text:
1.2.2.2.3. Vurdering af det målte prøveeksemplar
 Efter afslutning af støvprøvningen rengøres anordningen udvendigt og tørres med en tør bomuldsklud, og reflekskoefficienten (CIL) måles efter den i bilag 4, punkt 3.2, fastsatte metode.
 2. KORROSIONSBESTANDIGHED
 2.1. Refleksanordningerne skal være således udført, at de under de fugtigheds- og korrosionsforhold, som de normalt udsættes for, bevarer de krævede fotometriske og kolorimetriske kendetegn. Kontrollen skal gælde modstandsdygtigheden af forsiden mod at blive mat samt af bagsidens beskyttelseslag mod nedbrydning, især når vigtige metaldele er udsat for tæring.
 2.2. Efter afmontering af refleksanordningens aftagelige dele udsættes denne eller den lygte, som den er sammenbygget med eller indbygget i, for salttåge i en 50 timers periode bestående af to gange 24 timers eksponering, adskilt af et interval på 2 timer, hvor man lader prøven tørre.
 2.3. Salttågen frembringes ved forstøvning af en saltopløsning ved en temperatur på 35 ± 2°C; saltopløsningen fremstilles ved opløsning af 20 ± 2 vægtdele natriumklorid i 80 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %.
 2.4. Umiddelbart efter afslutning af prøvningen må prøveeksemplaret ikke vise tegn på stærk korrosion, som vil kunne indvirke på refleksanordningens rette funktion.
 3. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR BRÆNDSTOFFER
 Refleksanordningens ydre overflade, navnlig den reflekterende flade, gnides let med en bomuldsklud, gennemvædet med en blanding af 70 % vol. n-heptan og 30 % vol. toluen. Efter cirka dem minutter kontrolleres overfladen visuelt. Den må ikke fremvise synlige forandringer, dog kan lette overfladiske ridser accepteres.
 4. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR SMØREOLIER
 Refleksanordningens ydre overflade, navnlig dens reflekterende flade, gnides let med en bomuldsklud, gennemvædet med en rensende smøreolie. Efter ca. 5 minutter aftørres overfladen. Derefter måles reflekskoefficienten (CIL) (punkt 3.2. i bilag 4 eller punkt 4.2. i bilag 14).
 5. MODSTANDSDYGTIGHED AF DEN TILGÆNGELIGE BAGSIDE AF REFLEKSANORDNINGER MED SPEJLBELÆGNING
 5.1. Efter afbørstning af refleksanordningens bagside med en hård nylonbørste dækkes denne flade i et minut med en klud gennemvædet med den i punkt 3 anførte blanding. Derefter fjernes kluden, og man lader refleksanordningen tørre.
 5.2. Når fordampningen er afsluttet, foretages en slibeprøve ved børstning af bagsiden med den allerede anvendte nylonbørste.
 5.3. Efter at hele den spejlbelagte bagside er dækket med sort tusch måles reflekskoefficienten (CIL) (punkt 3.2. i bilag 4 eller punkt 4.2. i bilag 14).
 (1) American Society for Testing and Materials.
 BILAG 9
 TIDSMÆSSIG STABILITET AF REFLEKSANORDNINGERNES
 (1)
 OPTISKE EGENSKABER
 1.
 De myndigheder, som har meddelt godkendelse, kan kontrollere den tidsmæssige stabilitet af de optiske egenskaber af en refleksanordning i brug.
 2.
 De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. I tilfælde af systematisk uoverensstemmelse hos en type refleksanordning, der er i brug, kan disse myndigheder eventuelt sende dele, der er udtaget til undersøgelse, til den myndighed, der har meddelt godkendelsen, med anmodning om en udtalelse.
 3.
 I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk uoverensstemmelse« hos en refleksanordning i brug opfattes i den i punkt 6.1 i dette regulativ anvendte forstand.
 (1) Trods betydningen af prøvningerne til kontrol af den


text:
tidsmæssige bestandighed af refleksanordningernes optiske egenskaber er det med den nuværende teknologi endnu ikke muligt at vurdere denne bestandighed ved laboratorieprøvninger af begrænset varighed.
 BILAG 10
 VARMEBESTANDIGHED
 1.
 Refleksanordningen anbringes i 48 timer uafbrudt i tør luft ved en temperatur på 65 ± 2 °C.
 2.
 Efter prøven må der ikke ved besigtigelse kunne konstateres nogen mærkbar deformation eller revne i refleksanordningen, navnlig ikke i de optiske dele.
 BILAG 11
 FARVEBESTANDIGHED
 (1)
 1.
 Den myndighed, der har meddelt godkendelse, kan kontrollere refleksanordningstypens farvestabilitet under brug.
 2.
 De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. I tilfælde af systematisk uoverensstemmelse hos en type refleksanordning, der er i brug, kan disse myndigheder eventuelt sende dele, der er udtaget til undersøgelse, til den myndighed, der har meddelt godkendelsen, med anmodning om en udtalelse.
 3.
 I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk uoverensstemmelse« hos en refleksanordning i brug opfattes i den i punkt 9.1 i dette regulativ anvendte forstand.
 (1) Skønt det er vigtigt at kontrollere refleksanordningernes farvebestandighed er det med den nuværende teknologi endnu ikke muligt at vurdere bestandigheden ved laboratorieprøver af begrænset varighed.
 BILAG 12
 KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF PRØVNINGERNE
 Bilag nr.
 Punkt
 Prøvninger
 Prøveeksemplarer
 a
 b
 c
 d
 e
 f
 g
 h
 i
 j
 —
 6 (1)
 Almindelige forskrifter: visuel kontrol
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 5
 —
 Former og dimensioner: visuel kontrol
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 10
 —
 Varme:
 48 timer ved 65° + 2 °C
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 Visuel deformationskontrol
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 6
 —
 Kolorimetri: visuel kontrol
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde
 x
 7
 —
 Fotometri: Begrænset til 20′ og V = H = 0°
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 7
 3
 Komplet fotometri
 x
 x
 8
 1
 Vand:
 10 min. i normal stilling
 x
 x
 10 min. i omvendt stilling
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 4
 3.1.
 Kolorimetri: visuel kontrol
 x
 x
 Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde
 x
 x
 4
 3.2.
 Fotometri: Begrænset til 20′ og V = H = 0°
 x
 x
 8
 3
 Motorbrændstoffer:
 5 min
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 8
 4
 olie:
 5 min
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 4
 3.1
 Kolorimetri: visuel kontrol
 Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde
 x
 x
 4
 3.2
 Fotometri: Begrænset til 20′ og V = H = 0°
 x
 x
 8
 2
 Korrosion:
 24 timer
 x
 x
 2-timersinterval
 x
 x
 24 timer
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 8
 5
 Bagside
 1 min
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 4
 3.1
 Kolorimetri: visuel kontrol
 x
 x
 Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde
 x
 x
 4
 3.2
 Fotometri: Begrænset til 20′ og V = H = 0°
 x
 x
 9
 —
 Tidsmæssig stabilitet
 4
 3.1
 Kolorimetriske egenskaber:
 Visuel kontrol eller trikromatiske koordinater
 4
 3.2
 Fotometri: Begrænset til 20′ og

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
V = H = 0°
 11
 —
 Farvebestandighed
 4
 3.1
 Kolorimetri:
 Visuel kontrol eller trikromatiske koordinater
 4
 3.2
 Fotometri: Begrænset til 20′ og V = H = 0°
 4
 2
 Indlevering af prøveeksemplarer til myndigheden
 x
 x
 (1) I regulativet.
 BILAG 13
 STØDMODSTANDSDYGTIGHED — KLASSE IVA
 1.
 Refleksanordningen monteres på tilsvarende måde, som den er monteret på køretøjet, men med linsen anbragt vandret og opadrettet.
 2.
 Man lader en massiv, poleret stålkugle med diameter 13 mm falde én gang lodret fra en højde af 0,76 m på midten af linsen. Kuglen kan være styret, men skal falde frit.
 3.
 Udførelse af denne prøve ved stuetemperatur må ikke medføre revner i linsen.
 BILAG 14
 PRØVNINGSMETODE — KLASSE IVA
 1.
 Ansøgeren skal til godkendelse indgive 10 prøveeksemplarer, som afprøves i den i bilag 15 angivne rækkefølge.
 2.
 Efter kontrol af de i punkt 6.1. til 6.5. angivne specifikationer samt af specifikationerne for form og dimensioner (bilag 5), underkastes de ti prøveeksemplarer en prøvning for varmebestandighed (bilag 10), og, mindst en time efter afslutningen heraf, kontrol af kolorimetriske egenskaber og reflekskoefficient (CIL) (bilag 7) ved en observationsvinkel på 20' og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i de i bilag 7 angivne positioner. De to refleksanordninger med henholdsvis den mindste og den største værdi afprøves derpå fuldstændigt efter forskrifterne i bilag 7. Disse 2 prøveeksemplarer opbevares af laboratorierne til eventuel senere kontrol, som måtte vise sig nødvendig.
 3.
 På tilfældig måde udtages 4 af de 8 resterende prøveeksemplarer, og disse 4 opdeles i 2 grupper med 2 eksemplarer i hver.
 Gruppe 1
 :
 De 2 prøveemner underkastes først en prøvning for modstandsdygtighed over for vand (bilag 8, punkt 1); er resultatet heraf tilfredsstillende, udføres prøvning for modstandsdygtighed over for brændstoffer og smøreolier (bilag 8, punkt 3 og 4).
 Gruppe 2
 :
 De 2 prøveeksemplarer underkastes, dersom det er nødvendigt, afprøvning for korrosionsbestandighed (bilag 8, punkt 2), derefter afprøves modstandsdygtigheden af refleksanordningens bagside (bilag 8, punkt 5). Disse 2 prøveeksemplarer underkastes derefter prøvningen af stødmodstandsdygtighed (bilag 13).
 4.
 Efter at være udsat for de i ovenstående punkt anførte prøvninger skal refleksanordningerne i hver gruppe tilfredsstille følgende krav:
 4.1.
 Have en farve, som tilfredsstiller kravene i bilag 6. Kontrol sker ved en kvalitativ metode, men i tvivlstilfælde skal resultatet efterprøves med en kvantitativ metode.
 4.2.
 Have en reflekskoefficient (CIL), der opfylder kravene i bilag 7. Kontrol sker alene ved en observationsvinkel på 20' og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i de bilag 7 angivne positioner.
 5.
 De tilbageværende fire prøveeksemplarer kan eventuelt anvendes til andre formål.
 BILAG 15
 KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF PRØVNINGER FOR KLASSE IVA
 Bilag nr.
 Punkt
 Prøvninger
 Prøveeksemplarer
 a
 b
 c
 d
 e
 f
 g
 h
 i
 j
 —
 6 (1)
 Almindelige forskrifter: visuel kontrol
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 5
 —
 Former og dimensioner: visuel kontrol
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 10
 —
 Varme:
 48 timer ved 65° ± 20 °C
 x
 x


text:
x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 Visuel deformationskontrol
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 6
 —
 Kolorimetri: visuel kontrol
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde
 x
 7
 —
 Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 7
 —
 Komplet fotometri
 x
 x
 8
 1
 Vand:
 10 min. i normal stilling
 x
 x
 10 min. i omvendt stilling
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 8
 3
 Motorbrændstoffer:
 5 min
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 8
 4
 Olie:
 5 min
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 6
 —
 Kolorimetri: visuel kontrol
 x
 x
 Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde
 x
 x
 7
 —
 Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°
 x
 x
 8
 2
 Korrosion:
 24 timer
 x
 x
 2-timersinterval
 x
 x
 24 timer
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 8
 5
 Bagside
 1 min
 x
 x
 visuel kontrol
 x
 x
 13
 —
 Stød
 x
 x
 visuel inspektion
 x
 x
 6
 —
 Kolorimetri: visuel kontrol
 x
 x
 Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde
 x
 x
 7
 —
 Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°
 x
 x
 14
 2
 Indlevering af prøveeksemplarer til myndigheden
 x
 x
 (1) I regulataivet.
 BILAG 16
 PRØVNINGSMETODE FOR ANORDNINGER I KLASSE IB OG IIIB
 Refleksanordninger i klasse IB og IIIB skal prøves efter prøvningsmetoderne i bilag 4 og med den kronologiske rækkefølge af prøvninger, der er angivet i bilag 12, dog med undtagelse af prøvningen i bilag 8, punkt 1, som for anordninger i klasse IB og IIIB kan erstattes af prøvningen i bilag 8, punkt 1.2.
 BILAG 17
 MINDSTEKRAV FOR METODER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. GENERELT
 1.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.
 1.2. Med hensyn til fotometri anses masseproducerede refleksanordninger for at være i overensstemmelse med dette regulativ, hvis ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ ved prøvning af en tilfældigt udtaget refleksanordnings fotometriske egenskaber.
 1.3. Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt.
 2. MINIMUMSKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN
 For hver type refleksanordning skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst nedenstående prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.
 Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages yderligere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.
 2.1. Prøvningernes art
 Overensstemmelsesprøvningerne efter dette regulativ omfatter fotometriske og kolorimetriske egenskaber samt modstandsdygtighed over for vand.
 2.2. Prøvningsmetoder
 2.2.1.
 Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.
 2.2.2.
 Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte


