningsresultat beregnes ved hjælp af ligning (A.5-178):
 (A.5-178)
 hvor:
 er den gennemsnitlige NH3-koncentration ved koldstartsprøvning [ppm]
 er den gennemsnitlige NH3-koncentration ved varmstartsprøvning [ppm].
 A.7.2. Beregning af middelkoncentrationen for NRSC i diskret modus
 Middelkoncentrationen af NH3 i udstødningsgassen i løbet af prøvningscyklussen
 [ppm] bestemmes ved at måle middelkoncentrationen for hvert modus og vægte resultatet i overensstemmelse med de vægtningsfaktorer, der er


text:
relevante for prøvningscyklussen. Ligning (A.5-179) anvendes:
 (A.5-179)
 hvor:
 er middelkoncentrationen af NH3 i udstødningsgassen ved modus i [ppm]
 Nmode
 er antal modi i prøvningscyklussen
 WFi
 er vægtningsfaktoren for modus i [-].
 BILAG 6
 TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM FORESKRIVES TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. Tekniske data for brændstoffer til prøvning af motorer med kompressionstænding
 1.1.
 Type: Diesel (ikke-vejgående gasolie)
 Parametre
 Enhed
 Grænseværdier (1)
 Prøvningsmetode
 Minimum
 Maksimum
 Cetantal (2)
 45
 56,0
 EN-ISO 5165
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 833
 865
 EN-ISO 3675
 Destillation:
 50 %-punkt
 °C
 245
 —
 EN-ISO 3405
 95 %-punkt
 °C
 345
 350
 EN-ISO 3405
 Slutkogepunkt
 °C
 —
 370
 EN-ISO 3405
 Flammepunkt
 °C
 55
 -
 EN 22719
 Koldfilterpunkt (CFPP)
 °C
 —
 –5
 EN 116
 Viskositet ved 40 °C
 mm2/s
 2,3
 3,3
 EN-ISO 3104
 Polycykliske aromatiske carbonhydrider
 % m/m
 2,0
 6,0
 IP 391
 Svovlindhold (3)
 mg/kg
 -
 10
 ASTM D 5453
 Kobberkorrosion
 —
 klasse 1
 EN-ISO 2160
 Kulstofrest efter Conradson (10 % destillationsrest)
 % m/m
 -
 0,2
 EN-ISO 10370
 Askeindhold
 % m/m
 —
 0,01
 EN-ISO 6245
 Forureninger i alt
 mg/kg
 —
 24
 EN 12662
 Vandindhold
 % m/m
 -
 0,02
 EN-ISO 12937
 Neutralisationstal (stærk syre)
 mg KOH/g
 -
 0,10
 ASTM D 974
 Oxidationsstabilitet (3)
 mg/ml
 -
 0,025
 EN-ISO 12205
 Smøreevne (diameter af HFRR slidmærke ved 60 °C)
 μm
 -
 400
 CEC F-06-A-96
 Oxidationsstabilitet ved 110 °C ( (3))
 H
 20,0
 —
 EN 15751
 FAME
 % v/v
 -
 7,0
 EN 14078
 1.2.
 Type: Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) (4)
 Parametre
 Enhed
 Grænseværdier (5)
 Prøvningsmetode (6)
 Minimum
 Maksimum
 Alkohol i alt (ethanol inkl. indhold for højere mættede alkoholer)
 % m/m
 92,4
 EN 15721
 Andre højere mættede monoalkoholer (C3-C5)
 % m/m
 2,0
 EN 15721
 Methanol
 % m/m
 0,3
 EN 15721
 Massefylde 15 °C
 kg/m3
 793,0
 815,0
 EN ISO 12185
 Syreindhold beregnet som eddikesyre
 % m/m
 0,0025
 EN 15491
 Udseende
 Lyst og klart
 Flammepunkt
 °C
 10
 EN 3679
 Tør rest
 mg/kg
 15
 EN 15691
 Vandindhold
 % m/m
 6,5
 EN 15489 (7)
 EN-ISO 12937
 EN15692
 Aldehyder beregnet som acetaldehyd
 % m/m
 0,0050
 ISO 1388-4
 Estere, beregnet som ethylacetat
 % m/m
 0,1
 ASTM D1617
 Svovlindhold
 mg/kg
 10,0
 EN 15485
 EN 15486
 Sulfater
 mg/kg
 4,0
 EN 15492
 Partikelkontaminering
 mg/kg
 24
 EN 12662
 Fosfor
 mg/l
 0,20
 EN 15487
 Uorganisk chlorid
 mg/kg
 1,0
 EN 15484 eller EN 15492
 Kobber
 mg/kg
 0,100
 EN 15488
 Elektrisk ledningsevne
 μS/cm
 2,50
 DIN 51627-4 or prEN 15938
 2. Tekniske data for brændstoffer til prøvning af motorer med gnisttænding
 2.1. Type: Benzin (E10)
 Parametre
 Enhed
 Grænseværdier (8)
 Prøvningsmetode (9)
 Minimum
 Maksimum
 Research-oktantal (RON)
 91,0
 98,0
 EN ISO 5164:2005 (10)
 Motoroktantal (MON)
 83,0
 89,0
 EN ISO 5163:2005 (10)
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 743
 756
 EN ISO 3675
 EN ISO 12185
 Damptryk
 kPa
 45,0
 60,0
 EN ISO 13016-1 (DVPE)
 Vandindhold
 Maks. 0,05 % v/v
 Udseende ved at -7 °C: klar og blank
 EN 12937
 Destillation:
 — fordampet ved 70 °C
 % v/v
 18,0
 46,0
 EN-ISO 3405
 — fordampet ved 100 °C
 % v/v
 46,0
 62,0
 EN-ISO 3405
 — fordampet ved 150 °C
 % v/v
 75,0
 94,0
 EN-ISO 3405
 — slutkogepunkt
 °C


text:
170
 210
 EN-ISO 3405
 Restkoncentrationer
 % v/v
 —
 2,0
 EN-ISO 3405
 Carbonhydridanalyse:
 — olefiner
 % v/v
 3,0
 18,0
 EN 14517
 EN 15553
 — aromater
 % v/v
 19,5
 35,0
 EN 14517
 EN 15553
 — benzen
 % v/v
 —
 1,0
 EN 12177
 EN 238, EN 14517
 – mættede forbindelser
 % v/v
 Rapportering
 EN 14517
 EN 15553
 Carbon-hydrogen-forhold
 Rapportering
 Carbon-oxygen-forhold
 Rapportering
 Induktionstid (11)
 minutter
 480
 EN-ISO 7536
 Iltindhold (12)
 % m/m
 3,3 (13)
 3,7
 EN 1601
 EN 13132
 EN 14517
 Harpiks
 mg/ml
 —
 0,04
 EN-ISO 6246
 Svovlindhold (14)
 mg/kg
 —
 10
 EN ISO 20846
 EN ISO 20884
 Kobberkorrosion (3 h ved 50 °C)
 klassificering
 —
 Klasse 1
 EN-ISO 2160
 Blyindhold
 mg/l
 —
 5
 EN 237
 Fosforindhold (15)
 mg/l
 —
 1,3
 ASTM D 3231
 Ethanol (11)
 % v/v
 9,0 (13)
 10,2 (13)
 EN 22854
 2.2. Type: Ethanol (E85)
 Parametre
 Enhed
 Grænseværdier (16)
 Prøvningsmetode
 Minimum
 Maksimum
 Research-oktantal (RON)
 95,0
 —
 EN ISO 5164
 Motoroktantal (MON)
 85,0
 —
 EN ISO 5163
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 Rapportering
 ISO 3675
 Damptryk
 kPa
 40,0
 60,0
 EN ISO 13016-1 (DVPE)
 Svovlindhold (17)
 mg/kg
 —
 10
 EN 15485 eller EN 15486
 Oxidationsstabilitet
 Minutter
 360
 EN ISO 7536
 Harpiksindhold (vasket med opløsningsmiddel)
 mg/100 ml
 —
 5
 EN-ISO 6246
 UdseendeBestemmes ved omgivelsestemperatur, dog mindst 15 °C
 Klar og blank, synligt fri for opslæmmede eller udfældede kontaminanter
 Visuel inspektion
 Ethanol og højere alkoholer (18)
 % v/v
 83
 85
 EN 1601
 EN 13132
 EN 14517
 E DIN 51627-3
 Højere alkoholer (C3-C8)
 % v/v
 —
 2,0
 E DIN 51627-3
 CAS-nr.
 % v/v
 1,00
 E DIN 51627-3
 Benzin (19)
 % v/v
 Rest
 EN 228
 Fosfor
 mg/l
 0,20 (20)
 EN 15487
 Vandindhold
 % v/v
 0,300
 EN 15489 eller EN 15692
 Uorganisk chloridindhold
 mg/l
 1
 EN 15492
 pHe
 6,5
 9,0
 EN 15490
 Kobberstrimmelkorrosion (3 h ved 50 °C)
 Kategori
 Klasse 1
 EN ISO 2160
 Syreindhold (beregnet som eddikesyre CH3COOH)
 % m/m
 mg/l
 —
 0,0050
 (40)
 EN 15491
 Elektrisk ledningsevne
 μS/cm
 1,5
 DIN 51627-4 eller prEN 15938
 Carbon-hydrogen-forhold
 Rapportering
 Carbon-oxygen-forhold
 Rapportering
 3. Tekniske data for brændstoffer til prøvning af enkelt- og dual-brændstofmotorer
 3.1. Type: LPG
 Parametre
 Enhed
 Brændstof A
 Brændstof B
 Prøvningsmetode
 Sammensætning:
 EN 27941
 C3-indhold
 % v/v
 30 ± 2
 85 ± 2
 C4-indhold
 % v/v
 Rest (21)
 Rest (21)
 < C3 , > C4
 % v/v
 Maksimum 2
 Maksimum 2
 Olefiner
 % v/v
 Maksimum 12
 Maksimum 15
 Fordampningsrest
 mg/kg
 Maksimum 50
 Maksimum 50
 EN 15470
 Vand ved 0 °C
 Fri
 Fri
 EN 15469
 Totalt svovlindhold herunder lugtstof
 mg/kg
 Maksimum 10
 Maksimum 10
 EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667
 Hydrogensulfid
 Ingen
 Ingen
 EN ISO 8819
 Kobberstrimmelkorrosion
 (1 h ved 40 °C)
 Kategori
 Klasse 1
 Klasse 1
 ISO 6251 (22)
 Lugt
 Karakteristika
 Karakteristika
 Motoroktantal (23)
 Minimum 89,0
 Minimum 89,0
 EN 589, bilag B
 3.2. Type: Naturgas/biomethan
 3.2.1. Specifikation for referencebrændstoffer med faste egenskaber (f.eks. fra en forseglet beholder)
 Som alternativ til referencebrændstofferne i dette punkt kan de tilsvarende brændstoffer i punkt 3.2.2 i dette bilag anvendes.
 Karakteristika
 Enheder
 Grundlag
 Grænseværdier
 Prøvningsmetode
 minimum
 maksimum
 Referencebrændstof GR
 Sammensætning:
 Metan
 87
 84
 89
 Ethan
 13
 11
 15
 Rest (24)
 % mol