text:
metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ.
 2.2.3.
 Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.
 2.2.4.
 I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.
 2.3. Prøvetagningens art
 Der udtages på tilfældig måde prøver af refleksanordninger fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt refleksanordninger af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.
 Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog samle resultaterne for samme type hidrørende fra flere fabrikker, som drives med samme kvalitetssystem og samme kvalitetsstyring.
 2.4. Målte og registrerede fotometriske egenskaber
 Den refleksanordning, der er udtaget med henblik på kontrol, underkastes fotometriske målinger for minimumsværdier i de punkter og kromaticitetskoordinater, som er foreskrevet i regulativet.
 2.5. Godkendelseskriterier
 Fabrikanten er ansvarlig for, at der gennemføres en statistisk undersøgelse af prøvningsresultaterne, og for, at der efter aftale med den kompetente myndighed fastsættes kriterier for godkendelsen af de pågældende produkter, for at de kan være i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat for overensstemmelseskontrol af produktionen i dette regulativs punkt 8.1.
 Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 18 (første prøveudtagning).
 BILAG 18
 MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR
 1. GENERELT
 1.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.
 1.2. Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt, ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget refleksanordning:
 1.2.1.
 ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de mindsteværdier, som foreskrives i dette regulativ.
 1.2.2.
 Der ses bort fra refleksanordninger med åbenbare fejl.
 1.3. Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt.
 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING
 Ved første prøveudtagning udtages fire refleksanordninger på tilfældig måde. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B.
 2.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt
 2.1.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figuren i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne i ugunstige retning er:
 2.1.1.1.
 prøve A
 A1:
 én refleksanordning
 0 %
 én refleksanordning ikke over
 20 %
 A2:
 begge refleksanordninger over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 gå til prøve B
 2.1.1.2.
 prøve B
 B1:
 begge refleksanordninger
 0 %
 2.2. Manglende overensstemmelse
 2.2.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figuren i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er:
 2.2.1.1.
 prøve A
 A3:
 én refleksanordning ikke over
 20 %
 én refleksanordning over
 20 %
 men ikke over
 30 %


text:
2.2.1.2.
 prøve B
 B2:
 i tilfælde af A2
 én refleksanordning over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 én refleksanordning ikke over
 20 %
 B3:
 i tilfælde af A2
 én refleksanordning
 0 %
 én refleksanordning over
 20 %
 men ikke over
 30 %
 2.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figuren i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 9 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er:
 2.3.1.
 prøve A
 A4:
 én refleksanordning ikke over
 20 %
 én refleksanordning over
 30 %
 A5:
 begge refleksanordninger over
 20 %
 2.3.2.
 prøve B
 B4:
 i tilfælde af A2
 én refleksanordning over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 én refleksanordning over
 20 %
 B5:
 i tilfælde af A2
 begge refleksanordninger over
 20 %
 B6:
 i tilfælde af A2
 én refleksanordning
 0 %
 én refleksanordning over
 30 %
 3. GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING
 I tilfælde A3, B2 og B3 skal prøveudtagningen senest to måneder efter anmeldelsen gentages ved udtagning af en tredje prøve C bestående af to refleksanordninger og en fjerde prøve D bestående af to refleksanordninger, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.
 3.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt
 3.1.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figuren i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne i er:
 3.1.1.1.
 prøve C
 C1:
 én refleksanordning
 0 %
 én refleksanordning ikke over
 20 %
 C2:
 begge refleksanordninger over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 gå til prøve D
 3.1.1.2.
 prøve D
 D1:
 i tilfælde af C2
 begge refleksanordninger
 0 %
 3.2. Manglende overensstemmelse
 3.2.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figuren i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er:
 3.2.1.1.
 prøve D
 D2:
 i tilfælde af C2
 én refleksanordning over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 én refleksanordning ikke over
 20 %
 3.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figuren i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 9 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er:
 3.3.1.
 prøve C
 C3:
 én refleksanordning ikke over
 20 %
 én refleksanordning over
 20 %
 C4:
 begge refleksanordninger over
 20 %
 3.3.2.
 prøve D
 D3:
 i tilfælde af C2
 én refleksanordning 0 % eller over
 0 %
 én refleksanordning over
 20 %
 4. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR VAND
 For så vidt angår kontrol af modstandsdygtighed over for indtrængende vand anvendes følgende metode:
 En af refleksanordningerne fra prøve A, udtaget efter proceduren i figuren i dette bilag, prøves i henhold til den metode, der er beskrevet i punkt 1 i bilag 8, henholdsvis punkt 3 i bilag 3 for så vidt angår refleksanordninger i klasse IVA.
 Refleksanordningerne anses for acceptable, hvis denne prøvning bestås.
 Hvis prøvningen af prøve A ikke er opfyldt,


text:
 Avis juridique important
 |
 21995D0831(01)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 35/95 af 19. maj 1995 om ændring af protokol 31 til EØS- aftalen, om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder
 EF-Tidende nr. L 205 af 31/08/1995 s. 0039 - 0044
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 35/95 af 19. maj 1995 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen, om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 86 og 98, ogud fra følgende betragtninger:Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 11/94 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg (1);det synes hensigtsmæssigt at udvide de kontraherende parters samarbejde til også at omfatte Fællesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (HELIOS II 1993-1996) (Rådets afgørelse 93/136/EØF (2) og Rådets afgørelse 94/782/EF (3));artikel 5 i protokol 31 bør derfor ændres for at muliggøre en sådan udvidelse -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Artikel 5 i protokol 31 til aftalen ændres i overensstemmelse med artikel 2 og 3 i denne afgørelse.Artikel 2 Stk. 4 og 5 affattes således:»4. EFTA-staterne deltager i 1995 i fællesskabsaktioner til fordel for handicappede i overensstemmelse med arbejdsprogrammet i tillæg 1 til denne protokol. I denne periode bidrager EFTA-staterne finansielt i overensstemmelse med bestemmelserne under afsnittet »budgetmæssige aspekter« i nævnte arbejdsprogram.5. EFTA-staterne deltager fra den 1. januar 1996 i de fællesskabsprogrammer og -aktioner, der er omhandlet i stk. 8.6. Fra ovennævnte dato bidrager EFTA-staterne finansielt til de programmer og aktioner, der er omhandlet i stk. 8, i overensstemmelse med aftalens artikel 82, stk. 1, litra a).7. EFTA-staterne deltager fra starten på samarbejdet om de programmer og aktioner, der er omhandlet i stk. 8, fuldt ud i de EF-udvalg, der bistår Kommissionen med at forvalte eller udvikle disse programmer og aktioner.8. De kontraherende parter tilstræber navnlig at styrke samarbejdet inden for rammerne af fællesskabsaktiviteter, der måtte blive iværksat på grundlag af følgende EF-retsakter:- 393 D 0136: Rådets afgørelse 93/136/EØF af 25. februar 1993 om fastlæggelse af Fællesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (HELIOS II 1993-1996) (EFT nr. L 56 af 9. 3. 1993, s. 30).- 394 D 0782: Rådets afgørelse 94/782/EF af 6. december 1994 om videreudvikling af Handynet-systemet som led i det arbejde med det første modul vedrørende tekniske hjælpemidler, der allerede er indledt (EFT nr. L 316 af 9. 12. 1994, s. 42).«Artikel 3 De tidligere stk. 4 og 5 bliver henholdsvis stk. 9 og 10.Artikel 4 Der tilføjes et tillæg til protokol 31 i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse.Artikel 5 Denne afgørelse træder i kraft den 1. juni 1995, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle de meddelelser, der kræves i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 6 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet og i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 19. maj 1995.På Det Blandede EØS-Udvalgs vegnePablo BENAVIDESFormand(1) EFT nr. L


text: 253 af 29. 9. 1994, s. 34.(2) EFT nr. L 56 af 9. 3. 1993, s. 30.(3) EFT nr. L 316 af 9. 12. 1994, s. 42.BILAG »Tillæg 1 til protokol 31HELIOS II - ARBEJDSPROGRAM19951. RÅDGIVENDE ORGANER (1)Fuld deltagelse på samme vilkår som EF-medlemsstaterne, undtagen for så vidt angår eventuelle afstemningsprocedurer og de spørgsmål, som er omhandlet under »budgetmæssige aspekter« i dette arbejdsprogram.1.1. RÅDGIVENDE UDVALG - tre møder- to regeringsrepræsentanter fra hver EFTA-stat.1.2. EUROPÆISK HANDICAPFORUM - tre møder- tolv eksisterende europæiske NGO'er til at varetage interesserne for handicappede og handicaporganisationer i EFTA-staterne- to eksisterende repræsentanter for arbejdsmarkedets parter til at repræsentere interesserne for arbejdsmarkedsparterne i EFTA-staterne- en repræsentant for en national NGO eller et nationalt råd for handicappede, som udpeges af hver EFTA-stat.1.3. FORBINDELSESGRUPPE - tre møder- en regeringsrepræsentant fra hver EFTA-stat- en repræsentant for EFTA-staternes NGO'er og nationale råd for handicappede, som er medlemmer af forummet.2. ARBEJDSGRUPPER (2)Fuld deltagelse på samme vilkår som EF-medlemsstaterne, undtagen for så vidt angår eventuelle afstemningsprocedurer og de spørgsmål, som er omhandlet under »budgetmæssige aspekter« i dette arbejdsprogram.2.1. HANDYNET TEKNISK KOORDINERINGSGRUPPE - tre møder- en repræsentant fra hvert nationalt koordineringscenter (NCC).2.2. HANDYNET STUDIEGRUPPE VEDRØRENDE TESAURUS - tre møder- en repræsentant fra hver EFTA-stat.2.3. HELIOS ARBEJDSGRUPPE VEDRØRENDE INTEGRERET UDDANNELSE - tre møder- to regeringsrepræsentanter fra hver EFTA-stat.2.4. HELIOS ARBEJDSGRUPPE VEDRØRENDE BESKÆFTIGELSE - tre møder- en regeringsrepræsentant fra hver EFTA-stat.2.5. HELIOS ARBEJDSGRUPPER VEDRØRENDE MULIGHED FOR EN SELVSTÆNDIG TILVÆRELSE- Sport - to møderto repræsentanter for det nationale udvalg for sport for handicappede i hver EFTA-stat- Mobilitet og transport - to møderto regeringsrepræsentanter fra hver EFTA-stat- Turisme - to mødertre repræsentanter for NGO'er/turistorganisationer i hver EFTA-stat.(1) Rådets afgørelse 93/136/EØF af 25. februar 1993 om fastlæggelse af Fællesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (EFT nr. L 56 af 9. 3. 1993, s. 30).(2) Rådets afgørelse 94/782/EF af 6. december 1994 om videreudvikling af Handynet-systemet som led i det arbejde med det første modul vedrørende tekniske hjælpemidler, der allerede er indledt (EFT nr. L 316 af 9. 12. 1994, s. 42).3. UDVEKSLINGSAKTIVITETER (1)3.1. Kommissionen skal give hver enkelt EFTA-stat oplysninger om prioriterede emner, arbejde i tilknytning hertil og opnåede resultater.3.2. EFTA-staterne anmodes om at udnævne deltagere i de seminarer/konferencer, der afholdes for repræsentanterne for »aktiviteterne« med henblik på at drage konklusioner af deres arbejde i løbet af året.3.3. Planlægning og forberedelse med henblik på inddragelse af »aktiviteter« i EFTA-staterne i programmet fra den 1. januar 1996, herunder:a) Udpegelse af »aktiviteter« af EFTA-staternes regeringer inden den 30. september 1995 - fire områder: funktionel genoptræning, uddannelsesmæssig integration, økonomisk integration, social integration/mulighed for en selvstændig tilværelse (antallet af »aktiviteter« skal aftales).b) Indledende møde (symposium) for »aktiviteter« i hver enkelt sektor og beslutninger om inddragelse i særlige emner.4. HANDYNET (1)Fuld deltagelse på samme vilkår som EF-medlemsstaterne med henblik på at opnå, at databasen indeholder fuldstændige oplysninger, der er relevante for samtlige EFTA-stater, senest den 1. januar 1996:- de nationale indsamlingscentre (NCC'er) skal indsamle data og videregive dem til HELIOS's eksperthold- HELIOS's eksperthold indlæser data i CD-ROM og leverer ajourførte CD-ROM'er (tre gange i