text:
—
 —
 1
 ISO 6974
 Svovlindhold
 mg/m3
 (25)
 —
 10
 ISO 6326-5
 Referencebrændstof G23
 Sammensætning:
 Metan
 92,5
 91,5
 93,5
 Rest (26)
 % mol
 —
 —
 1
 ISO 6974
 N2
 % mol
 7,5
 6,5
 8,5
 Svovlindhold
 mg/m3
 (27)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 Referencebrændstof G25
 Sammensætning:
 Metan
 % mol
 86
 84
 88
 Rest (28)
 % mol
 —
 —
 1
 ISO 6974
 N2
 % mol
 14
 12
 16
 Svovlindhold
 mg/m3
 (29)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 Referencebrændstof G20
 Sammensætning:
 Metan
 % mol
 100
 99
 100
 ISO 6974
 Rest (30)
 % mol
 —
 —
 1
 ISO 6974
 N2
 % mol
 ISO 6974.
 Svovlindhold
 mg/m3
 (31)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 Wobbe-indeks (netto)
 MJ/m3
 (32)
 48,2
 47,2
 49,2
 3.2.2. Specifikation for referencebrændstof fra en rørledning med en blanding af andre gasser, hvis gasegenskaber bestemmes ved måling på stedet
 Som alternativ til referencebrændstofferne i dette punkt kan de tilsvarende referencebrændstoffer i punkt 3.2.1 i dette bilag anvendes.
 3.2.2.1.
 Grundlaget for hvert referencebrændstof fra rørledning (GR, G20, ...) er gas fra et forsyningsgasdistributionsnet, blandet, hvor det er nødvendigt for at opfylde den tilsvarende lambda-forskydnings (Sλ) specifikation i tabel A.6-1, med en blanding af en eller flere af følgende kommercielt (med henblik herpå er det ikke nødvendigt at anvende kalibreringsgas) tilgængelige gasser:
 a)
 carbondioxid
 b)
 ethan
 c)
 methan
 d)
 nitrogen
 e)
 propan.
 3.2.2.2.
 Værdien Sλ for den fremkomne blanding af rørledningsgas og blandingsgas skal ligge inden for det i tabel A.6-1 angivne område for det specificerede referencebrændstof.
 Tabel A.6-1
 Krævet område for Sλ for hvert referencebrændstof
 Referencebrændstof
 Minimum Sλ
 Maksimum Sλ
 GR
 (33)
 0,87
 0,95
 G20
 0,97
 1,03
 G23
 1,05
 1,10
 G25
 1,12
 1,20
 3.2.2.3.
 Motorprøvningsrapporten for hver prøvning skal indeholde følgende:
 a)
 de valgte blandingsgasser fra listen i punkt 3.2.2.1 i dette bilag
 b)
 Sλ-værdien for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i
 c)
 methantallet (MN) for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i.
 3.2.2.4.
 Kravene i tillæg A.1 og A.2 skal opfyldes med hensyn til bestemmelse af egenskaberne for rørlednings- og blandingsgasser, bestemmelse af Sλ og MN for den fremkomne gasblanding og verifikationen af, at blandingen blev opretholdt under prøvningen.
 3.2.2.5.
 Hvis en eller flere gasstrømme (rørledningsgas eller blandingsgas(ser)) indeholder en mere end ubetydelige andel af CO2, korrigeres beregningen af specifikke CO2-emissioner i bilag 5 i overensstemmelse med tillæg A.3.
 (1) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi er minimumsforskellen 4R (R = reproducerbarhed).
 Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (2) Det angivne interval for cetantal opfylder ikke kravet om et interval på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne


text:
i ISO 4259 imidlertid anvendes, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.
 (3) Selv om oxidationsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.
 (4) Additiver som f.eks. cetantalsforbedrende midler kan efter motorfabrikantens anvisninger tilsættes til ethanolbrændstof, hvis blot de negative bivirkninger er kendte. Hvis disse betingelser er opfyldt, er den højst tilladte mængde 10 % m/m.
 (5) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Olieprodukter — Bestemmelse og anvendelse af præcisionsdata i relation til prøvningsmetoder«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul; for maksimums- og minimumsværdi er minimumsforskellen 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (6) Ækvivalente EN/ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for alle de ovenfor nævnte egenskaber.
 (7) Dersom det bliver nødvendigt nærmere at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes EN 15489.
 (8) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til EN ISO 4259 »Olieprodukter — Bestemmelse og anvendelse af præcisionsdata i relation til prøvningsmetoder«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul; for maksimums- og minimumsværdi er minimumsforskellen 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (9) Ækvivalente EN/ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for alle de ovenfor nævnte egenskaber.
 (10) En korrektionsfaktor på 0,2 for MON og RON skal fratrækkes ved beregningen af det endelige resultat i overensstemmelse med EN 228:2008.
 (11) Brændstoffet kan indeholde oxidationsinhibitorer og metaldeaktivatorer, som normalt anvendes til stabilisering af benzinproduktionen på raffinaderier, men additiver i form af detergenter eller dispergerende stoffer eller opløsningsolier må ikke tilsættes.
 (12) Ethanol, der opfylder specifikationerne i EN 15376, er det eneste oxygenat, der som led i produktionsprocessen må tilsættes referencebrændstoffet.
 (13) Ethanolindholdet og det tilsvarende oxygenindhold kan være nul for motorer af kategori SMB efter fabrikantens valg. I sådanne tilfælde foretages alle prøvninger af motorfamilien eller motortypen, hvis der ikke findes en familie, ved anvendelse af benzin med et ethanolindhold på nul.
 (14) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type 1-prøvning, angives.
 (15) Der må ikke som led i produktionsprocessen tilsættes forbindelser indeholdende fosfor, jern, mangan eller bly til dette referencebrændstof.
 (16) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til EN ISO 4259 »Olieprodukter — Bestemmelse og anvendelse af præcisionsdata


text:
i relation til prøvningsmetoder«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R. (R = reproducibility). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (17) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til emissionsprøvninger, angives.
 (18) Ethanol, der opfylder specifikationerne i EN 15376, er det eneste oxygenat, der som led i produktionsprocessen må tilsættes referencebrændstoffet.
 (19) Indholdet af blyfri benzin kan bestemmes som 100 minus summen af procentdelen for indhold af vand, alkohol, MTBE og ETBE.
 (20) Der må ikke som led i produktionsprocessen tilsættes forbindelser indeholdende fosfor, jern, mangan eller bly til dette referencebrændstof.
 (21) Rest forstås som følger: rest = 100 - C3 - <C3 - >C4.
 (22) Denne metode giver ikke nødvendigvis nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.
 (23) På motorfabrikantens anmodning kan der anvendes et højere MON til udførelse af typegodkendelsesprøvningerne.
 (24) Inaktive + C2+
 (25) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (26) Inaktive (forskellig fra N2) + C2+ C2+
 (27) Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (28) Inaktive (forskellig fra N2) + C2+ C2+
 (29) Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (30) Inaktive (forskellig fra N2) + C2 + C2+.
 (31) Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (32) Værdien fastlægges ved 273,2 K (0 °C) og 101,3 kPa.
 (33) Det er ikke et krav, at motoren prøves på en gasblanding med et methantal på under 70. Når det krævede område for Sλ for GR ville indebære et metantal på under 70, kan værdien for Sλ for GR justeres, indtil der opnås et methantal på mindst 70.
 TILLÆG A.1
 SUPPLERENDE KRAV TIL UDFØRELSE AF EMISSIONSPRØVNING VED ANVENDELSE AF GASFORMIGE REFERENCEBRÆNDSTOFFER, DER OMFATTER RØRLEDNINGSGAS MED EN BLANDING AF ANDRE GASSER
 A.1.1. Metode til gasanalyse og gasstrømsmåling
 A.1.1.1.
 I forbindelse med dette tillæg bestemmes gassens sammensætning, hvor det er nødvendigt, ved analyse af gassen ved anvendelse af gaskromatografi i overensstemmelse med EN ISO 6974 eller ved en alternativ metode, der opnår mindst en tilsvarende grad af nøjagtighed og repeterbarhed.
 A.1.1.2.
 I forbindelse med dette tillæg måles gasstrømmen, hvor det er nødvendigt, ved hjælp af et flowmeter.
 A.1.2. Analyse og strømningshastighed af den indkommende forsyningsgas
 A.1.2.1.
 Sammensætningen af den tilførte forsyningsgas analyseres før iblandingssystemet.
 A.1.2.2.
 Strømningshastigheden for den forsyningsgas, der tilføres iblandingssystemet, måles.
 A.1.3. Analyse og strømningshastighed af blandingen
 A.1.3.1.
 Når der foreligger en relevant analyseattest for en blanding (f.eks. udstedt af gasleverandøren), kan den anvendes som kilde for blandingens sammensætning. I sådanne tilfælde er det tilladt, men ikke påkrævet at analysere blandingens


text:
sammensætning.
 A.1.3.2.
 Når der ikke foreligger en relevant analyseattest for en blanding, skal blandingens sammensætning analyseres.
 A.1.3.3.
 Strømningshastigheden for hver blanding, der tilføres iblandingssystemet, måles.
 A.1.4. Analyse af blandet gas
 A.1.4.1.
 Det er tilladt, men ikke påkrævet at foretage en analyse af sammensætningen af den gas, der tilføres motoren efter at have forladt iblandingssystemet, som tillæg til eller som alternativ til den analyse, der kræves i henhold til punkt A.1.2.1 og A.1.3.1.
 A.1.5. Beregning af Sλ og methantal for den blandede gas
 A.1.5.1.
 Resultaterne af gasanalysen efter punkt A.1.2.1, A.1.3.1 eller A.1.3.2 og, hvor det er relevant, punkt A.1.4.1, kombineret med massestrømningshastigheden for gas målt i overensstemmelse med punkt A.1.2.2 og A.1.3.3 anvendes til at beregne methantallet i overensstemmelse med EN16726:2015. Det samme datasæt anvendes til at beregne Sλ i overensstemmelse med proceduren i tillæg A.2 til dette bilag.
 A.1.6. Kontrol og verifikation af gasblanding under prøvningen
 A.1.6.1. Kontrol og verifikation af gasblandingen under prøvningen udføres ved hjælp af enten et åbent eller lukket kontrolsløjfesystem.
 A.1.6.2. Åbent blandingskontrolsløjfesystem
 A.1.6.2.1.
 I sådanne tilfælde udføres gasanalysen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt A.1.1, A.1.2, A.1.3 og A.1.4 før emissionsprøvningen.
 A.1.6.2.2.
 Proportionerne af forsyningsgas og blanding(er) skal fastsættes for at sikre, at Sλ ligger inden for det tilladte område for det relevante referencebrændstof i tabel A.6-1.
 A.1.6.2.3.
 Når de relative andele er fastsat, skal de opretholdes i hele emissionsprøvningen. Det er tilladt at justere individuelle strømningshastigheder for at opretholde de relative proportioner.
 A.1.6.2.4.
 Når emissionsprøvningen er fuldført, skal analysen af gassammensætningen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt A.1.2, A.1.3, A.1.4 og A.1.5 gentages. For at prøvningen kan anses for at være valid, skal Sλ blive inden for det specificerede område for det respektive referencebrændstof i tabel A.6-1.
 A.1.6.3. Lukket blandingskontrolsløjfesystem
 A.1.6.3.1.
 I sådanne tilfælde udføres analysen af gassammensætningen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt A.1.2, A.1.3, A.1.4 og A.1.5 med mellemrum i løbet af emissionsprøvningen. Mellemrummene vælges under hensyntagen til, hvilken hyppighed gaskromatografen og det tilsvarende beregningssystem giver mulighed for.
 A.1.6.3.2.
 Resultaterne af de periodiske målinger og beregninger anvendes til at justere de relative proportioner af forsyningsgas og blanding for at fastholde værdien for Sλ inden for det i tabel A.6-1 specificerede område for det respektive referencebrændstof. Justeringerne må ikke foretages oftere end beregningerne.
 A.1.6.3.3.
 For at prøvningen kan anses for at være valid, skal Sλ blive inden for det i tabel A.6-1 specificerede område for det respektive referencebrændstof ved mindst 90 % af målepunkterne.
 TILLÆG A.2
 BEREGNING AF Λ-FORSKYDNINGSFAKTOREN (SΛ)
 A.2.1. Beregningsmodel
 λ-forskydningsfaktoren (Sλ) (1) beregnes ved hjælp af ligning (A.6-1):
 (A.6-1)
 hvor:
 Sλ
 =
 λ-forskydningsfaktor
 inert%
 =
 brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N2, CO2, He osv.);
 =
 brændstoffets oprindelige iltindhold i % vol.
 n og m
 =
 henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer brændstoffets carbonhydrider, dvs.:
 (A.6-2)
 (A.6-3)
 hvor:
 CH4%
 =
 brændstoffets indhold af methan (% vol.)
 C2%
 =
 brændstoffets totale indhold af C2-carbonhydrider (f.eks.: C2H6, C2H4, etc.) (% vol.)
 C3%
 =
 brændstoffets totale indhold af C3-carbonhydrider (f.eks.: C3H8, C3H6, etc.) (% vol.)
 C4%
 =
 brændstoffets totale indhold af


text:
C4-carbonhydrider (f.eks.: C4H10, C4H8, etc.) (% vol.)
 C5%
 =
 brændstoffets totale indhold af C5-carbonhydrider (f.eks.: C5H12, C5H10, etc.) (% vol.)
 diluent%
 =
 brændstoffets indhold af fortyndingsgasser (f.eks. O2*, N2, CO2, He osv.) (% vol.).
 A.2.2. Eksempler til beregning af λ-forskydningsfaktoren Sλ:
 Eksempel 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (vol.)
 Eksempel 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (vol.)
 Eksempel 3: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %
 Som alternativ til ovenstående ligning kan Sλ beregnes ud fra forholdet mellem ren methans støkiometriske luftbehov og det støkiometriske luftbehov for den brændstofblanding, der tilføres motoren, som anført nedenfor.
 Lambda-forskydningsfaktoren (Sλ) udtrykker enhver brændstofblandings oxygenbehov i forhold til ren methans oxygenbehov. Ved oxygenbehov forstås den mængde af oxygen, der er nødvendig for at oxidere methan i en støkiometrisk sammensætning af reaktanter til produkter af fuldstændig forbrænding (dvs. carbondioxid og vand).
 Med hensyn til forbrændingen af ren methan er reaktionen beskrevet i ligning (A.6-4):
 (A.6-4)
 I dette tilfælde er forholdet for molekyler i reaktanters støkiometriske sammensætning præcis 2:
 hvor:
 =
 antal oxygenmolekyler
 =
 antal methanmolekyler
 Ren methans oxygenbehov er derfor:
 med en referenceværdi for [nCH4
 ]= 1 kmol
 Værdien for Sλ kan bestemmes ud fra forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af oxygen og methan og forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren, jf. ligning (A.6-5):
 (A.6-5)
 hvor:
 =
 antal molekyler i brændstofblandingen
 =
 forholdet af molekyler i den støkiometriske sammensætning af oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren.
 Da luft indeholder 21 % oxygen, beregnes ethvert brændstofs støkiometriske luftbehov Lst
 ved hjælp af ligning (A.6-6):
 (A.6-6)
 hvor:
 =
 brændstoffets støkiometriske luftbehov
 =
 brændstoffets støkiometriske oxygenbehov.
 Værdien for Sλ kan også bestemmes ud fra forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af luft og methan og forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af luft og den brændstofblanding, der tilføres motoren, dvs. forholdet mellem methans støkiometriske luftbehov og luftbehovet for den brændstofblanding, der tilføres motoren, jf. ligning (A.6-7):
 (A.6-7)
 Enhver beregning, der specificerer det støkiometriske luftbehov, kan derfor anvendes til at udtrykke Lambda-forskydningsfaktoren.
 (1) Det støkiometriske luft/brændstof-forhold for automobilbrændstoffer – SAE J1829, juni 1987. John B. Heywood, »Internal Combustion Engine Fundamentals«, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4, »Combustion stoichiometry« (s. 68-72).
 TILLÆG A.3
 KORREKTION FOR CO2 I UDSTØDNINGSGASSEN, DER SKYLDES CO2 I DET GASFORMIGE BRÆNDSTOF
 A.3.1. Øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2 i den gasformige brændstofstrøm
 A.3.1.1.
 Gassammensætning og gasstrøm bestemmes i overensstemmelse med kravene i punkt A.1.1 til A.1.4 i tillæg A.1 til dette bilag.
 A.3.1.2.
 Den øjeblikkelige massestrømningshastighed af CO2 i en gasstrøm, der tilføres motoren, beregnes ved hjælp af ligning (A.6-8).
 (A.6-8)
 hvor:
 =
 øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2 fra gasstrømmen [g/s]
 =
 øjeblikkelig massestrømningshastighed for gasstrømmen [g/s]
 x
 CO2i
 =
 molær CO2-andel i den gasformige strøm [-]
 M
 CO2
 =
 molmasse for CO2 [g/mol]
 M
 stream
 =
 gasstrømmens molmasse [g/mol]
 M
 stream beregnes ud fra alle målte bestanddele (1, 2, ..., n) ved hjælp af ligning (A.6-9).
 (A.6-9)
 hvor:
 X