text: løbet af året) gratis til NCC'er og dataindsamlingscentre (DCC'er)- informations- og rådgivningscentre (IAC'er) skal give handicappede adgang til information på CD-ROM, gennem netværk o.a.5. SAMARBEJDE MED NGO'er (1)5.1. Kommissionen forsyner de enkelte EFTA-stater med oplysninger om emner og tidspunkter for arrangementer, der organiseres af NGO'er, og som der ydes tilskud til (indtil 50 %, underlagt et loft) fra HELIOS II-programmet (Europrogrammer foreslået af hver enkelt af de tolv europæiske NGO'er på forummet).5.2. Repræsentanter fra EFTA-staterne, NGO'er osv. indbydes til at deltage i arrangementer, som ikke er begrænsede til en eller flere særlige organisationer.5.3. Europæiske NGO'er skal behandle anmodninger om at inkludere arrangementer, der skal organiseres og afholdes i EFTA-staterne, i Europrogrammer for 1996 og afgive udtalelse til Kommissionen med henblik på endelig afgørelse. (Europrogram-arrangementer modtager tilskud på indtil 50 % af de samlede omkostninger, underlagt et loft).6. BEVIDSTGØRELSE AF OFFENTLIGHEDEN6.1. Kommissionen udsender efter anmodning HELIOSCOPE (HELIOS Review), HELIOS Flash og anden dokumentation til organisationer og enkeltpersoner i EFTA-staterne.6.2. Årlig dag for handicappede (3. december) - organisationer og enkeltpersoner i EFTA-staterne indbydes til at deltage i arrangementer på europæisk plan.6.3. HELIOS-konkurrencer og tildeling af priser - deltagelse i den årlige konference.6.4. Informationsstande (konferencer, messer osv.)Lokaliteter i EFTA-staterne skal overvejes med henblik på medtagelse i årsprogrammet.6.5. National HELIOS-informationsdag.(1) Rådets afgørelse 93/136/EØF af 25. februar 1993 om fastlæggelse af Fællesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (EFT nr. L 56 af 9. 3. 1993, s. 30).19961. & 2. RÅDGIVENDE ORGANER og ARBEJDSGRUPPERDeltagelse som for 1995, men Kommissionen betaler deltagernes udgifter på følgende grundlag:- regeringsrepræsentanter - rejseomkostninger- andre - rejseomkostninger, dagpenge og godtgørelse af særlige udgifter.I de tilfælde hvor en deltager på grund af sit handicap er ledsaget af en anden person, vil dennes omkostninger blive dækket på samme betingelser som dem, der gælder for deltageren.3. UDVEKSLINGSAKTIVITETERFuld deltagelse på samme vilkår som EF-medlemsstaterne, herunder deltagelse af repræsentanter for udpegede »aktiviteter« i:- studiebesøg, uddannelsesmøder osv. tilrettelagt for at uddybe specifikke emner - samtlige omkostninger dækkes af Kommissionen, idet der fastsættes er maksimumsbeløb for hver »aktivitet«, og- seminarer/konferencer, som afholdes ved årets udgang. Alle omkostninger dækkes af Kommissionen.4. HANDYNETSom for 1995.5. SAMARBEJDE MED NGO'erFuld deltagelse på samme vilkår som EF-medlemsstaterne, herunder:5.1. Nationale NGO'er og nationale råd for handicappede, som er medlemmer af forummet:- organisation af en national konference med en europæisk dimension om et prioriteret HELIOS II-tema - Kommissionen betaler 50 % af omkostningerne indtil et vist loft- deltagelse i en national informationsdag - Kommissionen betaler 100 % af omkostningerne indtil et vist loft.5.2. Europæiske NGO'er - Europrogrammer, som omfatter arrangementer, der organiseres og afholdes i EFTA-staterne.6. BEVIDSTGØRELSE AF OFFENTLIGHEDEN6.1. Som for 1995.6.2. HELIOS-konkurrencer og tildeling af priser:- hver EFTA-stat skal udpege et medlem af juryen- projekter fremlagt af organisationer i EFTA-staterne kan prisbelønnes- fuld deltagelse i årlig konference, idet omkostningerne hertil dækkes på samme betingelser som for EF-medlemsstaterne.HELIOS II - ARBEJDSPROGRAMBUDGETMÆSSIGE ASPEKTER1995Intet direkte bidrag til EF-budgettet.EFTA-staterne betaler:- alle deres egne omkostninger i forbindelse med deres deltagelse- alle omkostninger i forbindelse med nødvendige tjenesteydelser leveret af HELIOS's eksperthold, f.eks. omkostninger til lønninger, rejser og udstyr, som


text: eksperterne har haft som følge af, at programmet er udvidet til at omfatte EFTA-staterne- alle omkostninger i forbindelse med ekstra personale, der er udpeget specielt til at yde bistand i forbindelse med EFTA-staternes deltagelse.Forslag til ekstra personale:- to eksperter, som udpeges til at indgå i HELIOS's eksperthold i Bruxelles til at bistå med aktiviteter vedrørende Handynet; en sekretær, som udpeges til at bistå disse.Bemærkning:EF's og EFTA-staternes budgeteksperter vil i første halvår 1995 træffe forberedelser for finansåret 1996 efter proceduren i protokol 32 til aftalen. Disse drøftelser vil føre til, at der træffes endelige afgørelser om EFTA-staternes finansielle bidrag til EF's almindelige budget, og vil også omfatte spørgsmålet om ekstra personale.1996Fuldt bidrag til EF-budgettet (i overensstemmelse med artikel 82, stk. 1, litra a), i aftalen).«


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A1223(10)
 Multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens (1986 - 1994) - Bilag 1 - Bilag IA - Aftale om anvendelsen af artikel VII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (WTO-GATT 1994) - Fortolkende noter - WTO-"GATT 1994"
 EF-Tidende nr. L 336 af 23/12/1994 s. 0119 - 0137 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 38 s. 0121 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 38 s. 0121
 AFTALE OM ANVENDELSEN AF ARTIKEL VII I DEN ALMINDELIGE OVERENSKOMST OM TOLD OG UDENRIGSHANDEL 1994 ALMINDELIGE INDLEDENDE BEMAERKNINGER 1. Det primaere grundlag for ansaettelsen af toldvaerdien i medfoer af denne aftale er »transaktionsvaerdien«, som den er defineret i artikel 1. Artikel 1 boer laeses i sammenhaeng med artikel 8, hvorefter der bl.a. skal foretages justeringer af den pris, som faktisk er betalt eller skal betales, naar visse saerlige elementer, der anses for at udgoere en del af toldvaerdien, paahviler koeberen, men ikke er indregnet i den pris, som faktisk er betalt eller skal betales for de indfoerte varer. Artikel 8 indeholder ligeledes en bestemmelse om, at visse ydelser fra koeberen til saelgeren i form af saerlige varer eller tjenesteydelser i stedet for penge skal medregnes i transaktionsvaerdien. I artikel 2-7 er anfoert, hvilke metoder der skal benyttes for toldvaerdiansaettelsen, hvis den ikke kan foretages efter bestemmelserne i artikel 1.2. Naar toldvaerdien ikke kan fastsaettes efter bestemmelserne i artikel 1, skal toldmyndighederne og importoeren normalt raadfoere sig med hinanden for at fastlaegge vaerdigrundlaget efter bestemmelserne i artikel 2 eller 3. Det kan f.eks. forekomme, at importoeren raader over oplysninger om toldvaerdi af identiske eller lignende indfoerte varer, som ikke er umiddelbart tilgaengelige for toldmyndighederne paa indfoerselsstedet. Omvendt kan toldmyndighederne ligge inde med oplysninger om toldvaerdien af identiske eller lignende indfoerte varer, som ikke er let tilgaengelige for importoeren. Konsultation mellem toldmyndighederne og importoeren goer det muligt for parterne at udveksle oplysninger under overholdelse af forretningshemmeligheden og saaledes fastsaette det korrekte grundlag for toldvaerdiansaettelsen.3. I artikel 5 og 6 er der givet to grundlag for ansaettelse af toldvaerdien, naar denne ikke kan fastsaettes paa grundlag af transaktionsvaerdien af de indfoerte varer eller af identiske eller lignende indfoerte varer. I henhold til artikel 5, stk. 1, fastsaettes toldvaerdien paa grundlag af den pris, hvortil varerne saelges i den stand, hvori de er indfoert, til en uafhaengig koeber i indfoerselslandet. Importoeren kan ogsaa paa anmodning lade varer, som forarbejdes yderligere efter indfoerslen, vaerdiansaette i overensstemmelse med artikel 5. I henhold til artikel 6 ansaettes toldvaerdien paa grundlag af en beregnet vaerdi. Begge disse metoder kan give anledning til visse vanskeligheder, og derfor har importoeren i henhold til artikel 4 ret til at vaelge, i hvilken orden de to metoder skal anvendes.4. Artikel 7 fastsaetter, hvordan toldvaerdien ansaettes, hvis den ikke kan fastsaettes i henhold til en af de foregaaende artikler.MEDLEMMERNE -som henviser til de multilaterale handlesforhandlinger,som oensker at fremme maalene i GATT 1994 og at sikre ydeligere fordele for udviklingslandenes internationale handel,som erkender betydningen af bestemmelserne i artikel VII i GATT 1994, og


text: som oensker at udarbejde regler for anvendelsen af disse for at sikre stoerre ensartethed og stoerre sikkerhed ved deres gennemfoerelse,som erkender noedvendigheden af et retfaerdigt, ensartet og neutralt system til toldvaerdiansaettelse, som udelukker anvendelse af vilkaarlige eller fiktive toldvaerdier,som erkender, at toldvaerdiansaettelsesgrundlaget saa vidt muligt boer vaere transaktionsvaerdien af de varer, der skal vaerdiansaettes,som erkender, at toldvaerdien boer ansaettes efter enkle og rimelige kriterier, der er forenelige med handelspraksis, og at vaerdiansaettelsesprocedurerne boer anvendes generelt uden hensyn til forsyningskilderne,som erkender, at vaerdiansaettelsesprocedurerne ikke boer anvendes til at bekaempe dumping -ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:DEL I REGLER FOR TOLDVAERDIANSAETTELSE Artikel 11. Toldvaerdien af indfoerte varer skal vaere transaktionsvaerdien, dvs. den pris, som faktisk er betalt eller skal betales for varerne ved salg til indfoerelseslandet og justeret i henhold til bestemmelserne i artikel 8, forudsat:a) at der ikke er fastsat nogen begraensninger for koeberens raadighed over eller anvendelse af varerne, ud over saadanne begraensninger, somi) er paalagt eller kraevet af lovgivningen eller af de offentlige myndigheder i indfoerelseslandet,ii) begraenser det geografiske omraade, hvor varerne kan videresaelges, elleriii) ikke i vaesentlig grad paavirker varernes vaerdi,b) at salget eller prisen ikke er betinget af vilkaar eller ydelser, hvis vaerdi ikke kan bestemmes med hensyn til de varer, der skal vaerdiansaettes,c) at ingen del af provenuet af nogen form for videresalg, overdragelse eller yderligere benyttelse af varerne fra koeberens side direkte eller indirekte tilfalder saelgeren, medmindre der kan foretages en passende justering efter bestemmelserne i artikel 8, ogd) at koeberen og saelgeren er indbyrdes uafhaengige, eller hvis dette ikke er tilfaeldet, at transaktionsvaerdien kan godtages som beregningsgrundlag i henhold til stk. 2.2. a) Ved afgoerelse af, om transaktionsvaerdien kan godtages ved anvendelse af stk. 1, er det forhold, at koeberen og saelgeren er indbyrdes afhaengige som omhandlet i artikel 15 ikke i sig selv tilstraekkelig grund til, at transaktionsvaerdien ikke skulle kunne godtages. I saadanne tilfaelde undersoeges de saerlige omstaendigheder ved salget, og transaktionsvaerdien godtages, hvis afhaengighedsforholdet ikke har paavirket prisen. Hvis toldmyndighederne ud fra de oplysninger, som importoeren har meddelt, eller som stammer fra andre kilder, har anledning til at formode, at afhaengighedsforholdet har paavirket prisen, underretter de importoeren herom, og der gives ham en rimelig mulighed for at svare. Hvis importoeren fremsaetter anmodning herom, gives toldmyndighedernes begrundelser skriftligt.b) Ved salg mellem indbyrdes afhaengige personer godtages transaktionsvaerdien, og varerne vaerdiansaettes i henhold til stk. 1, naar importoeren kan paavise, at vaerdien ligger meget naer en af de i det foelgende naevnte vaerdier paa samme eller omtrent samme tidspunkt:i) transaktionsvaerdien ved salg mellem koeber og saelger, som ikke er indbyrdes afhaengige, af identiske eller lignende varer til eksport til samme indfoerselsland,ii) toldvaerdien af identiske eller lignende varer, som er fastsat efter bestemmelserne i artikel 5,iii) toldvaerdien af identiske eller lignende varer, som er fastsat efter bestemmelserne i artikel 6,Ved anvendelsen af de ovenfor naevnte kriterier tages der tilboerligt hensyn til forskelle, som beror paa de forskellige handelsled, varemaengder, de i artikel 8 naevnte forhold og de omkostninger, som baeres af saelgerne ved salg, hvor koeberen