text:
1, 2, ...
 n
 =
 molær andel af hver målt bestanddel i gasstrømmen (CH4, CO2, ...) [-]
 M
 1, 2, ...
 n
 =
 molmasse af hver målt bestanddel i gasstrømmen [g/mol].
 A.3.1.3.
 For at bestemme den samlede massestrømningshastighed for CO2 i det gasformige brændstof, der kommer ind i motoren, foretages beregningen i ligning (A.6-8) for hver individuel gasstrøm, der indeholder CO2, og som kommer ind i gasblandingssystemet, og resultatet for hver gasstrøm lægges sammen, eller beregningen foretages for den blandede gas, der forlader blandingssystemet og kommer ind i motoren, ved hjælp af ligning (A.6-10):
 (A.6-10)
 hvor:
 =
 øjeblikkelig kombineret massestrømningshastighed for CO2, der skyldes CO2 i det gasformige brændstof, der kommer ind i motoren [g/s]
 =
 øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2, der skyldes CO2 i hver individuel gasstrøm a, b, ..., n [g/s].
 A.3.2. Beregning af specifikke CO2-emissioner for transiente prøvningscyklusser og RMC-prøvningscyklusser
 A.3.2.1.
 Den samlede masse pr. prøvning af CO2-emissioner fra CO2 i brændstoffet m
 CO2,fuel [g/prøvning] beregnes ved addition af den øjeblikkelige massestrømningshastighed for CO2 i det gasformige brændstof, der kommer ind i motoren,
 [g/s], i løbet af prøvningscyklussen, ved hjælp af ligning (A.6-11):
 (A.6-11)
 hvor:
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-].
 A.3.2.2.
 Den samlede masse af CO2-emissioner m
 CO2 [g/prøvning], der anvendes i ligning (A.5-61), (A.5-63), (A.5-128) eller (A.5-130) i bilag 5 til at beregne det specifikke emissionsresultat e
 CO2 [g/kWh], erstattes i nævnte ligninger af den korrigerede værdi m
 CO2, corr [g/prøvning], der er beregnet ved hjælp af ligning (A.6-12).
 m
 CO2, corr = m
 CO2 – m
 CO2, fuel
 (A.6-12)
 A.3.3. Beregning af specifikke CO2-emissioner for prøvninger i diskret modus
 A.3.3.1.
 Middelmassestrømningshastigheden for CO2-emissioner fra CO2 i brændstoffet i timen q
 mCO2,fuel eller
 [g/h] beregnes for hver individuel prøvningsfunktionsmåde ud fra de målinger af øjeblikkelig massestrømningshastighed for
 [g/s] efter ligning (A.6-10), der er taget i løbet af prøvetagningsperioden, ved hjælp af ligning (A.6-13):
 (A.6-13)
 hvor:
 N
 =
 antal målinger taget under prøvningsfunktionsmåden [-]
 A.3.3.2.
 Den middelmassestrømningshastighed for CO2
 -emissioner q
 mCO2 eller [g/h] for hver individuel prøvningsfunktionsmåde, der anvendes i ligning (A.5-64) eller (A.5-131) i bilag 5 til at beregne det specifikke emissionsresultat e
 CO2 [g/kWh], erstattes i nævnte ligninger af den korrigerede værdi q
 mCO2, corr eller
 [g/h] for hver individuel prøvningsfunktionsmåde, beregnet ved hjælp af ligning (A.6-14) eller (A.6-15).
 q
 mCO2,corr=q
 mCO2,fuel
 (A.6-14)
 (A.6-15)
 BILAG 7
 TEKNISKE KRAV TIL DUAL-BRÆNDSTOFMOTORER
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette bilag finder anvendelse på dual-brændstofmotorer som defineret i punkt 2 i dette regulativ, når de samtidigt fungerer med både et flydende og et gasformigt brændstof (dual-brændstoftilstand).
 Bilaget finder ikke anvendelse på prøvning af motorer, herunder dual-brændstofmotorer, når de fungerer med udelukkende flydende eller udelukkende gasformige brændstoffer (dvs. når GER er enten 1 eller 0 afhængigt af typen af brændstof). I sådanne tilfælde er kravene de samme som for alle andre enkeltbrændstofmotorer.
 2. DEFINITIONER OG FORKORTELSER
 Se tillæg A.3 til dette bilag for yderligere forklaringer. I dette bilag anvendes følgende definitioner:
 2.1.
 »GER (gas/energiforhold)«: den i punkt 2 i dette regulativ definerede mening baseret på den nedre brændværdi
 2.2


text:
»GER
 cycle
 «: det gennemsnitlige GER, når motoren fungerer med den relevante motorprøvningscyklus
 2.3.
 »dual-brændstofmotor af type 1A«: enten:
 a)
 en dual-brændstofmotor i en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 procent (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof, og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller
 b)
 en dual-brændstofmotor i enhver anden (under)kategori end en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 procent (GERNRS ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof, og som ikke har en flydende brændstoftilstand
 2.4.
 »dual-brændstofmotor af type 1B«: enten:
 a)
 en dual-brændstofmotor i en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 procent (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, og som har en flydende brændstoftilstand, eller
 b)
 en dual-brændstofmotor i enhver anden (under)kategori end en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 procent (GERNRSC ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, og som har en flydende brændstoftilstand
 2.5.
 »dual-brændstofmotor af type 2A«: enten:
 a)
 en dual-brændstofmotor i en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 og 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), men som i tomgang udelukkende bruger flydende brændstof, og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller
 b)
 en dual-brændstofmotor i enhver anden (under)kategori end en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 og 90 procent (0,1 < GERNRSC < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 procent (GERNRSC ≥ 0,9), men som i tomgang udelukkende bruger flydende brændstof, og som ikke har en flydende brændstoftilstand
 2.6.
 »dual-brændstofmotor af type 2B«: enten:
 a)
 en dual-brændstofmotor i en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 og 90 procent (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 procent (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, men som kan køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, eller
 b)
 en dual-brændstofmotor i enhver anden (under)kategori end en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 og 90 procent (0,1


text:
< GERNRSC < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 procent (GERNRSC ≥ 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, men som kan køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof i dual-brændstoftilstand
 2.7.
 »dual-brændstofmotor af type 3B«: enten:
 a)
 en dual-brændstofmotor i en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke overstiger 10 procent (GERNRTC, hot ≤ 0,1), og som har en flydende brændstoftilstand, eller
 b)
 en dual-brændstofmotor i enhver anden (under)kategori end en underkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke overstiger 10 procent (GERNRSC ≤ 0,1), og som har en flydende brændstoftilstand.
 3. SUPPLERENDE DUAL-BRÆNDSTOFSPECIFIKKE GODKENDELSESKRAV
 3.1.
 Motorer med regulerbar betjeningsindretning af GERcycle.
 Hvis værdien for GERcycle for en given motor kan reduceres fra maksimum ved hjælp af en regulerbar betjeningsindretning, er det ikke tilladt at begrænse GERcycle; motoren skal være i stand til at overholde emissionsgrænseværdierne for enhver værdi af GERcycle, der tillades af fabrikanten.
 4. GENERELLE KRAV
 4.1. Driftstilstande for dual-brændstofmotorer
 4.1.1.
 Betingelser for dual-brændstofmotorers drift i flydende brændstoftilstand
 En dual-brændstofmotor må kun fungere i flydende brændstoftilstand, hvis den, når den fungerer i flydende brændstoftilstand, er certificeret i overensstemmelse med alle krav i dette regulativ vedrørende drift udelukkende på det angivne flydende brændstof.
 Når en dual-brændstofmotor videreudvikles af en allerede certificeret motor til flydende brændstof, kræves der ny typegodkendelsesattest for den flydende brændstoftilstand.
 4.1.2.
 Betingelser for dual-brændstofmotorer til at køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof
 4.1.2.1.
 Dual-brændstofmotorer af type 1A må kun køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof på de i punkt 4.1.3 i dette bilag fastsatte betingelser for opvarmning og start.
 4.1.2.2.
 Dual-brændstofmotorer af type 1B må ikke køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof i dual-brændstoftilstand.
 4.1.2.3.
 Dual-brændstofmotorer af type 2A, 2B og 3B må i tomgang køre udelukkende på flydende brændstof.
 4.1.3.
 Betingelser for dual-brændstofmotorer til ved opvarmning og start udelukkende at køre på flydende brændstof
 4.1.3.1.
 En dual-brændstofmotor af type 1B, 2B eller type 3B må opvarmes og starte udelukkende ved hjælp af flydende brændstof. Hvis emissionskontrolstrategien ved opvarmning og start i dual-brændstoftilstand er den samme som den tilsvarende emissionskontrolstrategi i flydende brændstoftilstand, er det tilladt for motoren at fungere i dual-brændstoftilstand ved opvarmning og start. Hvis denne betingelse ikke opfyldes, må motoren kun opvarmes og starte udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof, når den er i flydende brændstoftilstand.
 4.1.3.2.
 En dual-brændstofmotor af type 1A eller 2A må opvarmes og starte udelukkende ved hjælp af flydende brændstof. I så fald skal strategien dog erklæres som en AECS (understøttende emissionsstrategi), og følgende supplerende krav skal være opfyldt:
 4.1.3.2.1.
 Strategien skal ophøre med at være aktiv, når kølevæsketemperatuen har nået 343 K (70 °C), eller senest 15 minutter efter at den er blevet aktiveret, afhængigt af hvad der først indtræffer, samt
 4.1.3.2.2.
 Servicetilstanden skal være aktiveret, mens strategien