text: og saelgeren ikke er indbyrdes afhaengige, men ikke baeres af saelgeren ved salg, hvor koeberen og saelgeren er indbyrdes afhaengige.c) De i stk. 2, litra (b), anfoerte kriterier anvendes paa importoerens initiativ og kun for at foretage en sammenligning. Alternative transaktionsvaerdier kan ikke fastsaettes efter stk. 2, litra (b).Artikel 21. a) Hvis de indfoerte varers toldvaerdi ikke kan ansaettes efter bestemmelserne i artikel 1, er toldvaerdien transaktionsvaerdien af identiske varer, som saelges til eksport til det samme indfoerselsland, og som udfoeres paa samme eller omtrent samme tidspunkt som de varer, der skal vaerdiansaettes.b) Ved anvendelsen af denne artikel ansaettes toldvaerdien ved benyttelse af transaktionsvaerdien af identiske varer, som saelges i samme handelsled og i omtrent samme maengder som de varer, der skal vaerdiansaettes. Forekommer saadanne salg ikke, benyttes transaktionsvaerdien af identiske varer, der er solgt i et andet handelsled og/eller i andre maengder, idet denne vaerdi justeres for at tage hensyn til de forskelle, der maatte skyldes handelsleddet og/eller varemaengden, forudsat at saadanne justeringer, hvad enten de foerer til en forhoejelse eller en nedsaettelse af vaerdien, kan stoettes paa forelagt dokumentation, som klart viser, at de er rimelige og noejagtige.2. Naar de i artikel 8, stk. 2, omhandlede omkostninger er indbefattet i transaktionsvaerdien, justeres denne vaerdi for at tage hensyn til vaesentlige omkostningsmaessige forskelle mellem de indfoerte varer og de paagaeldende identiske varer som foelge af forskelle i afstand og transportmaader.3. Saafremt der ved anvendelsen af denne artikel konstateres mere end én transaktionsvaerdi for identiske varer, benyttes den laveste transaktionsvaerdi ved ansaettelsen af de indfoerte varers toldvaerdi.Artikel 31. a) Hvis toldvaerdien af de indfoerte varer ikke kan ansaettes efter bestemmelserne i artikel 1 og 2, er toldvaerdien transaktionsvaerdien af lignende varer, som saelges til eksport til det samme indfoerselsland, og som udfoeres paa samme eller omtrent samme tidspunkt som de varer, der skal vaerdiansaettes.b) Ved anvendelsen af denne artikel ansaettes toldvaerdien ved benyttelse af transaktionsvaerdien af lignende varer, som saelges i samme handelsled og i omtrent samme maengder som de varer, der skal vaerdiansaettes. Forekommer saadanne salg ikke, benyttes transaktionsvaerdien af lignende varer, der er solgt i et andet handelsled og/eller i andre maengder, idet denne vaerdi justeres for at tage hensyn til de forskelle, der maatte skyldes handelsleddet og/eller varemaengden, forudsat at saadanne justeringer, hvad enten de foerer til en forhoejelse eller en nedsaettelse af vaerdien, kan stoettes paa forelagt dokumentation, som klart viser, at de er rimelige og noejagtige.2. Naar de i artikel 8, stk. 2, omhandlede omkostninger er indbefattet i transaktionsvaerdien, justeres denne vaerdi for at tage hensyn til vaesentlige omkostningsmaessige forskelle mellem de indfoerte varer og de paagaeldende lignende varer som foelge af forskelle i afstande og transportmaader.3. Saafremt der ved anvendelsen af denne artikel konstateres mere end én transaktionsvaerdi for lignende varer, benyttes den laveste transaktionsvaerdi ved ansaettelsen af de indfoerte varers toldvaerdi.Artikel 4Hvis toldvaerdien af de indfoerte varer ikke kan ansaettes efter bestemmelserne i artikel 1, 2 og 3, ansaettes toldvaerdien i henhold til artikel 5, og hvis toldvaerdien heller ikke kan ansaettes efter


text: sidstnaevnte artikel, ansaettes den efter bestemmelserne i artikel 6, dog saaledes at artikel 5 og 6 paa importoerens anmodning kan finde anvendelse i omvendt raekkefoelge.Artikel 51. a) Hvis de indfoerte varer eller identiske eller lignende indfoerte varer saelges i indfoerselslandet i den stand, hvori de indfoeres, ansaettes toldvaerdien af de indfoerte varer i henhold til denne artikel paa grundlag af enhedsprisen for de indfoerte varer eller de identiske eller lignende indfoerte varer ved salg i den stoerste samlede maengde paa samme eller omtrent samme tidspunkt som indfoerslen af de varer, der skal vaerdiansaettes, til personer, der ikke er afhaengige af saelgerne, dog med fradrag af beloeb, som vedroerer:i) enten provisioner, som i almindelighed betales eller er aftalt, eller tillaeg, som i almindelighed beregnes for avancer og generalomkostninger i forbindelse med salg i det paagaeldende land af indfoerte varer af samme art eller beskaffenhed,ii) saedvanlige transport- og forsikringsomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, der paaloeber i indfoerselslandet,iii) eventuelt de omkostninger, som er naevnt i artikel 8, stk. 2, ogiv) told og andre nationale afgifter, som skal betales i indfoerselslandet i forbindelse med indfoersel eller slag af varerne.b) Hvis hverken de indfoerte varer eller identiske eller lignende indfoerte varer saelges paa samme eller omtrent samme tidspunkt, som de varer, der skal vaerdiansaettes, indfoeres, beregnes toldvaerdien, i oevrigt under forbehold af bestemmelserne i stk. 1, litra (a), paa grundlag af enhedsprisen for de indfoerte varer eller identiske eller lignende indfoerte varer ved salg i indfoerselslandet i den stand, hvori de indfoeres, paa det naermeste tidspunkt efter indfoerslen af de varer, der skal vaerdiansaettes, dog senest 90 dage efter indfoerslen.2. Hvis hverken de indfoerte varer eller identiske eller lignende indfoerte varer saelges i indfoerselslandet i den stand, hvori de indfoeres, ansaettes toldvaerdien, naar importoeren anmoder herom, paa grundlag af enhedsprisen for de indfoerte varer ved salg efter yderligere forarbejdning af den stoerste samlede maengde til personer i indfoerselslandet, som ikke er afhaengige af saelgerne, idet der tages passende hensyn til vaerditilvaeksten ved den yderligere forarbejdning og til de fradrag, som er naevnt i stk. 1, litra a).Artikel 61. Ved anvendelsen af denne artikel ansaettes toldvaerdien af indfoerte varer paa grundlag af en beregnet vaerdi. Denne beregnede vaerdi udgoer summen af:a) prisen for eller vaerdien af materialer og fabrikation eller andre arbejdsprocesser ved fremstillingen af de indfoerte varer,b) et beloeb for avancer og generalomkostninger svarende til, hvad der almindeligvis indgaar i salg af varer af samme art eller beskaffenhed som de varer, der skal vaerdiansaettes, og som fremstilles af producenter i udfoerselslandet til eksport til indfoerselslandet,c) prisen for eller vaerdien af enhver anden omkostning, som det paagaeldende medlem har valgt at medtage ved vaerdiansaettelsen i henhold til artikel 8, stk. 2.2. Intet medlem kan opfordre eller forpligte en person, der ikke er bosiddende inden for dets eget territorium, til at udlevere regnskaber eller andre dokumenter til gennemsyn eller til at give adgang til regnskaber eller andre dokumenter med henblik paa at ansaette en beregnet vaerdi. Dog kan de oplysninger, som varernes producent meddeler med henblik paa


text: toldvaerdiansaettelse i henhold til denne artikel, kontrolleres i et andet land af indfoerelseslandets myndigheder med producentens samtykke og paa betingelse af, at de giver det paagaeldende lands regering et tilstraekkeligt varsel, og at denne ikke modsaetter sig undersoegelsen.Artikel 71. Hvis toldvaerdien af de indfoerte varer ikke kan ansaettes i henhold til bestemmelserne i artikel 1-6, ansaettes den efter rimelige fremgangsmaader, der er forenelige med grundprincipperne og de almindelige bestemmelser i denne aftale og i artikel VII i GATT 1994 og paa grundlag af de oplysninger, der er tilgaengelige i indfoerselslandet.2. Ved anvendelsen af denne artikel kan toldvaerdien ikke fastsaettes paa grundlag af:a) salgsprisen i indfoerselslandet for varer, der er fremstillet i dette land,b) et system, hvorefter den hoejeste af to mulige vaerdier anvendes ved toldvaerdiansaettelsen,c) vareprisen paa udfoerselslandets hjemmemarked,d) andre produktionsomkostninger end de beregnede vaerdier, der er fastsat for identiske eller lignende varer i henhold til artikel 6,e) prisen for varer ved eksport til et andet land end indfoerselslandet,f) minimumstoldvaerdier, ellerg) vilkaarlige eller fiktive vaerdier.3. Hvis importoeren fremsaetter anmodning derom, underrettes han skriftligt om den toldvaerdi, der er fastsat efter naervaerende artikel, samt om den fremgangsmaade, der er benyttet ved vaerdiansaettelsen.Artikel 81. Ved ansaettelsen af toldvaerdien i henhold til artikel 1 laegges der til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for de indfoerte varer:a) foelgende elementer i det omfang de afholdes af koeberen, men ikke er indbefattet i den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varerne:i) provision og maeglerhonorarer, dog ikke indkoebsprovisionii) prisen for beholdere, som ved toldbehandlingen anses for at udgoere en del af selve vareniii) prisen for emballage omfattende saavel arbejdsloen som materialer,b) den forholdsmaessigt udregnede vaerdi af foelgende varer og tjenesteydelser, naar de leveres direkte eller indirekte af koeberen uden beregning eller til nedsat pris til brug ved fremstilling og salg til eksport af de indfoerte varer, for saa vidt denne vaerdi ikke er indbefattet i den pris, der faktisk er betalt eller skal betales:i) materialer, komponenter, dele og lignende elementer, som indgaar i de indfoerte varer,ii) vaerktoej, matricer, forme og lignende genstande, der anvendes ved fremstillingen af de indfoerte varer,iii) materialer, der forbruges ved fremstillingen af de indfoerte varer,iv) ingenioerarbejde, udviklingsarbejde, kunst- og designarbejde, tegninger og skitser, som udfoeres andetsteds end i indfoerselslandet, og som er noedvendige for fremstillingen af de indfoerte varer;c) royalties og licensafgifter vedroerende varer, der skal vaerdiansaettes, som koeberen er forpligtet til at udrede, direkte eller indirekte som betingelse for salg af de varer, der skal vaerdiansaettes, for saa vidt saadanne royalties eller licensafgifter ikke er indbefattet i den pris, der er betalt eller skal betales;d) vaerdien af enhver del af provenuet ved senere videresalg, overdragelse eller anvendelse af de indfoerte varer, som direkte eller indirekte tilfalder saelgeren.2. Hvert medlem skal ved udarbejdelsen af sin lovgivning traeffe foranstaltninger til, at der i toldvaerdien helt eller delvis indbefattes eller udelukkes foelgende:a) transportomkostningerne for de indfoerte varer indtil indfoerselshavnen eller -stedet;b) omkostningerne ved lastning, losning og haandtering i forbindelse med transporten af de indfoerte varer indtil indfoerselshavnen eller


text: -stedet; ogc) forsikringsomkostningerne.3. Tillaeg til den pris, som faktisk er betalt eller skal betales, indregnes i medfoer at denne artikel udelukkende paa grundlag af objektive og maalelige oplysninger.4. Ved fastsaettelsen af toldvaerdien maa der kun indregnes tillaeg til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, hvis de er foreskrevet i denne artikel.Artikel 91. Naar det er noedvendigt at omregne en valuta for at ansaette toldvaerdien, benyttes den kurs, som er behoerigt offentliggjort af indfoerselslandets kompetente myndigheder, og som saa effektivt som muligt for hver periode, som daekkes af en saadan offentliggoerelse, er udtryk for denne valutas loebende vaerdi i handelsforhold i indfoerselslandets valuta.2. Denne benyttede omregningskurs skal vaere den, der er gaeldende paa udfoerselstidspunktet eller indfoerselstidspunktet, alt efter hvad der bestemmes i hvert medlem.Artikel 10Enhver oplysning, der er af fortrolig karakter, eller som meddeles fortroligt med henblik paa ansaettelse af toldvaerdi, skal behandles som strengt fortrolig af de paagaeldende myndigheder, som ikke maa videregive den uden udtrykkelig tilladelse fra den person eller den regering, som har meddelt oplysningen, undtagen i den udstraekning de kan blive forpligtet dertil ifoelge gaeldende retsplejeregler.Artikel 111. Hvert af medlemmers lovgivning foreskriver, at importoeren eller enhver anden person, som skal svare told i forbindelse med ansaettelse af toldvaerdien, har ret til klage uden sanktion.2. En foerste klage uden sanktion kan indbringes for en af toldmyndighedernes instanser eller et uafhaengigt organ, men enhver af parternes lovgivning foreskriver ret til uden sanktion at indbringe sagen for domstol.3. Afgoerelsen i en klagesag meddeles klageren, og praemisserne til afgoerelsen meddeles skriftligt. Klageren underrettes ligeledes om en eventuel ret til yderligere klage.Artikel 12Love, forskrifter samt retsafgoerelser og administrative afgoerelser af almengyldige art, som danner grundlag for denne aftales ivaerksaettelse, offentliggoeres af det paagaeldende indfoerselsland i overensstemmelse med artikel X i GATT 1994.Artikel 13Saafremt det under fastsaettelsen af toldvaerdien af de indfoerte varer bliver noedvendigt at udsaette den endelige ansaettelse af denne vaerdi, kan importoeren uanset dette disponere over sine varer, forudsat at han, hvis dette kraeves af ham, stiller en tilstraekkelig sikkerhed i form af kaution, depositum eller paa anden passende maade til daekning af den endelige told, som kan paalaegges varerne. Hvert af medlemmernes lovgivning skal indeholde bestemmelser, som kommer til anvendelse i saadanne tilfaelde.Artikel 14Bemaerkningerne i bilag I til denne aftale udgoer en integrerende del af aftalen, og aftalens artikler laeses og anvendes sammenholdt med de tilhoerende bemaerkninger. Bilag II og III udgoer ligeledes en integrerende del af denne aftale.Artikel 151. I denne aftale forstaas ved:a) »toldvaerdi af de indfoerte varer« vaerdien af varerne, som denne er fastsat med henblik paa opkraevning af vaerditold af de indfoerte varer,b) »indfoerselsland« det land eller toldomraade, som varerne indfoeres i,c) »producerede« ogsaa dyrkede, fabrikerede eller udvundne.2. I denne aftalea) forstaas ved »identiske varer« varer, der fremtraeder som de samme i alle henseende, herunder fysiske egenskaber, kvalitet og omdoemme. Mindre forskelle i udseende udelukker ikke, at varer, som i oevrigt er i overensstemmelse med definitionen, betragtes som identiske varer,b) forstaas ved »lignende varer« varer, der uden at vaere ens i alle


text: henseender har lignende egenskaber og bestaar af lignende materialer, hvorved de kan tjene til samme formaal og kan ombyttes i handelen. Varernes kvalitet, deres omdoemme og tilstedevaerelsen af et fabriks- eller varemaerke taeller blandt de faktorer, der skal tages i betragtning ved konstatering af, om der er tale om lignende varer,c) omfatter udtrykkene »identiske varer« og »lignende varer« omfatter ikke varer, som alt efter tilfaeldet indebaerer eller omfatter ingenioerarbejde eller udviklingsarbejde, kunst- og designarbejde, tegninger og skitser, for hvilke der ikke er foretaget nogen justering i medfoer af artikel 8, stk. 1, litra b), nr. iv), fordi disse arbejder blev udfoert i indfoerselslandet,d) kan varer kun anses for »identiske varer« eller »lignende varer«, hvis de er produceret i samme land som de varer, der skal vaerdiansaettes,e) kan varer, der er produceret af en anden person, kun tages i betragtning, hvis der ikke findes henholdsvis identiske varer eller lignende varer, der alt efter tilfaeldet er produceret af samme person som de varer, der skal vaerdiansaettes.3. I denne aftale forstaas ved »varer af samme art eller beskaffenhed« varer, der er omfattet af en varegruppe eller et varesortiment, som produceres af en saerlig erhvervsgren eller en saerlig sektor af en erhvervsgren, og som omfatter identiske eller lignende varer.4. Ved anvendelsen af denne aftale kan personer kun anses for at vaere indbyrdes afhaengige,a) hvis den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed og omvendt;b) hvis de juridisk set anses for selskabsdeltagere;c) hvis de er arbejdsgiver og arbejdstager;d) hvis en person direkte eller indirekte besidder, kontrollerer eller raader over 5 % eller derover af begges aktier eller anparter med stemmeret;e) hvis den ene af dem direkte eller indirekte kontrollerer den anden;f) hvis de begge direkte eller indirekte kontrolleres af en tredjemand;g) hvis de tilsammen direkte eller indirekte kontrollerer en tredjemand, ellerh) hvis de er medlemmer af samme familie.5. Personer, som er forretningsmaessigt forbundet ved, at den ene er eneagent, eneforhandler eller enekoncessionshaver for den anden uanset den benyttede betegnelse, anses for indbyrdes afhaengige i henhold til denne aftale, hvis de opfylder et af de i stk. 4 anfoerte kriterier.Artikel 16Efter skriftlig anmodning har importoeren ret til af toldmyndighederne i indfoerselslandet at faa en skriftlig redegoerelse for, hvordan toldvaerdien af de af ham indfoerte varer er blevet ansat.Artikel 17Ingen bestemmelse i denne aftale fortolkes som en begraensning eller en anfaegtelse af toldmyndighedernes ret til at kontrollere sandheden eller rigtigheden af nogen erklaering, noget dokument eller nogen angivelse, som forelaegges med henblik paa ansaettelse af toldvaerdi.DEL II FORVALTNING, KONSULTATION OG BILAEGGELSE AF TVISTER Artikel 18Institutioner1. Der nedsaettes en toldvaerdikomité (i denne aftale benaevnt »komitéen«), som sammensaettes af repraesentanter for hvert af medlemmerne. Komitéen vaelger selv sin formand og traeder normalt sammen én gang om aaret eller efter de naermere regler, der fastsaettes i denne aftale herom, for at give medlemmerne mulighed for at konsultere hinanden om spoergsmaal i forbindelse med medlemmernes forvaltning af toldvaerdisystemet, i det omfang denne forvaltning kan beroere aftalens gennemfoerelse eller fremme dens maal, og for at udoeve andre befoejelser,


text: som medlemmerne maatte tillaegge den. WTO's sekretariat varetager komitéens sekretariatsopgaver.2. Der nedsaettes en teknisk toldvaerdikomité (i denne aftale benaevnt »den tekniske komité«) under Toldsamarbejdsraadets auspicier (i denne aftale benaevnt »TSR«), som udoever de befoejelser, der er naevnt i bilag II til denne aftale, og udfoerer sit arbejde i overensstemmelse med de procedureregler.Artikel 19Konsultation og bilaeggelse af tvister1. Medmindre andet er fastsat, finder forstaaelsen vedroerende reglerne om procedurerne for tvistbilaeggelse anvendelse paa konsultationer og bilaeggelse af tvister vedroerende denne aftale.2. Finder et medlem, at en fordel, som for dette medlem hidroerer direkte eller indirekte fra denne aftale, ophaeves eller forringes, eller at gennemfoerelsen af et af aftalens maal hindres paa grund af foranstaltninger, som traeffes af et andet medlem eller af andre medlemmer, kan dette medlem for at naa til en gensidigt tilfredsstillende loesning af spoergsmaalet kraeve konsultationer med det eller de paagaeldende medlemmer. Hvert medlem skal udvise imoedekommenhed over for enhver anmodning om konsultation, som fremsaettes af et andet medlem.3. Den tekniske komité yder paa begaering raadgivning og bistand til medlemmer, som er i faerd med konsultationer.4. Et panel, der er nedsat til at undersoege en tvist vedroerende bestemmelserne i denne aftale, kan paa begaering af en part i tvisten eller paa eget initiativ anmode den tekniske komité om at foretage en undersoegelse af alle spoergsmaal, der kraever teknisk indsigt. Panelet fastsaetter den tekniske komités kommissorium i forbindelse med den enkelte tvist samt en frist for modtagelsen af rapporten fra den tekniske komité. Panelet tager hensyn til rapporten fra den tekniske komité. Hvis den tekniske komité er ude af stand til at naa til enighed om et spoergsmaal, der er forelagt den til behandling i henhold til dette stykke, giver panelet parterne i tvisten mulighed for at redegoere for deres synspunkter i sagen over for panelet.5. Fortrolige oplysninger, der meddeles panelet, maa ikke videregives uden formel tilladelse fra den person, det organ eller den myndighed, der har fremlagt saadanne oplysninger. Hvis panelet faar en anmodning om saadanne oplysninger, men ikke faar tilladelse til at videregive oplysningerne, udarbejdes et ikke-fortroligt resumé af disse oplysninger, som skal godkendes af den person, det organ eller den myndighed, der har fremlagt oplysningerne.DEL III SAERLIG OG DIFFERENTIERET BEHANDLING Artikel 201. Medlemmer, som er udviklingslande, og som ikke er parter i aftalen om anvendelsen af artikel VII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel af 12. april 1979, kan udsaette anvendelsen af naervaerende aftales bestemmelser i det tidsrum, der ikke overstiger fem aar fra den dag, hvor WTO-aftalen traeder i kraft for saadanne medlemmer. De medlemmer, som er udviklingslande og vaelger at udsaette anvendelsen af denne aftale, giver meddelelse om deres beslutning til generaldirektoeren for WTO.2. Ud over stk. 1 kan de medlemmer, som er udviklingslande, og som ikke er parter i aftalen om anvendelsen af artikel VII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel af 12. april 1979, udsaette anvendelsen af artikel 1, stk. 2, litra b), nr. iii), og artikel 6 i et tidrum, der ikke overstiger tre aar fra den dag,