text:
er aktiv.
 4.2.
 Servicetilstand
 4.2.1.
 Betingelser for, at dual-brændstofmotorer må fungere i servicetilstand
 Når et dual-brændstofkøretøjs motor er i servicetilstand, er det underlagt driftsbegrænsninger og er midlertidigt undtaget for forskrifterne i dette regulativ vedrørende udstødningsemissioner og NOx-begrænsning.
 4.2.2.
 Driftsbegrænsning i servicetilstand
 4.2.2.1.
 Krav
 Driftsbegrænsningen for mobile ikke-vejgående maskiner med en dual-brændstofmotor, når den fungerer i servicetilstand, er den, der aktiveres af »systemet med kraftig ansporing«, jf. punkt A.1.5.4 i bilag 9.
 Af sikkerhedshensyn og for at give mulighed for selvudbedrende diagnosticering er det tilladt at anvende en »override«-funktion til frigivelse af fuld motoreffekt, jf. punkt A.1.5.5 i bilag 9.
 Driftsbegrænsningen må ikke på anden måde deaktiveres, hverken ved aktivering eller deaktivering af advarsels- og ansporingssystemerne i punkt 5 i dette regulativ.
 Aktivering og deaktivering af servicetilstanden må ikke aktivere eller deaktivere advarsels- og ansporingssystemerne i bilag 9.
 4.2.2.2.
 Reserveret
 4.2.2.3.
 Aktivering af driftsbegrænsning
 Driftsbegrænsningen skal aktiveres automatisk, når servicetilstanden aktiveres.
 Hvis servicetilstanden aktiveres i henhold til punkt 4.2.3 i dette bilag på grund af en fejl i gasforsyningssystemet, skal driftsbegrænsningen aktiveres eller inden for 30 minutters drift efter aktivering af servicetilstanden.
 Hvis servicetilstanden aktiveres på grund af en tom beholder til gasformigt brændstof, skal driftsbegrænsningen aktiveres i det øjeblik, servicetilstanden aktiveres.
 4.2.2.4.
 Deaktivering af driftsbegrænsning
 Driftsbegrænsningssystemet skal deaktiveres, når motoren ikke længere er i servicetilstanden.
 4.2.3.
 Manglende gasformigt brændstof ved drift i dual-brændstoftilstand
 For at gøre det muligt at føre den mobile ikke-vejgående maskine til et sikkert sted gælder følgende ved detektering af en tom beholder til gasformigt brændstof eller et fejlbehæftet gasforsyningssystem:
 a)
 Dual-brændstofmotorer af type 1A og 2A skal aktivere servicetilstanden.
 b)
 Dual-brændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B skal fungere i flydende tilstand.
 4.2.3.1.
 Mangel på gasformigt brændstof – tom gasbrændstofbeholder
 I tilfælde af at beholderen til gasformigt brændstof er tom, skal servicetilstanden eller den flydende brændstoftilstand, jf. punkt 4.2.3 ovenfor, aktiveres i det øjeblik, motorsystemet detekterer, at beholderen er tom.
 Når gasforekomsten i beholderen igen når det niveau, der berettigede aktivering af advarselssystemet for tom beholder, jf. punkt 4.3.2 nedenfor, kan servicetilstanden deaktiveres, eller, hvis relevant, dual-brændstoftilstanden kan reaktiveres.
 4.2.3.2.
 Mangel på gasformigt brændstof — fejlbehæftet gasforsyning
 I tilfælde af et fejlbehæftet gasforsyningssystem, der medfører mangel på gasformigt brændstof, skal servicetilstanden eller, hvis det er relevant i henhold til punkt 4.2.3 ovenfor, den flydende brændstoftilstand aktiveres, når gasformigt brændstof ikke er tilgængeligt.
 Så snart det gasformige brændstof bliver tilgængeligt, kan servicetilstanden deaktiveres, eller, hvis det er relevant, dual-brændstoftilstanden kan reaktiveres.
 4.3. Indikatorer for dual-brændstof
 4.3.1.
 Indikator for dual-brændstofdriftstilstand
 Den mobile ikke-vejgående maskine skal give operatøren en visuel indikation af, hvilken tilstand motoren kører i (dual-brændstoftilstand, flydende brændstoftilstand eller servicetilstand).
 En sådan indikators egenskaber og placering bestemmes af originaludstyrsfabrikanten og kan indgå i et allerede eksisterende system af visuelle indikatorer.
 Denne indikator kan suppleres med en besked på displayet. Systemet til visning af meddelelserne i dette punkt kan være det samme som dem, der anvendes til diagnosticeringssystemet for NOx-begrænsning eller andre vedligeholdelsesformål.
 Det visuelle element i driftsindikatoren for dual-brændstoftilstanden må ikke være det samme som det, der


text:
anvendes til diagnosticeringssystemet for NOx-begrænsning eller andre vedligeholdelsesformål.
 Sikkerhedsadvarsler har altid højere visningsprioritet end indikation af driftstilstand.
 4.3.1.1.
 Indikatoren for dual-brændstoftilstand sættes til servicetilstand, så snart denne tilstand er aktiveret (dvs. før den faktisk bliver aktiv), og indikatoren skal vises, så længe servicetilstanden er aktiv.
 4.3.1.2.
 Indikatoren for dual-brændstoftilstand skal i mindst et minut sættes til dual-brændstoftilstand eller flydende brændstoftilstand, så snart motorens driftstilstand ændres fra flydende brændstof- til dual-brændstoftilstand eller omvendt. Denne indikation er også påkrævet i mindst ét minut, når nøglen drejes til tænding eller på fabrikantens anmodning ved motortørning. Indikationen skal også vises på operatørens anmodning.
 4.3.2.
 Advarselssystem for tom beholder for gasformigt brændstof (dual-brændstofadvarselssystem)
 En mobil ikke-vejgående maskine, der er udstyret med en dual-brændstofmotor, skal være udstyret med et system, der advarer operatøren om, at brændstofbeholderen til gasformigt brændstof snart vil være tom.
 Dual-brændstofadvarselssystemet skal forblive aktivt, indtil beholderen igen påfyldes brændstof til et niveau, der ligger over det, hvor advarselssystemet aktiveres.
 Dual-brændstofadvarselssystemet kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.
 Dual-brændstofadvarselssystemet må ikke kunne slås fra ved hjælp af et scanningsværktøj, hvis årsagen til aktiveringen af advarslen ikke er blevet afhjulpet.
 4.3.2.1.
 Dual-brændstofadvarselssystemets egenskaber
 Dual-brændstofadvarselssystemet skal bestå af et visuelt varslingssystem (ikon, piktogram osv.) efter fabrikantens valg.
 Det kan efter fabrikantens valg omfatte et akustisk element. I så fald tillades det, at operatøren kan annullere dette.
 Det visuelle element i dual-brændstofadvarselssystemet må ikke være det samme som det, der anvendes til diagnosticeringssystemet for NOx-begrænsning eller andre vedligeholdelsesformål.
 Endvidere kan dual-brændstofadvarselssystemet vise korte meddelelser, herunder meddelelser, der klart angiver den resterende afstand eller den tid, før driftsbegrænsningen aktiveres.
 Systemet til visning af advarslerne eller meddelelserne i dette punkt kan være det samme som det, der anvendes til visning af advarsler eller meddelelser forbundet med diagnosticeringssystemet for NOx-begrænsning, eller advarsler eller meddelelser i forbindelse med andre vedligeholdelsesformål.
 På mobile ikke-vejgående maskiner til anvendelse af redningstjenester eller på mobile ikke-vejgående maskiner, der er konstrueret og fremstillet til anvendelse af hæren, civilforsvaret, brandvæsenet og ordensmagten, kan der være en anordning, hvormed operatøren kan dæmpe de visuelle alarmer, som advarselssystemet afgiver.
 4.4.
 Oplyst drejningsmoment
 4.4.1.
 Oplyst drejningsmoment, når en dual-brændstofmotor fungerer i dual-brændstoftilstand
 Når en dual-brændstofmotor fungerer i dualbrændstoftilstand:
 a)
 skal den referencemomentkurve, der opgives, være den, der opnås, når motoren prøves i en motorprøvebænk i dual-brændstoftilstand
 b)
 skal de registrerede faktiske drejningsmomenter (angivet drejningsmoment og friktionsmoment) være resultatet af dual-brændstofforbrænding og ikke af drift udelukkende med flydende brændstof.
 4.4.2.
 Oplyst drejningsmoment, når en dual-brændstofmotor fungerer i flydende brændstoftilstand
 Når en dual-brændstofmotor fungerer i flydende brændstoftilstand, skal den referencemomentkurve, der opgives, være den, der opnås, når motoren prøves i en motorprøvebænk i flydende brændstoftilstand.
 4.5.
 Yderligere krav
 4.5.1.
 Når der anvendes adaptive strategier for dual-brændstofmotorer, skal de, ud over at opfylde kravene i bilag 9, endvidere opfylde følgende krav:
 a)
 Motoren skal altid forblive inden for den dual-brændstofmotortype (dvs. type 1A, type 2B osv.), der er anmeldt med henblik på typegodkendelse, samt
 b)
 for motorer af type 2 må den heraf følgende forskel mellem højeste og laveste