text: hvor de bringer alle de andre bestemmelser i denne aftale i anvendelse. De medlemmer, som er udviklingslande, og vaelger at udsaette anvendelsen af de i dette stykke naevnte bestemmelser, giver meddelelse om deres beslutning til generaldirektoeren for WTO.3. De medlemmer, som er industrilande, yder paa betingelser, som fastsaettes efter faelles overenskomst, teknisk bistand til medlemmer, som er udviklingslande og fremsaetter anmodning herom. Paa dette grundlag udarbejder de medlemmer, som er industrilande, tekniske bistandsprogrammer, som blandt andet kan omfatte uddannelse af personale, bistand til forberedelse af gennemfoerelsesforanstaltninger, adgang til information om metoder til ansaettelse af toldvaerdi samt raadgivning vedroerende anvendelse af bestemmelserne i denne aftale.DEL IV AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 21ForbeholdDer kan ikke tages forbehold over for nogen af denne aftales bestemmelser uden samtykke fra de oevrige medlemmer.Artikel 22National lovgivning1. Ethvert medlem skal sikre, at dets love, andre forskrifter og administrative praksis senest paa den dato, hvor bestemmelserne i denne aftale traeder i kraft for det paagaeldende medlem, er i overensstemmelse med denne aftales bestemmelser.2. Ethvert medlem underretter komitéen om enhver aendring i love og andre forskrifter, der vedroerer denne aftale, og i anvendelsen af saadanne love og andre forskrifter.Artikel 23UndersoegelseKomitéen undersoeger aarligt under hensyntagen til denne aftales maal, hvorledes den gennemfoeres og fungerer. Komitéen underretter aarligt Raadet for Handel med Varer om begivenhederne i den periode, der er omfattet af saadanne undersoegelser.Artikel 24SekretariatWTO's sekretariat varetager sekretariatsopgaverne i forbindelse med denne aftale, bortset fra de befoejelser, der specielt er tillagt den tekniske komité, hvis sekretariatsopgaver varetages af TRS's sekretariat.BILAG I FORTOLKENDE BEMAERKNINGER Almindelige bemaerkninger Raekkefoelge for anvendelse af vaerdiansaettelsesmetoderne1. I artikel 1-7 er beskrevet den maade, hvorpaa toldvaerdien af indfoerte varer skal fastsaettes i medfoer af denne aftale. Vaerdiansaettelsesmetoderne er opstillet i den raekkefoelge, hvori de finder anvendelse. Den foerste metode til fastsaettelse af toldvaerdien er beskrevet i artikel 1, og de indfoerte varer skal vaerdiansaettes i overensstemmelse med bestemmelserne i denne artikel, hver gang de deri anfoerte betingelser er opfyldt.2. Naar toldvaerdien ikke kan ansaettes i henhold til bestemmelserne i artikel 1, gennemgaas de efterfoelgende artikler i raekkefoelge, indtil der findes en artikel, hvorefter toldvaerdien kan ansaettes. Undtagen som fastsat i artikel 4 er det foerst, naar toldvaerdien ikke kan ansaettes i henhold til bestemmelsern i en given artikel, at bestemmelserne i den umiddelbare efterfoelgende artikel kan benyttes.3. Hvis importoeren ikke anmoder om, at artikel 5 og 6 anvendes i omvendt raekkefoelge, skal den normale raekkefoelge overholdes. Saafremt importoeren fremsaetter en saadan anmodning, men det viser sig umuligt at ansaette toldvaerdien i henhold til bestemmelserne i artikel 6, skal toldvaerdien ansaettes i henhold til bestemmelserne i artikel 5, hvis dette er muligt.4. Naar toldvaerdien ikke ansaettes i henhold til artikel 1-6, skal den ansaettes efter bestemmelserne i artikel 7.Anvendelse af almindelig anerkendte regnskabsprincipper1. »Almindelig anerkendte regnskabsprincipper« er saadanne, som i et land paa et givet tidspunkt er anerkendt med almindelig tilslutning eller finder vaesentlig stoette i fagkredse, og som er bestemmende for, hvilke oekonomiske midler og forpligtelser der skal bogfoeres som aktiver og passiver, hvilke aendringer i aktiver og passiver der


text: skal bogfoeres, hvorledes aktiverne og passiverne samt de aendringer, der sker i disse, skal maales, hvilke oplysninger der skal offentliggoeres og paa hvilken maade, og hvilke finansielle oversigter der skal opstilles. Disse normer kan bestaa i brede retningslinjer, som finder almindelig anvendelse, saavel som detaljer med hensyn til praksis og fremgangsmaader.2. I henhold til denne aftale benytter hvert medlems toldmyndigheder oplysninger, der er opstillet paa en maade, som er forenelig med de almindelig anerkendte regnskabsprincipper i landet, og som egner sig for den paagaeldende artikel. For eksempel skal saedvanlige avancer og generalomkostninger i henhold til bestemmelserne i artikel 5 fastsaettes paa baggrund af oplysninger, der er opstillet paa en maade, som er forenelig med de almindelig anerkendte regnskabsprincipper i indfoerselslandet. Paa den anden side skal saedvanlige avancer og generalomkostninger i henhold til bestemmelserne i artikel 6 fastsaettes paa grundlag af oplysninger, der er opstillet paa en maade, som er forenelig med de almindelig anerkendte regnskabsprincipper i produktionslandet. Som et andet eksempel kan naevnes, at et element, der er anfoert i artikel 8, stk. 1, litra b), nr. ii), og som er fremstillet i indfoerselslandet, vaerdiansaettes paa baggrund af oplysningerne paa en maade, som er forenelig med de almindelig anerkendte regnskabsprincipper i dette land.Bemaerkning til artikel 1 Pris, der faktisk er betalt eller skal betales1. Den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, er den fulde betaling, som koeberen erlaegger eller skal erlaegge til saelgeren eller til fordel for denne for de indfoerte varer. Betalingen skal ikke noedvendigvis ske ved overfoersel af penge. Den kan ske i form af remburs eller omsaettelige papirer. Den kan foretages direkte eller indirekte. Et eksempel paa en indirekte betaling kan vaere, at koeberen helt eller delvis indfrier en gaeld for saelgeren.2. De aktiviteter, som koeberen udfoerer for egen regning, bortset fra saadanne, for hvilke der er fastsat en justering i artikel 8, betragtes ikke som en indirekte betaling til saelgeren, selv om de kan betragtes som en fordel for saelgeren. Omkostningerne ved saadanne aktiviteter laegges derfor ikke til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, ved ansaettelse af toldvaerdien.3. Toldvaerdien omfatter ikke foelgende omkostninger, forudsat at de er angivet saerskilt i forhold til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for de indfoerte varer:a) omkostninger vedroerende bygnings-, installations- eller monteringsarbejder, vedligeholdelse eller tekniske bistand, som er udfoert efter indfoerslen, for saa vidt angaar indfoerte varer saasom industrianlaeg, -maskiner eller -materiel;b) transportomkostninger efter indfoerslen;c) told og afgifter i indfoerselslandet.4. Ved den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, forstaas prisen for de indfoerte varer. Saaledes indgaar overfoersler af udbytter og andre betalinger fra koeberen til saelgeren, som ikke vedroerer de indfoerte varer, ikke som en del af toldvaerdien.Stk. 1, litra a), nr. iii)Blandt de begraesninger, som ikke vil bevirke, at en pris, der faktisk er betalt eller skal betales, ikke godtages, er begraensninger, som ikke i vaesentlig grad beroerer varernes vaerdi. Dette kan for eksempel vaere tilfaeldet, naar en saelger kraever af en koeber af automobiler, at han ikke videresaelger


text: eller udstiller dem foer en bestemt dato, som markerer begyndelsen af modelaaret.Stk. 1, litra b)1. Hvis salget eller prisen er afhaengig af vilkaar eller ydelser, hvis vaerdi, naar det drejer sig om den varer, der skal vaerdiansaettes, ikke kan fastslaas, kan transaktionsvaerdien ikke godkendes til toldvaerdiansaettelse. Der kan f.eks. vaere tale om foelgende forhold:a) saelgeren fastsaetter prisen for de indfoerte varer paa den betingelse, at koeberen ligeledes koeber andre varer i bestemte maengder;b) prisen for de indfoerte varer er afhaengig af den eller de priser, hvortil koeberen af de indfoerte varer saelger andre varer til saelgeren af disse indfoerte varer;c) prisen fastsaettes paa grundlag af en betalingsmaade, som er uden forbindelse med de indfoerte varer: f.eks. er de indfoerte varer halvfabrikata, som saelgeren har leveret paa betingelse af, at han modtager en bestemt maengde af faerdigvarerne.2. Imidlertid medfoerer vilkaar eller ydelser, som staar i forbindelse med produktionen eller markedsfoeringen af de indfoerte varer, ikke afvisning af transaktionsvaerdien. For eksempel medfoerer det forhold, at koeberen til saelgeren leverer ingenioerarbejder eller tegninger, som er udfoert i indfoerselslandet, ikke, at transaktionsvaerdien lades ude af betragtning i henhold til artikel 1. Hvis koeberen for egen regning, selv om det sker efter aftale med saelgeren, udfoerer aktiviteter i forbindelse med markedsfoeringen af de indfoerte varer, indgaar vaerdien af disse aktiviteter tilsvarende ikke i toldvaerdien, og disse aktiviteter medfoerer heller ikke, at transaktionsvaerdien afvises.Stk. 21. I stk. 2, litra a) og b), er der fastsat forskellige maader til at afgoere, om transaktionsvaerdien kan godtages.2. I stk. 2, litra a), bestemmes det, at naar koeberen og saelgeren er indbyrdes afhaengige, undersoeges de saerlige omstaendigheder ved salget, og transaktionsvaerdien godtages som toldvaerdi, forudsat at afhaengighedsforholdet ikke paavirker prisen. Dette skal ikke forstaas saaledes, at omstaendighederne ved salget skal undersoeges hver gang, der er et afhaengighedsforhold mellem koeberen og saelgeren. En saadan undersoegelse kraeves kun, naar der hersker tvivl om, hvorvidt prisen kan godtages. Naar toldmyndighederne ikke naerer tvivl om, at prisen kan accepteres, skal denne godtages, uden at der kraeves yderligere oplysninger fra importoeren. For eksempel kan toldmyndighederne tidligere have undersoegt spoergsmaalet om indbyrdes afhaengighed eller allerede have detaljerede oplysninger om koeberen og saelgeren og allerede paa grundlag af denne undersoegelse og disse oplysninger have vished for, at dette forhold ikke paavirker prisen.3. Naar toldmyndighederne ikke kan godtage transaktionsvaerdien uden yderligere undersoegelser, skal de give importoeren mulighed for at meddele alle andre naermere oplysninger, som maatte vaere noedvendige for undersoegelsen af omstaendighederne ved salget. Med henblik paa dette skal toldmyndighederne vaere rede til at undersoege de relevante aspekter ved handelen, herunder den maade, paa hvilken koeberen og saelgeren har ordnet deres handelsforhold, og den maade, paa hvilken den paagaeldende pris har vaeret fastsat, for at afgoere, om afhaengighedsforholdet har paavirket prisen. Saafremt det kan godtgoeres, at koeberen og saelgeren, selv om de er indbyrdes afhaengige som naevnt i artikel 15, koeber og saelger af hinanden, som om de ikke var indbyrdes afhaengige, vil det dermed vaere paavist, at dette forhold ikke har paavirket prisen. Hvis f.eks. prisen har


text: vaeret fastsat paa en maade, der er forenelig med normal praksis for prisfastsaettelse i den paagaeldende erhvervsgren eller med den maade, hvorpaa saelgeren fastsaetter sine priser ved salg til koebere, som ikke er afhaengige af ham, vil det dermed vaere paavist, at forholdet ikke har paavirket prisen. Naar det godtgoeres, at prisen er tilstraekkelig til at daekke alle omkostninger og sikre en avance, der er repraesentativ i forhold til virksomhedens samlede avance gennem et repraesentativt tidsrum (f.eks. paa aarsbasis) ved salg af varer af samme art eller beskaffenhed, vil det tilsvarende vaere paavist, at prisen ikke har vaeret paavirket heraf.4. I stk. 2, litra b), bestemmes det, at importoeren skal have mulighed for at godtgoere, at transaktionsvaerdien ligger meget naer en »test«-vaerdi, som tidligere er godkendt af toldmyndighederne og derfor kan accepteres i henhold til bestemmelserne i artikel 1. Naar et af de i stk. 2, litra b), anfoerte kriterier er opfyldt, er det ikke noedvendigt at undersoege spoergsmaalet om paavirkning i henhold til stk. 2, litra a). Saafremt toldmyndighederne allerede har tilstraekkelige oplysninger til, at de uden yderligere undersoegelser har vished for, at et af de i stk. 2, litra b), anfoerte kriterier er opfyldt, vil de ikke have nogen anledning til at kraeve, at importoeren skal foere bevis herfor. I stk. 2, litra b), forstaas ved udtrykket »som ikke er indbyrdes afhaengige« koebere, som ikke er afhaengige af saelgeren i noget enkelt tilfaelde.Stk. 2, litra b)Forskellige faktorer skal tages i betragtning ved afgoerelsen af om en vaerdi »ligger meget naer« en anden vaerdi. Det drejer sig isaer om arten af de indfoerte varer, arten af den paagaeldende erhvervsgren, den saeson, hvor varerne indfoeres, og spoergsmaalet om, hvorvidt forskellen i vaerdi er af betydning kommercielt set. Da disse faktorer kan variere fra det ene tilfaelde til det andet, vil det vaere umuligt i alle tilfaelde at anvende en ensartet norm som f.eks. en fast procentdel. For eksempel vil det for at afgoere, om transaktionsvaerdien ligger meget naer de »test«-vaerdier, som er anfoert i artikel 1, stk. 2, litra b), kunne vise sig, at en lille vaerdiforskel kan vaere uantagelig i et tilfaelde, der vedroerer en bestemt varetype, medens en betydelig forskel kan vaere antagelig i et tilfaelde, der vedroerer en anden varetype.Bemaerkninger til artikel 2 1. Ved anvendelsen af artikel 2 benytter toldmyndighederne, hver gang det er muligt, et salg af identiske varer, der er foretaget i samme handelsled og i omtrent samme maengde som salget af de varer, der skal vaerdiansaettes. Saafremt der ikke foreligger et saadant salg, kan et salg af identiske varer, som finder sted i en af de tre foelgende situationer, benyttes:a) salg i samme handelsled, men i andre maengder,b) salg i et andet handelsled, men i omtrent samme maengder, ellerc) salg i et andet handelsled og i andre maengder.2. Naar et salg i en af disse tre situationer er konstateret, foretages der justeringer, alt efter tilfaeldet, for:a) kun de faktorer, som vedroerer maengderne,b) kun de faktorer, som vedroerer handelsleddene, ellerc) de faktorer, som vedroerer


text: baade handelsleddene og maengderne.3. Udtrykket »og/eller« giver adgang til at benytte salgene og foretage de noedvendige justeringer i en hvilken som helst af de tre ovenfor naevnte situationer.4. Ved anvendelsen af artikel 2 forstaas ved transaktionsvaerdien af identiske indfoerte varer en toldvaerdi, som er justeret i henhold til denne artikels stk. 1, litra b), og stk. 2, og som allerede er godtaget i medfoer af artikel 1.5. En betingelse for en justering paa grund af forskellige handelsled eller forskellige varemaengder, er, at denne justering, hvad enten den foerer til en forhoejelse eller en nedsaettelse af vaerdien, kun foretages paa grundlag af forelagt dokumentation, der klart viser, at den er rimelig og noejagtig, for eksempel gaeldende prislister, hvor der er anfoert priser, som refererer til forskellige handelsled eller til forskellige varemaengder. Hvis f.eks. de indfoerte varer, der skal vaerdiansaettes, bestaar af en forsendelse paa ti enheder, og de eneste indfoerte identiske varer, for hvilke der findes en transaktionsvaerdi, vedroerte et salg paa 500 enheder, og det erkendes, at saelgeren yder kvantumsrabat, kan den noedvendige justering foretages under henvisning til saelgerens prisliste og ved benyttelse af den pris, som gaelder for salg ti enheder. Dette kraever ikke, at der skal have fundet salg af ti enheder sted, blot det godtgoeres ved salg i andre maengder, at prislisten er paalidelig. Foreligger et saadant objektivt kriterium ikke, er fastsaettelse af en toldvaerdi i henhold til artikel 2 imidlertid ikke hensigtsmaessig.Bemaerkning til artikel 3 1. Ved anvendelsen af artikel 3 benytter toldmyndigheden, hver gang det er muligt, et salg af lignende varer, der er foretaget i samme handelsled og i omtrent samme maengde som de varer, der skal vaerdiansaettes. Saafremt der ikke foreligger et saadant salg, kan et salg, af lignende varer, som finder sted i en af de tre foelgende situationer, benyttes:a) salg i samme handelsled, men i andre maengder,b) salg i et andet handelsled, men i omtrent samme maengder,c) salg i et andet handelsled og i andre maengder.2. Naar et salg i en af disse tre situationer er konstateret, foretages der justeringer, alt efter tilfaeldet, for:a) kun de faktorer, som vedroerer maengderne,b) kun de faktorer, som vedroerer handelsleddene, ellerc) de faktorer, som vedroerer baade handelsleddene og maengderne.3. Udtrykket »og/eller« giver adgang til at benytte salgene og foretage de noedvendige justeringer i en hvilken som helst af de tre ovenfor naevnte situationer.4. Ved anvendelsen af artikel 3 forstaas der ved handelsvaerdien af lignende indfoerte varer en toldvaerdi, som er justeret i henhold til denne artikel stk. 1, litra b), og stk. 2, og som allerede er antaget i medfoer af artikel 1.5. En betingelse for en justering paa grund af forskellige handelsled eller forskellige varemaengder, er, at denne justering, hvad enten den foerer til en forhoejelse eller en nedsaettelse af vaerdien, kun foretages paa grundlag af forelagte beviser, der klart viser, at den er rimelig og noejagtig, for eksempel gaeldende prislister, hvor der er anfoert priser, som refererer til forskellige handelsled eller til forskellige varemaengder. Hvis f.eks. de indfoerte varer, der skal vaerdiansaettelse, bestaar


text: i en forsendelse paa ti enheder, og de eneste indfoerte lignende varer, for hvilke der findes en transaktionsvaerdi, vedroerte et salg paa 500 enheder, og det erkendes, at saelgeren yder kvantumsrabat, kan den noedvendige justering foretages under henvisning til saelgerens prisliste og ved benyttelse af den pris, som gaelder for salg af ti enheder. Dette kraever ikke, at der skal have fundet et salg af ti enheder sted, blot det godtgoeres ved salg af forskellige maengder, at prislisten er paalidelig. Foreligger et saadant objektivt kriterium ikke, er faststaettelse af en toldvaerdi i henhold til artikel 3 imidlertid ikke hensigtsmaessigt.Bemaerkning til artikel 5 1. Ved udtrykket »enhedsprisen for . . . ved salg i den stoerste samlede maengde« forstaas den pris, til hvilken det stoerste antal enheder er solgt ved salg til personer, som ikke staar i indbydres afhaengighedsforhold til de personer, af hvem de koeber de paagaeldende varer i det foerste handelsled, hvor disse salg finder sted efter indfoerslen.2. Eksempel: varer saelges paa grundlag af en prisliste, der indeholder gunstige enhedspriser for koeb i stoerre maengder.>TABELPOSITION>Det stoerste antal enheder, der er solgt til en given pris, er 80; som foelge heraf er enhedsprisen for den stoerste samlede maengde 90.3. Andet eksempel: Der forekommer to salg. I det foerste er der solgt 500 enheder til en pris af 95 valutaenheder hver. I det andet er der solgt 400 enheder til en pris af 90 valutaenheder hver. I dette eksempel er det stoerste antal enheder, som er solgt til en given pris, 500; som foelge heraf er enhedsprisen for den stoerste samlede maengde 95.4. Tredje eksempel: I foelgende situation er forskellige varemaengder solgt til forskellige priser.a) Salg>TABELPOSITION>b) I alt>TABELPOSITION>I dette eksempel er det stoerste antal solgte enheder til en given pris 65; som foelge heraf er enhedsprisen for den stoerste samlede maengde 90.5. Ved ansaettelsen af enhedsprisen i henhold til artikel 5 skal der ikke tages hensyn til et salg i indfoerselslandet paa de vilkaar, som er beskrevet ovenfor i punkt 1, til en person, som direkte eller indirekte og uden beregning eller til nedsat pris til beskyttelse ved produktion og salg til eksport af de indfoerte varer leverer et af de i artikel 8, stk. 1, litra b), anfoerte elementer.6. Det bemaerkes, at de i artikel 5, stk. 1, omtalte »avancer og generalomkostninger« skal opfattes som en helhed. Det beloeb, som laegges til grund for dette fradrag, skal fastsaettes paa grundlag af oplysninger, som meddeles af importoeren eller paa dennes vegne, medmindre importoerens beloeb ikke er forenelige med de beloeb, som gaelder for salg i indfoerelseslandet af indfoerte varer af samme art eller beskaffenhed. Naar importoerens tal ikke er forenelig med disse sidstnaevnte beloeb, kan det beloeb, som laegges til grund for avancer og generalomkostninger, fastsaettes ud fra andre relevante oplysninger end dem, der meddeltes af importoeren eller paa dennes vegne.7. »Generalomkostninger« omfatter direkte og indirekte omkostninger ved markedsfoeringen af de paagaeldende varer.8. Lokale skatter, som skal betales i forbindelse med salg af varerne, og som ikke giver grundlag for fradrag


text: i henhold til bestemmelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), nr. iv), fratraekkes i henhold til bestemmelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), nr. i).9. For at fastsaette provisionerne eller de saedvanlige avancer og generalomkostninger i henhold til bestemmelserne i artikel 5, stk. 1, boer spoergsmaalet om, hvorvidt visse varer er »af samme art eller beskaffenhed« som andre varer, afgoeres i sag for sag under hensyntagen til de saerlige omstaendigheder. Der boer foretages en undersoegelse af salg i indfoerelseslandet af den snaeverste gruppe eller det mindste sortiment af indfoerte varer af samme art eller beskaffenhed, herunder de varer, der skal vaerdiansaettes, og for hvilke der kan fremskaffes de fornoedne oplysninger. For saa vidt angaar artikel 5, omfatter »varer af samme art eller beskaffenhed« baade varer, som er indfoert fra samme land som de varer, der skal vaerdiansaettes, og varer, der er indfoert fra andre lande.10. For saa vidt angaar artikel 5, stk. 1, litra b), er »det naermeste tidspunkt« det tidspunkt, hvor de indfoerte varer eller identiske eller lignende indfoerte varer saelges i tilstraekkelig maengde til, at enhedsprisen kan fastslaas.11. Naar metoden i artikel 5, stk. 2, anvendes, fastsaettes fradragene for vaerditilvaeksten som foelge af yderligere forarbejdning, paa grundlag af objektive og maalelige oplysninger om prisen for dette arbejde. Beregningerne foretages paa grundlag af formler, forskrifter og konstruktionsmetoder, som er anerkendt i den paagaeldende erhvervsgren, samt af anden praksis i denne erhversgren.12. Det anerkendes, at den i artikel 5, stk. 2, omhandlede vaerdiansaettelsesmetode normalt ikke finder anvendelse, naar de indfoerte varer som foelge af yderligere forarbejdning mister deres identitet. Dog kan der forekomme tilfaelde, hvor vaerditilvaeksten som foelge af yderligere forarbejdning kan fastsaettes noejagtigt uden stoerre vanskelighed, selv om de indfoerte varer har mistet deres identitet. Omvendt kan der vaere tilfaelde, hvor de indfoerte varer bevarer deres identitet, men udgoer et saa ringe element af de varer, som saelges i indfoerselslandet, at benyttelsen af denne vaerdiansaettelsesmetode ville vaere uberettiget. Ud fra de foregaaende betragtninger boer situationer af denne art undersoeges sag for sag.Bemaerkning til artikel 6 1. Som almindelig regel fastsaettes toldvaerdien i medfoer af denne aftale paa grundlag af umiddelbart tilgaengelige oplysninger i indfoerselslandet. For at fastsaette en beregnet vaerdi kan det dog blive noedvendigt at undersoege produktionsomkostningerne for de varer, der skal vaerdiansaettes, og andre oplysninger, som maa indhentes uden for indfoerselslandet. Desuden hoerer varernes producent i de fleste tilfaelde ikke under indfoerselslandets jurisdiktion. Anvendelsen af metoden med den beregnede vaerdi vil i almindelighed vaere begraenset til de tilfaelde, hvor koeberen og saelgeren er indbyrdes afhaengige, og hvor producenten er indstillet paa at give indfoerselslandets myndigheder de noedvendige omkostningsberegninger og muliggoere al yderligere kontrol, som maatte vise sig noedvendig.2. »Prisen eller vaerdien«, som omtales i artikel 6, stk. 1, litra a), fastsaettes paa grundlag af oplysninger om produktionen af de varer, der skal vaerdiansaettes, fra producenten eller paa dennes vegne. Den skal bygge paa producentens forretningsregnskab, forudsat at dette regnskab er foreneligt med de almindelig anerkendte regnskabsprincipper i det land, hvor varerne produceres.3. »Prisen eller vaerdien«