text:
maksimale GERcycle aldrig overstige den procentdel, der er angivet i punkt 2.4.15 i bilag 10 til dette regulativ, med undtagelse af motorer med regulerbar GERcycle i henhold til punkt 3.1. i dette bilag.
 4.6.
 Typegodkendelsen er betinget af, at originaludstyrsfabrikanten og slutbrugerne, i overensstemmelse med tillæg 6 til dette regulativ, får instrukser om montering og drift af dual-brændstofmotoren, herunder servicetilstanden, jf. punkt 4.2, og dual-brændstofindikatorsystemet, jf. punkt 4.3.
 5. PRÆSTATIONSKRAV
 5.1.
 Præstationskravene, herunder emissionsgrænseværdier, og kravene for typegodkendelse, der gælder for dual-brændstofmotorer, er de samme som for enhver anden motor i den respektive kategori, som fastsat i dette regulativ, medmindre andet er fastsat i dette punkt 5.
 5.2.
 Grænseværdien for carbonhydrid (HC) for drift i dual-brændstoftilstand fastsættes ved hjælp af det gennemsnitlige gas/energiforhold (GER) i løbet af den specificerede prøvningscyklus som fastsat i tillæg A.6 til bilag 4.
 5.3.
 De tekniske krav om emissionskontrolstrategier, herunder den dokumentation, der kræves for at påvise disse strategier, tekniske bestemmelser om modstandsdygtighed over for uautoriserede indgreb og forbud mod frakoblingsmekanismer er de samme som dem for enhver anden motor i den respektive motorkategori, jf. bilag 9.
 5.4.
 De detaljerede tekniske krav på området forbundet med den relevante NRSC-cyklus, inden for hvilken den mængde, som emissionerne kan overskride grænseværdierne i tillæg 2 til dette regulativ med, kontrolleres, er de samme som for enhver anden motor i den respektive motorkategori, jf. bilag 7.
 6. PÅVISNINGSKRAV
 6.1.
 De påvisningskrav, der gælder for dual-brændstofmotorer, er de samme som for enhver anden motor i den respektive kategori, som fastsat i punkt 6 i dette bilag.
 6.2.
 Overholdelse af de relevante grænseværdier skal påvises i dual-brændstoftilstand.
 6.3.
 For dual-brændstofmotortyper med en flydende brændstoftilstand (dvs. type 1B, 2B og 3B) skal overholdelse af de relevante grænseværdier også påvises i flydende brændstoftilstand.
 6.4.
 Supplerende påvisningskrav for motorer af type 2
 6.4.1.
 Fabrikanten skal over for den godkendende myndighed godtgøre, at GERcycle-området for alle medlemmer af dual-brændstofmotorfamilien er inden for det i punkt 2.4.15 i bilag 10 til dette regulativ angivne interval, eller, når der er tale om motorer med regulerbar GERcycle, opfylder kravene i punkt 6.5 (f.eks. gennem algoritmer, funktionsanalyser, beregninger, simuleringer, resultaterne af tidligere prøvninger osv.).
 6.5.
 Supplerende påvisningskrav for motorer med regulerbar GERcycle
 6.5.1.
 Overholdelse af de relevante grænseværdier skal påvises ved den laveste og højeste værdi for GERcycle, der tillades af fabrikanten.
 6.6.
 Forskrifter for påvisning af en dual-brændstofmotors holdbarhed
 6.6.1.
 Bestemmelserne i bilag 8 finder anvendelse.
 6.7.
 Påvisning af dual-brændstofindikatorerne samt advarsels- og driftsbegrænsning
 6.7.1.
 Som led i ansøgningen om typegodkendelse i henhold til dette regulativ skal fabrikanten påvise driften af dual-brændstofindikatorer og advarsels- og driftsbegrænsningen i henhold til bestemmelserne i tillæg A.1 til dette bilag.
 6.8.
 Dokumentation af demonstrationen
 En demonstrationsrapport skal dokumentere demonstrationen som udført i henhold til bilagets punkt 6. Rapporten skal:
 a)
 beskrive den udførte demonstration, herunder den relevante prøvningscyklus
 b)
 indgå i informationsmappen, jf. bilag 1 til dette regulativ.
 7. KRAV TIL SIKRING AF NOX-BEGRÆNSNINGSFORANSTALTNINGERNES KORREKTE FUNKTION
 7.1.
 Bilag 9 (tekniske krav til NOx-begrænsningsforanstaltninger) finder anvendelse på dual-brændstofmotorer, uanset om de fungerer i


text:
dual-brændstoftilstand eller flydende brændstoftilstand.
 7.2.
 Yderligere NOx-begrænsningskrav for dual-brændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B
 7.2.1.
 Det drejningsmoment, som anses for at udløse kraftig ansporing som defineret i punkt A.1.5.4 i bilag 9, skal være det laveste af de drejningsmomenter, der er opnået i flydende brændstoftilstand og i dual-brændstoftilstand.
 7.2.2.
 At driftstilstanden eventuelt kan påvirke fejldetekteringen, må ikke anvendes til at forlænge den periode, der går, før en ansporing bliver aktiv.
 7.2.3.
 I tilfælde af funktionsfejl, hvor detektering ikke er afhængig af motorens driftstilstand, må de mekanismer, der er beskrevet i bilag 9, og som er forbundet med DTC-status ikke afhænge af motorens driftstilstand (hvis en DTC-kode f.eks. har opnået status som potentiel i dual-brændstoftilstand, vil den opnå bekræftet og aktiv status, næste gang fejlen detekteres, selv i flydende brændstoftilstand).
 7.2.4.
 I tilfælde af funktionsfejl, hvor detektering afhænger af motorens driftstilstand, må DTC-koder ikke opnå status som tidligere aktiv i en anden driftstilstand end den, hvori de opnåede bekræftet og aktiv status.
 7.2.5.
 Ændring af driftstilstanden (fra dual-brændstof til flydende brændstof eller omvendt) må hverken standse eller nulstille de mekanismer, der anvendes for at opfylde forskrifterne i bilag 9 (tællere og lign.). Hvis en af disse mekanismer (f.eks. et diagnosticeringssystem) afhænger af den faktiske driftstilstand, må tællerne for den pågældende mekanisme dog på fabrikantens anmodning og efter den typegodkendende myndigheds godkendelse:
 a)
 standse og eventuelt fastholde deres øjeblikkelige værdi, når driftstilstanden ændres
 b)
 genstarte og eventuelt fortsætte tællingen fra det punkt, hvor de har været fastholdt, når driftstilstanden skifter tilbage til den anden tilstand.
 TILLÆG A.1
 DUAL-BRÆNDSTOFMOTORER: INDIKATOR FOR DUAL-BRÆNDSTOF, ADVARSELSSYSTEM, DRIFTSBEGRÆNSNING — PÅVISNINGSKRAV
 A.1.1. Indikatorer for dual-brændstof
 A.1.1.1. Indikator for dual-brændstofdriftstilstand
 Ved typegodkendelse skal det påvises, at motoren kan aktivere indikatoren for dual-brændstoftilstand, når den fungerer i dual-brændstoftilstand.
 A.1.1.2. Indikator for flydende brændstoftilstand
 Når der er tale om en dual-brændstofmotor af type 1B, 2B eller 3B, skal det ved typegodkendelse påvises, at motoren kan aktivere indikatoren for flydende brændstoftilstand, når den fungerer i flydende brændstoftilstand.
 A.1.1.3. Indikator for servicetilstand
 Ved typegodkendelse skal det påvises, at motoren kan aktivere indikatoren for servicetilstand, når den fungerer i servicetilstand.
 A.1.1.3.1.
 Når dette er tilfældet, er det tilstrækkeligt at udføre den påvisning, der vedrører indikatoren for servicetilstanden, ved at aktivere en aktiveringskontakt for servicetilstanden og ved at forelægge den typegodkendende myndighed dokumentation for, at aktiveringen sker, når servicetilstanden påkaldes af selve motorsystemet (eksempelvis gennem algoritmer, simuleringer, resultatet af interne prøvninger osv.).
 A.1.2. Alarmsystem
 Ved typegodkendelse skal det påvises, at motoren kan aktivere advarselssystemet, hvis mængden af gasformigt brændstof i beholderen til gasformigt brændstof er under advarselsniveauet. Med henblik herpå kan den faktiske mængde af gasformigt brændstof simuleres.
 A.1.3. Driftsbegrænsning
 Når der er tale om en dual-brændstofmotor af type 1A eller 2A, skal det ved typegodkendelse påvises, at motoren kan aktivere driftsbegrænsningen, når der detekteres en tom beholder til gasformigt brændstof og en fejl i gasforsyningssystemet. Med henblik herpå kan den tomme beholder til gasformigt brændstof og fejlen i gasforsyningssystemet simuleres.
 A.1.3.1.
 Det er tilstrækkeligt at udføre påvisningen i en typisk use-case, der er


text:
valgt med den typegodkendende myndigheds accept, og at forelægge myndigheden dokumentation for, at driftsbegrænsningen forekommer i andre mulige use-cases (eksempelvis gennem algoritmer, simuleringer, resultatet af interne prøvninger osv.).
 TILLÆG A.2
 KRAV TIL EMISSIONSPRØVNING AF DUAL-BRÆNDSTOFMOTORER
 A.2.1. Generelt
 I dette tillæg defineres de supplerende krav og undtagelser, der er nødvendige for at gøre det muligt at foretage emissionsprøvning af dual-brændstofmotorer, uanset om emissionerne udelukkende er udstødningsemissioner eller også omfatter krumtaphusemissioner, der tilføjes udstødningsemissionerne, jf. punkt 6.10 i bilag 4. Hvis der ikke er angivet supplerende krav eller undtagelser, finder kravene i dette regulativ anvendelse på dual-brændstofmotorer på samme måde, som de finder anvendelse på alle andre godkendte motortyper eller motorfamilier.
 Emissionsprøvning af en dual-brændstofmotor kompliceres af det forhold, at det brændstof, der anvendes af motoren kan være rent flydende brændstof og en kombination af hovedsageligt gasformigt brændstof med kun en lille mængde flydende brændstof som antændingskilde. Forholdet mellem de brændstoffer, der anvendes af en dual-brændstofmotor, kan også ændre sig dynamisk afhængigt af motordriftsforholdene. Som følge heraf er det nødvendigt at træffe særlige forholdsregler og begrænsninger for at muliggøre emissionsprøvning af disse motorer.
 A.2.2. Prøvningsbetingelser
 Punkt 6 i bilag 4 finder anvendelse.
 A.2.3. Prøvningsprocedurer
 Punkt 7 i bilag 4 finder anvendelse.
 A.2.4. Målingsprocedurer
 Punkt 8 i bilag 4 finder anvendelse med undtagelse af bestemmelserne i dette tillæg.
 En procedure for måling med fuldstrømsfortynding for dual-brændstofmotorer er illustreret i figur A.4-5 i bilag 4 (CVS-system).
 Denne målingsprocedure sikrer, at den varierende brændstofsammensætning under prøvningen hovedsageligt påvirker resultaterne af carbonhydrid. Der kompenseres herfor via en af metoderne i punkt A.2.7 i dette tillæg.
 Måling af ufortyndet gas/delstrømsmåling som illustreret i figur A.4-6 i bilag 4 kan anvendes med nogle forholdsregler for bestemmelses- og beregningsmetoder for gasmassestrømningshastighed.
 A.2.5. Måleudstyr
 Punkt 9 i bilag 4 finder anvendelse.
 A.2.6. Måling af partikelantalemissioner
 Tillæg A.1 til bilag 4 finder anvendelse.
 A.2.7. Emissionsberegning
 Emissionsberegningen udføres i overensstemmelse med bilag 5 med undtagelse af bestemmelserne i dette punkt. De supplerende krav i punkt A.2.7.1 finder anvendelse på massebaserede beregninger, og de supplerende krav i punkt A.2.7.2 finder anvendelse på molekylebaserede beregninger.
 For emissionsberegningen er det nødvendigt at kende sammensætningen af de anvendte brændstoffer. Når et gasformigt brændstof er forsynet med et certifikat, der bekræfter brændstoffets egenskaber (f.eks. gas fra flasker), er det acceptabelt at anvende den af leverandøren angivne sammensætning. Når sammensætningen ikke er tilgængelig (f.eks. brændstof fra rørledning), skal brændstofsammensætningen analyseres, mindst før og efter at motoremissionsprøvningen foretages. Det er tilladt at foretage hyppigere analyser, hvis resultater anvendes i beregningen.
 Når gas/energiforholdet (GER) anvendes, skal det stemme overens med definitionen i punkt 2 i dette regulativ og de særlige bestemmelser om grænseværdier for carbonhydrider (HC) for helt eller delvis gasdrevne motorer i tillæg 2 til dette regulativ. Den gennemsnitlige GER-værdi i løbet af cyklussen beregnes ved hjælp af en af følgende metoder:
 for transiente varmstartscyklusser og RMC NRSC ved at dividere summen af GER ved hvert målepunkt med antallet af målepunkter
 for NRSC i diskret modus ved at gange det gennemsnitlige GER for hver prøvningsmodus med den tilsvarende vægtningsfaktor


text:
for den pågældende modus og beregne summen for alle modi. Vægtningsfaktorene findes i tillæg A.6 til bilag 4 for den relevante cyklus.
 A.2.7.1. Massebaseret emissionsberegning
 Tillæg A.1 til bilag 5 finder anvendelse med undtagelse af bestemmelserne i dette punkt.
 A.2.7.1.1. Korrektion ved omregning tør/våd
 A.2.7.1.1.1. Ufortyndet udstødningsgas
 Ligning (A.5-3) og (A.5-4 ) i tillæg A.1 til bilag 5 anvendes til at beregne tør/våd-korrektionen.
 De brændstofspecifikke parametre bestemmes i overensstemmelse med punkt A.2.7.1.5.
 A.2.7.1.1.2. Fortyndet udstødningsgas
 Ligning (A.5-3) med enten ligning (A.5-25) eller (A.5-26) i bilag 5 anvendes til at beregne våd/tør-korrektionen.
 Molforholdet for hydrogen α for kombinationen af de to brændstoffer anvendes til tør/våd-korrektionen. Dette molforhold for hydrogen beregnes fra brændstofforbrugsmålingerne for begge brændstoffer i overensstemmelse med punkt A.2.7.1.5.
 A.2.7.1.2. NOx-korrektion for fugtindhold
 Korrektionen for NOx-fugtindhold for motorer med kompressionstænding som specificeret i ligning (A.5-9) i bilag 5 anvendes.
 A.2.7.1.3. Delstrømsfortynding (PFS) og måling af ufortyndet gas
 A.2.7.1.3.1. Bestemmelse af udstødningsgassens massestrøm
 Udstødningsgassens massestrøm bestemmes ved hjælp af et flowmeter til ufortyndet udstødning som beskrevet i punkt 9.4.5.3 i bilag 5.
 Alternativt må målemetoden med luftstrøm og luft/brændstof-forhold efter ligning (A.5-17) til (A.5-19) i bilag 5 kun anvendes, hvis α-, γ-, δ- og ε-værdierne er bestemt i overensstemmelse med punkt A.2.7.1.5.3. Der må ikke anvendes en føler af zirconia-typen til at bestemme luft/brændstof-forholdet.
 Når motorer, der kun udsættes for stationære prøvningscyklusser, prøves, er det tilladt at bestemme udstødningsgassens massestrøm ved hjælp af målemetoden for luft- og brændstofstrømninger i overensstemmelse med ligning (A.5-15) i bilag 5.
 A.2.7.1.3.2. Bestemmelse af gasformige komponenter
 Punkt A.1.1 i tillæg A.1 til bilag 5 finder anvendelse, med undtagelse af det i dette punkt bestemte.
 Den mulige variation i brændstofforbrug vil påvirke alle ugas
 -faktorer og molkomponentforhold, der anvendes i emissionsberegningerne. En af følgende fremgangsmåder efter fabrikantens valg skal anvendes for at bestemme ugas
 -faktorer og molforhold.
 a)
 De nøjagtige ligninger i A.1.1.5.2 eller A.1.2.3 i bilag 5 anvendes til at beregne øjeblikkelige værdier af ugas
 ved hjælp af de øjeblikkelige proportioner af flydende og gasformigt brændstof (bestemt ved målinger eller beregninger af øjeblikkeligt brændstofforbrug) og øjeblikkelige molforhold bestemt i overensstemmelse med punkt 7.1.5., eller
 b)
 når de massebaserede beregninger i tillæg A.1 til bilag 5 anvendes til det specifikke tilfælde med en dual-brændstofmotor, der fungerer på gas- og dieselbrændstof, kan der anvendes tabulerede værdier for molkomponentforholdene og ugas
 -værdierne. Disse tabulerede værdier skal anvendes på følgende måde:
 i)
 For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold, der er højere end eller lig med 90 % (GER ≥ 0,9), er de nødvendige værdier værdierne for det gasformige brændstof fra tabel A.5-1 eller A.5-2 i bilag 5.
 ii)
 For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold på mellem 10 og 90 % (0,1 < GER < 0,9), antages de nødvendige værdier at være repræsenteret af værdierne for en blanding af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof fra tabel A.7-1 og A.7-2.
 iii)
 For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold, der er lavere end


text:
eller lig med 10 % (GER ≤ 0,1), er de nødvendige værdier værdierne for dieselbrændstof fra tabel A.5-1 eller A.5-2 i bilag 5.
 iv)
 Med henblik på beregningen af HC-emissioner anvendes ugas
 -værdien for det gasformige brændstof i alle tilfælde uanset det gennemsnitlige gas/energiforhold (GER).
 Tabel A.7-1
 Molforhold for en blanding af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof (masseprocent)
 Gasformigt brændstof
 α
 γ
 δ
 ε
 CH4
 2,8681
 0
 0
 0,0040
 GR
 2,7676
 0
 0
 0,0040
 G23
 2,7986
 0
 0,0703
 0,0043
 G25
 2,7377
 0
 0,1319
 0,0045
 Propan
 2,2633
 0
 0
 0,0039
 Butan
 2,1837
 0
 0
 0,0038
 LPG
 2,1957
 0
 0
 0,0038
 LPG brændstof A
 2,1740
 0
 0
 0,0038
 LPG brændstof B
 2,2402
 0
 0
 0,0039
 A.2.7.1.3.2.1. Masse pr. prøvning af forurenende luftart
 Hvis de nøjagtige ligninger anvendes til at beregne øjeblikkelige værdier af u
 gas i overensstemmelse med punkt A.2.7.1.3.2, litra a), skal u
 gas indgå i additionen i ligning (A.5-2) i punkt A.1.1.2 i tillæg A.1 til bilag 5 ved hjælp af ligning (A.7-1), når massen pr. prøvning af en forurenende luftart for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser og RMC beregnes:
 (A.7-1)
 hvor:
 ugas,i
 er den øjeblikkelige værdi af ugas.
 De øvrige termer i ligningen er som angivet i punkt A.1.1.2 i tillæg A.1 til bilag 5.
 Tabel A.7-2
 u gas-værdier for ufortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde for en blanding af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof (masseprocent)
 Gasformigt brændstof
 Gas
 ρe
 NOx
 CO
 HC
 CO2
 O2
 CH4
 ρgas [kg/m3]
 2,053
 1,250
 (1)
 1,9636
 1,4277
 0,716
 ugas
 (2)
 CNG/LNG (3)
 1,2786
 0,001606
 0,000978
 0,000528 (4)
 0,001536
 0,001117
 0,000560
 Propan
 1,2869
 0,001596
 0,000972
 0,000510
 0,001527
 0,001110
 0,000556
 Butan
 1,2883
 0,001594
 0,000971
 0,000503
 0,001525
 0,001109
 0,000556
 LPG (5)
 1,2881
 0,001594
 0,000971
 0,000506
 0,001525
 0,001109
 0,000556
 A.2.7.1.3.3. Partikelbestemmelse
 Med henblik på bestemmelse af partikelemissioner ved hjælp af delstrømsfortyndingsmålemetoden udføres beregningen i overensstemmelse med ligningerne i punkt A.1.3 i tillæg A.1 til bilag 5.
 Kravene i punkt 8.2.1.2 i bilag 5 gælder ved kontrol af fortyndingsforholdet. Det gælder navnlig, at der skal anvendes look ahead-kontrol på grundlag af et allerede registret prøvningsforløb, hvis den kombinerede transformationstid for udstødningsgasstrømsmålingen og delstrømsfortyndingssystemet overstiger 0,3 sekunder. I sådanne tilfælde er den kombinerede stigningstid ≤ 1 sekund og den kombinerede forsinkelse ≤ 10 sekunder. Medmindre udstødningsgasmassestrømmen måles direkte, anvendes de i overensstemmelse med punkt A.2.7.1.5.3 bestemte værdier for α, γ, δ og ε ved bestemmelsen.
 Kvalitetskontrollen i punkt 8.2.1.2 i bilag 4 foretages for hver måling.
 A.2.7.1.3.4. Yderligere krav vedrørende flowmetret til udstødningsgasmassestrøm
 Det flowmeter, der er omhandlet i punkt 9.4.1.5.3 og 9.4.1.5.4 i bilag 4, må ikke være følsomt over for ændringer i udstødningsgassens sammensætning og massefylde. Der kan ses bort fra de små fejl ved måling ved pitotrør eller drøvleenhed (svarende til kvadratroden af udstødningsgassens massefylde).
 A.2.7.1.4. Måling med fuldstrømsfortynding (CVS)
 Punkt A.1.2 i tillæg A.1 til bilag 5 finder anvendelse, med undtagelse af bestemmelserne i dette punkt.
 Den mulige variation i brændstofsammensætningen vil hovedsageligt påvirke den tabulerede carbonhydrid-ugas
 -værdi. De nøjagtige ligninger anvendes ved beregningen af carbonhydridemissionerne ved anvendelse af molforholdene bestemt