text: skal omfatte prisen for de elementer, der er naevnt i artikel 8, stk. 1, litra a), nr. ii) og iii). Den skal ogsaa omfatte vaerdien af ethvert element, der er anfoert i artikel 8, skt. 1, litra b), indregnet i passende forhold i hehold til bestemmelserne i den relevante bemaerkning til artikel 8, og som direkte eller indirekte leveres af koeberen til brug for produktionen af de indfoerte varer. Vaerdien af de elementer, der er anfoert i artikel 8, stk. 1, litra b), nr. iv), og som er fremstillet i indfoerelseslandet, skal kun medregnes i det omfang, de paahviler producenten. Det er en selvfoelge, at prisen eller vaerdien af de i det paagaeldende stykke naevnte elementer ikke maa medregnes to gange ved ansaettelsen af den beregnede vaerdi.4. Det »beloeb for avancer og generalomkostninger«, der er omtalt i artikel 6, stk. 1, litra b), skal fastsaettes paa grundlag af oplysninger, der meddeles af producenten eller paa hans vegne, medmindre producentens tal er uforenelige med de beloeb, som almindeligvis indgaar i salg af varer af samme art eller beskaffenhed som de varer, der skal vaerdiansaettes, og som produceres af producenter i udfoerselslandet med henblik paa eksport til indfoerselslandet.5. I denne forbindelse skal det bemaerkes, at »beloebet for avancer og generalkomkostninger« skal opfattes som en helhed. Det foelger heraf, at hvis producentens avance i et specielt tilfaelde er ringe, og hans generalomkostninger er hoeje, kan hans avance og generalomkostninger tilsammen alligevel vaere forenelige med, hvad der almindeligvis indgaar i salget af varer af samme art eller beskaffenhed. Dette kan for eksempel vaere tilfaeldet, naar en vare lanceres i indfoerselslandet, og producenten noejes med en ringe eller ingen avance for at opveje de hoeje generalomkostninger ved lanceringen. Naar producenten kan paavise, at det er paa grund af saerlige forretningsmaessige omstaendigheder, at han tager en ringe avance paa sine salg af de indfoerte varer, skal tallene for hans faktiske avancer tages i betragtning paa betingelse af, at han kan begrunde dem ud fra en rimelig forretningsmaessig synsvinkel, og at hans prispolitik er et udtryk for de saedvanlige prispolitiske fremgangsmaader i den paagaeldende erhvervsgren. Dette kan for eksempel vaere tilfaeldet, naar producenter har vaeret tvunget til midlertidigt at nedsaette deres priser paa grund af en uforudset nedgang i efterspoergselen, eller naar de saelger varer for at supplere et varesortiment, der fremstilles i indfoerselslandet, og noejes med en ringe avance for at opretholde deres konkurrencedygtighed. Naar producentens egne tal for avancer og generalomkostninger ikke er forenelige med de beloeb, som i almindelighed indgaar i salg af varer af samme art eller beskaffenhed som de varer, der skal vaerdiansaettes, og som produceres af producenter i udfoerselslandet med henblik paa eksport til indfoerselslandet, kan beloebet for avancer og generalomkostninger fastsaettes paa grundlag af andre relevante oplysninger end dem, der er meddelt af varernes producent eller paa hans vegne.6. Naar andre oplysninger end dem, der er blevet meddelt af producenten eller paa hans vegne, benyttes til at fastsaette en beregnet vaerdi, underretter myndighederne i indfoerselslandet paa importoerens anmodning denne om


text: kilden til disse oplysninger, de benyttede grundlag og de beregninger, som er foretaget ud fra disse grundlag, med forbehold af bestemmelserne i artikel 10.7. De i artikel 6, stk. 1, litra b), omhandlede »generalomkostninger« omfatter direkte og indirekte omkostninger i forbindelse med fremstilling og salg af varer til eksport, som ikke er indbefattet i henhold til artikel 6, stk. 1, litra a).8. Det skal i hver enkelt tilfaelde afgoeres, om visse varer er »af samme art eller beskaffenhed« som andre varer, under hensyntagen til de foreliggende omstaendigheder. For at fastsaette de saedvanlige avancer og generalomkostninger i henhold til bestemmelserne i artikel 6 skal der foretages en undersoegelse af salgene til eksport til indfoerselslandet af den snaevreste gruppe eller den mindste kategori af varer, herunder de varer, som skal vaerdiansaettes, for hvilke der kan indhentes de noedvendige oplysninger. For saa vidt angaar artikel 6 skal »varer af samme art eller beskaffenhed« komme fra samme land som de varer, der skal vaerdiansaettes.Bemaerkning til artikel 7 1. De toldvaerdier, som fastsaettes i henhold til artikel 7, skal i videst muligt omfang bygge paa tidligere fastsatte toldvaerdier.2. De vaerdiansaettelsesmetoder, som skal benyttes i medfoer af artikel 7, boer vaere de i artikel 1-6 anfoerte, men en rimelig smidighed i anvendelsen af disse metoder vil vaere i overensstemmelse med maalene og bestemmelserne i artikel 7.3. Det skal i nogle eksempler vises, hvad der forstaas ved rimelig smidighed:a) Identiske varer: Kravet om, at identiske varer skal udfoeres paa samme eller omtrent samme tidspunkt som de varer, der skal vaerdiansaettes, kan fortolkes smidigt; identiske indfoerte varer, der er fremstillet i et andet land end udfoerselslandet for de varer, der skal vaerdiansaettes, kan danne grundlag for en ansaettelse af toldvaerdien; toldvaerdien af identiske indfoerte varer, som allerede er ansat i henhold til artikel 5 og 6, kan benyttes.b) Lignende varer: Kravet om, at lignende varer skal udfoeres paa samme eller omtrent samme tidspunkt som de varer, der skal vaerdiansaettes, kan fortolkes smidigt; lignende indfoerte varer, der er fremstillet i et andet land end udfoerselslandet for de varer, der skal vaerdiansaettes, kan danne grundlag for en ansaettelse af toldvaerdien; toldvaerdien af lignende indfoerte varer, som allerede er fastsat i henhold til artikel 5 og 6, kan benyttes.c) Deduktiv metode: Kravet om, at varerne skal vaere solgt »i den stand, hvori de er indfoert«, som anfoert i artikel 5, stk. 1, litra a), kan fortolkes smidigt; fristen paa »90 dage« kan haandhaeves smidigt.Bemaerkning til artikel 8 Stk. 1, litra a), nr. i)Ved udtrykket »indkoebsprovision« forstaas beloeb, som en importoer betaler sin agent for at have repraesenteret sig i udlandet ved indkoeb af de varer der skal vaerdiansaettes.Stk. 1, litra b), nr. ii)1. To faktorer spiller ind ved indregningen af de i artikel 8, stk. 1, litra b), nr. ii), naevnte elementer i de indfoerte varer, nemlig vaerdien af selve dette element og den maade, hvorpaa denne vaerdi indregnes i de indfoerte varer. Indregningen af disse elementer boer ske paa rimelig maade under hensyntagen til omstaendighederne og i overensstemmelse med de


text: almindelig anerkendte regnskabsprincipper.2. Med hensyn til vaerdien af elementet gaelder det, at hvis importoeren erhverver dette af en saelger, som han ikke er afhaengig af, til en given pris, udgoer denne pris vaerdien af elementet. Hvis det paagaeldende element er produceret af importoeren eller af en person, som han er afhaengig af, vil vaerdien vaere produktionsprisen. Hvis elementet tidligere har vaeret benyttet af importoeren, hvad enten han har erhvervet det eller selv produceret det, skal den oprindelige koebs- eller produktionspris justeres nedad under hensyntagen til dets anvendelse for at naa frem til vaerdien af dette element.3. Naar vaerdien af elementet er fastsat, skal den indregnes i de indfoerte varer. Her findes forskellige muligheder. For eksempel vil vaerdien kunne indregnes i den foerste forsendelse, saafremt importoeren oensker at betale tolden af den samlede vaerdi paa én gang. Som et andet eksempel kan importoeren anmode om, at vaerdien indregnes i et antal enheder, der er produceret indtil tidspunktet for den foerste forsendelse. Endelig kan han anmode om, at vaerdien indregnes i hele den planlagte produktion, hvis der findes kontrakter eller faste forpligtelser for denne produktion. Den benyttede indregningsmetode afhaenger af den dokumentation, som forelaegges af importoeren.4. Til belysning af det foregaaende kan naevnes det tilfaelde, hvor en importoer til producenten leverer en form, som skal benyttes til fremstillingen af de indfoerte varer, og indgaar en kontrakt med ham om koeb af 10 000 enheder. Ved ankomsten af den foerste forsendelse paa 1 000 enheder har producenten allerede fremstillet 4 000 enheder. Importoeren kan i saa fald anmode toldmyndighederne om at indregne formens vaerdi paa 1 000, 4 000 eller 10 000 enheder.Stk. 1, litra b), nr. iv)1. Tillaeg for de i artikel 8, stk. 1, litra b), nr. iv), naevnte elementer skal beregnes paa grundlag af objektive og maalelige oplysninger. For i videst muligt omfang at lette importoerens og toldmyndighedernes arbejde med fastsaettelsen af de vaerdier, som skal laegges til, boer oplysninger, som er direkte tilgaengelige i koeberens forretningsregnskaber, saa vidt muligt benyttes.2. For elementer, som leveres af koeberen, og som han har koebt eller lejet, er den tillagte vaerdi koebsprisen eller lejen. For elementer, som er almeneje, skal der ikke indregnes andet tillaeg end udgiften til genparter.3. Om det er let at beregne de vaerdier, der skal laegges til, afhaenger af den paagaeldende virksomheds struktur, ledelse og regnskabsmetoder.4. Det vil f.eks. kunne forekomme, at en virksomhed, som indfoerer forskellige produkter fra forskellige lande, foerer regnskabet for sin designafdeling, der er beliggende uden for indfoerselslandet, paa en saadan maade, at det klart fremgaar, hvilke omkostninger der skal indregnes i et givet produkt. I et saadant tilfaelde kan der foretages en direkte justering paa hensigtsmaessig maade i henhold til artikel 8.5. Paa den anden side kan det ske, at en virksomhed lader omkostningerne ved sin designafdeling, der er beliggende uden for indfoerselslandet, indgaa i sine generalomkostninger uden at indregne dem i bestemte produkter. I et saadant tilfaelde vil det vaere muligt i henhold til artikel 8 at foretage en hensigtsmaessig justering med hensyn


text: til de indfoerte varer ved at indregne de samlede udgifter til designafdelingen i den samlede produktion, som drager fordel af denne afdelings arbejde, og ved at laegge de saaledes indregnede omkostninger til de indfoerte varer paa enhedsbasis.6. Forskelle i ovennaevnte omstaendigheder maa naturligvis kraeve, at der tages hensyn til forskellige faktorer ved fastsaettelsen af den rette indregningsmetode.7. I de tilfaelde, hvor fremstillingen af det paagaeldende element omfatter flere lande og straekker sig over et vist tidsrum, boer justeringen begraenses til den faktiske vaerditilvaekst for dette element uden for indfoerselslandet.Stk. 1, litra c)1. Royalties og licensafgifter som omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra c), kan blandt andet omfatte betalinger for patenter, fabriks- eller varemaerker og ophavsrettigheder. Ved ansaettelse af toldvaerdien laegges omkostninger i forbindelse med retten til at mangfoldiggoere de indfoerte varer i indfoerelseslandet dog ikke til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for de indfoerte varer.2. Betalinger, som koeberen erlaegger for retten til at forhandle eller videresaelge de indfoerte varer, laegges ikke til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for de indfoerte varer, hvis disse betalinger ikke er en betingelse for salg af de indfoerte varer til eksport til indfoerelseslandet.Stk. 3Naar der ikke findes objektive og maalelige oplysninger vedroerende de tillaeg, der skal indregnes i henhold til artikel 8, kan transaktionsvaerdien ikke fastsaettes i henhold til artikel 1. Dette kan f.eks. forekomme i foelgende situation: der betales en royalty paa grundlag af prisen ved salg i indfoerelseslandet af en liter af en bestemt vare, som er indfoert paa kilogrambasis og omformet til en oploesning efter indfoerslen. Hvis denne royalty delvis er baseret paa de indfoerte varer og delvis paa andre faktorer, som ikke har nogen forbindelse med disse (f.eks. naar de indfoerte varer blandes med ingredienser af indenlandsk oprindelse og ikke mere kan identificeres, eller naar denne royalty ikke kan adskilles fra specielle finansielle ordninger mellem koeberen og saelgeren), vil det ikke vaere hensigtsmaessigt at forsoege at indregne et tillaeg for denne royalty. Hvis derimod beloebet for denne royalty kun bygger paa de indfoerte varer og er let maaleligt, kan der indregnes et tillaeg til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.Bemaerkning til artikel 9 Ved anvendelsen af artikel 9 kan »indfoerselstidspunktet« vaere tidspunktet for angivelse til toldbehandling.Bemaerkning til artikel 11 1. Ifoelge artikel 11 har importoeren adgang til at klage over en ansaettelse af toldvaerdi, som toldmyndighederne har foretaget for de varer, der skal vaerdiansaettes. Klagen kan i foerste omgang indbringes for en hoejere toldmyndighed, men importoeren har ret til i sidste instans at indbringe sagen for domstolene.2. »Uden sanktion« betyder, at importoeren ikke kan vaere hjemfalden til boede eller trussel om boede, alene fordi han har valgt at benytte sig af sin klageret. Normale retsomkostninger og advokatsalaerer betragtes ikke som boede.3. Dog er ingen af bestemmelserne i artikel 11 til hinder for, at et medlem kan kraeve, at den fastsatte told betales fuldt ud, inden klage indbringes.Bemaerkning til artikel 15 Stk. 4I denne artikel omfatter udtrykket »personer« ogsaa juridiske