text:
på grundlag af målingerne af brændstofforbrug for begge brændstoffer i overensstemmelse med punkt A.2.7.1.5.
 A.2.7.1.4.1. Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer
 Med henblik på bestemmelse af den støkiometriske faktor beregnes brændstoffets molforhold for hydrogen α som brændstofblandingens gennemsnitlige molforhold for hydrogen under prøvningen i overensstemmelse med punkt A.2.7.1.5.3.
 Alternativt kan Fs-værdien af det gasformige brændstof anvendes i ligning (A.5-28) i bilag 5.
 A.2.7.1.5. Bestemmelse af molforhold
 A.2.7.1.5.1. Generelt
 Dette punkt anvendes ved bestemmelse af molforhold, når brændstofsammensætningen er kendt (nøjagtig metode).
 A.2.7.1.5.2. Beregning af brændstofblandingens komponenter
 Ligningerne (A.7-2) til (A.7-7) anvendes til at beregne brændstofblandingens grundstofsammensætning:
 (A.7-2)
 (A.7-3)
 (A.7-4)
 (A.7-5)
 (A.7-6)
 (A.7-7)
 hvor:
 qmf1
 er brændstof 1's massestrømningshastighed, kg/s
 qmf2
 er brændstof 2's massestrømningshastighed, kg/s
 w
 H
 er brændstoffets hydrogenindhold, masseprocent
 w
 H
 er brændstoffets carbonindhold, masseprocent
 w
 S
 er brændstoffets svovlindhold, masseprocent
 w
 N
 er brændstoffets nitrogenindhold, masseprocent
 w
 O
 er brændstoffets oxygenindhold, masseprocent.
 A.2.7.1.5.3. Beregning af molforholdet for H, C, S, N og O i forhold til C for brændstofblandingen
 Beregningen af atomforholdene (især H/C-forhold α) er angivet i bilag 5 ved hjælp af ligningerne (A.7-8) til (A.7-11):
 (A.7-8)
 (A.7-9)
 (A.7-10)
 (A.7-11)
 hvor:
 w
 H
 er brændstoffets hydrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 w
 C
 er brændstoffets carbonindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 w
 S
 er brændstoffets svovlindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 w
 N
 er brændstoffets nitrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 w
 O
 er brændstoffets oxygennindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]
 α
 er molforholdet for hydrogen (H/C)
 γ
 er molforholdet for svovl (S/C)
 δ
 er molforholdet for nitrogen (N/C)
 ε
 er molforholdet for oxygen (O/C)
 henviser til brændstof CHαOεNδSγ.
 A.2.7.2. Molbaserede emissionsberegning
 Bilag 5, tillæg A.2, finder anvendelse med undtagelse af bestemmelserne i dette punkt.
 A.2.7.2.1. NOx-korrektion for fugtindhold
 Ligning (A.5-102) i tillæg A.2 til bilag 5 (korrektion for motorer med kompressionstænding) anvendes.
 A.2.7.2.2. Bestemmelse af udstødningsgassens massestrøm uden anvendelse af et flowmeter til ufortyndet udstødning
 Ligning (A.5-112) i tillæg A.2 til bilag 5 (beregning af den molære strømningshastighed baseret på indsugningsluft) anvendes. Alternativt kan ligning (A.5-113) i tillæg A.2 til bilag 5 (beregning af den molære strømningshastighed baseret på brændstoffets massestrømningshastighed) anvendes, dog kun ved NRSC-prøvning.
 A.2.7.2.3. Molforhold for bestemmelse af de gasformige komponenter
 Den nøjagtige metode anvendes til at bestemme molforholdene ved hjælp af de øjeblikkelige proportioner af flydende og gasformigt brændstof bestemt ved målinger eller beregninger af øjeblikkeligt brændstofforbrug. De øjeblikkelige molforhold er input til ligning (A.5-88), (A.5-90) og (A.5-91) i tillæg A.2 til bilag 5 for den kontinuerlige kemiske ligevægt.
 Bestemmelsen af forholdene skal udføres i overensstemmelse med enten punkt A.2.7.2.3.1 eller A.2.7.1.5.3.
 Gasformige brændstoffer, enten blandet eller fra rørledning, kan indeholde væsentlige mængder inaktive bestanddele såsom CO2 og N2. Fabrikanten skal enten medtage disse dele i beregningerne af atomforhold i punkt A.2.7.2.3.1 eller A.2.7.1.5.3, alt efter hvad der er relevant, eller skal udelukke de inaktive bestanddele fra atomforholdene og henføre dem til de relevante indsugningsluftparametre for kemisk ligevægt x
 O2int, x
 CO2int og x
 H2Oint i punkt A.2.4.3 i tillæg A.2 til bilag 5.
 A.2.7.2.3.1. Bestemmelse af molforhold
 Øjeblikkelige molforhold for antallet af


text:
hydrogen-, oxygen-, svovl- og nitrogenatomer i forhold til carbonatomer i det blandede brændstof til dual-brændstofmotorer kan beregnes ved hjælp af ligning (A.7-12) til (A.7-15):
 (A.7-12)
 (A.7-13)
 (A.7-14)
 (A.7-15)
 hvor:
 =
 massebrøken for det relevante grundstof, C, H, O, S eller N, af flydende eller gasformigt brændstof
 =
 øjeblikkelig massestrømningshastighed af det flydende brændstof på tidspunkt t, [kg/h]
 =
 øjeblikkelig massestrømningshastighed af det gasformige brændstof på tidspunkt t, [kg/h].
 I tilfælde, hvor udstødningsgassens massestrømningshastighed beregnes på grundlag af det blandede brændstof, beregnes w
 C i ligning (A.5-113) i tillæg A.2 til bilag 5 ved hjælp af ligning (A.7-16):
 (A.7-16)
 hvor:
 =
 carbons massebrøk i dieselbrændstoffet eller det gasformige brændstof
 =
 massestrømningshastigheden af det flydende brændstof, [kg/h]
 =
 massestrømningshastigheden af det gasformige brændstof, [kg/h].
 A.2.7.3. CO2-bestemmelse:
 Bilag 5 finder anvendelse, undtagen når motoren prøves i transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) eller RMC-prøvningscyklusser ved anvendelse af prøvetagning af ufortyndet gas.
 A.2.7.3.1. CO2-bestemmelse ved transiente eller RMC-prøvningscyklusser ved anvendelse af prøvetagning af ufortyndet gas
 Beregning af CO2-emissioner ud fra måling af CO2 i udstødningsgassen i overensstemmelse med bilag 5 finder ikke anvendelse. I stedet gælder følgende bestemmelser:
 Det gennemsnitlige brændstofforbrug som målt under prøvningen bestemmes ud fra summen af de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen og anvendes som grundlag for beregning af de gennemsnitlige CO2-emissioner under prøvningen.
 Massen af hvert forbrugt brændstof anvendes til i overensstemmelse med punkt A.2.7.1.5 at bestemme molforholdet for hydrogen og brændstofblandingens massebrøker i prøvningen.
 Den samlede korrigerede brændstofmasse af begge brændstoffer m
 fuel,corr [g/prøvning] og CO2-masseemission fra brændstoffet m
 CO2, fuel [g/prøvning] bestemmes ved hjælp af ligning (A.7-17) og (A.7-18).
 (A.7-17)
 (A.7-18)
 hvor:
 m
 fuel
 =
 samlet brændstofmasse af begge brændstoffer [g/prøvning]
 m
 THC
 =
 massen af samlede carbonhydridemissioner i udstødningsgassen [g/prøvning]
 m
 CO
 =
 massen af carbonmonoxidemissioner i udstødningsgassen [g/prøvning]
 w
 GAM
 =
 brændstoffernes svovlindhold [masseprocent]
 w
 DEL
 =
 brændstoffernes nitrogenindhold [masseprocent]
 w
 EPS
 =
 brændstoffernes oxygenindhold [masseprocent]
 α
 =
 brændstoffernes molforhold for hydrogen (H/C) [-]
 A
 C
 =
 carbons atommasse: 12,011 [g/mol]
 A
 H
 =
 hydrogens atommasse: 1,0079 [g/mol]
 M
 CO
 =
 carbonmonoxids molekylemasse: 28,011 [g/mol]
 M
 CO2
 =
 carbondioxids molekylemasse: 44,01 [g/mol].
 De CO2-emissioner, der stammer fra urea m
 CO2,urea [g/prøvning], beregnes ved hjælp af ligning (A.7-19):
 (A.7-19)
 hvor:
 c
 urea
 =
 ureakoncentration [procent]
 m
 urea
 =
 samlet ureamasseforbrug [g/prøvning]
 M
 CO(NH2)2
 =
 ureas molekylemasse: 60,056 [g/mol].
 Derefter beregnes de samlede CO2-emissioner m
 CO2 [g/prøvning] ved hjælp af ligning (A.7-20):
 m
 CO2 = m
 CO2,fuel + m
 CO2,urea
 (A.7-20)
 De samlede CO2-emissioner beregnet ved hjælp af ligning (A.7-20) anvendes i beregningen af bremsespecifikke CO2-emissioner, eCO2 [g/kWh] i punkt A.1.4.1.1 i tillæg A.1 eller punkt A.2.8.1.1 i tillæg A.2 til bilag 5. Hvor det er relevant, foretages korrektionen for CO2 i udstødningsgassen, der skyldes CO2 i det gasformige brændstof, i overensstemmelse med tillæg A.3 til bilag 6.
 (1) afhængigt af brændstof
 (2) ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa
 (3) u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 58 - 76 % H = 19 - 25 %