text:
fadingprøvning og mellem kontrollen og præstationsprøvningen med kolde bremser. Antallet af bremsninger angives af bremsefabrikanten.
 3.5.1.1.
 Denne prøvning udføres ved en begyndelseshastighed svarende til 40 km/h for type I-prøvningen og 60 km/h for type III-prøvningen, for at vurdere bremsevirkningen med varme bremser efter type I og III-prøvningen. Type 1- og/eller type III-fadingprøvningen skal udføres umiddelbart efter denne præstationsprøvning med kolde bremser.
 3.5.1.2.
 Der foretages tre bremsninger med samme tryk (p) og en begyndelseshastighed svarende til 40 km/h (for type I-prøvning) eller 60 km/h (for type III-prøvning) ved en nogenlunde ens begyndelsestemperatur for bremsen på højst 100 °C målt på ydersiden af bremsetromlen eller bremseskiven. Bremsningerne skal foretages med det bremsecylindertryk, som er nødvendigt til at opnå bremsemoment eller -kraft svarende til et decelerationstal (z) på mindst 50 %. Bremsecylindertrykket må ikke overstige 650 kPa, og bremseindgangsmomentet (C) må ikke overstige det maksimale teknisk tilladte bremseindgangsmoment (Cmax). Gennemsnittet af de tre resultater skal udgøre præstationen med kolde bremser.
 3.5.2. Fadingprøvning (type I-prøvning)
 3.5.2.1.
 Denne prøvning udføres ved en hastighed svarende til 40 km/h ved en begyndelsestemperatur for bremsen på højst 100 °C målt på ydersiden af bremsetromlen eller bremseskiven.
 3.5.2.2.
 Der opretholdes et decelerationstal på 7 % inkl. rullemodstand (jf. punkt 3.2.4 i dette tillæg).
 3.5.2.3.
 Prøvningen foretages i løbet af 2 minutter og 33 sekunder eller ved tilbagelægning af en strækning på 1,7 km ved en hastighed på 40 km/h. Hvis prøvehastigheden ikke kan nås, kan varigheden af prøvningen forlænges i henhold til punkt 1.5.2.2 i bilag 4 til dette regulativ.
 3.5.2.4.
 Højst 60 sek. efter afslutningen af type I-prøvningen udføres en prøvning med varme bremser i henhold til punkt 1.5.3 i bilag 4 til dette regulativ ved en begyndelseshastighed på 40 km/h. Bremsecylindertrykket skal være det, der anvendes ved type 0-prøvningen.
 3.5.3. Fadingprøvning (type III-prøvning)
 3.5.3.1. Prøvemetoder for gentaget bremsning
 3.5.3.1.1. Prøvninger på bane (jf. bilag 4, punkt 1.7)
 3.5.3.1.2. Inertidynamometerprøve
 Dynamometerprøvningen efter punkt 3.2 i bilag 11, tillæg 2, kan udføres under samme betingelser som vejprøvningen i henhold til punkt 1.7.1, hvor
 3.5.3.1.3. Rullebanedynamometerprøvning
 Dynamometerprøvningen efter punkt 3.3 i bilag 11, tillæg 2, udføres under følgende betingelser:
 Antal bremsninger
 20
 Varigheden af en bremsecyklus:
 (bremsetid: 25 s, genvindingstid 35 s)
 60 s
 Prøvningshastighed
 30 km/h
 Decelerationstal
 0,06
 Rullemodstand
 0,01
 3.5.3.2. Højst 60 sek. efter afslutningen af type III-prøvningen udføres en prøvning af bremsevirkning med varme bremser i henhold til punkt 1.7.2 i bilag 4 til dette regulativ. Bremsecylindertrykket skal være det, der anvendes ved type 0-prøvningen.
 3.6. Præstationskrav til automatiske bremsejusteringsanordninger
 3.6.1. Nedenstående krav gælder for en automatisk bremsejusteringsanordning, der er monteret på en bremse, hvis præstationer kontrolleres efter forskrifterne i dette tillæg.
 Efter afslutning af prøvningerne i punkt 3.5.2.4 (type I-prøvning) eller 3.5.3.2 (type III-prøvning), kontrolleres det, at kravene i punkt 3.6.3 er opfyldt.
 3.6.2. Nedenstående krav gælder for andre automatiske bremsejusteringsanordninger, der er monteret på en bremse, for hvilken der allerede foreligger en tillæg 3-prøvningsrapport.
 3.6.2.1. Bremsevirkning
 Efter at bremsen(-erne) er opvarmet efter fremgangsmåden i punkt 3.5.2. (type I-prøvning) eller 3.5.3 (type III-prøvning), gælder én af


text:
følgende forskrifter:
 a)
 Driftsbremsesystemets bremsevirkning med varme bremser skal være ≥ 80 % af den foreskrevne type 0-bremsevirkning eller
 b)
 Bremsen aktiveres med et tryk i bremsecylinderen som ved type 0-prøvningen; ved dette tryk skal den totale stempelvandring (sA) måles og være ≤ 0,9 sp-værdien for bremsemembranen.
 sp
 =
 Ved den faktiske stempelvandring forstås den stempelvandring, hvor den resulterende kraft er 90 % af den gennemsnitlige kraft (ThA) — se punkt 2 i bilag 11 — tillæg 2 til dette regulativ.
 3.6.2.2. Efter at prøvningerne i punkt 3.6.2.1 er afsluttet, kontrolleres det, at kravene i punkt 3.6.3 er opfyldt.
 3.6.3. Friløbsprøvning
 Efter prøvningerne i punkt 3.6.1 eller 3.6.2 afkøles bremserne til en temperatur, der er repræsentativ for en kold bremse (dvs. ≤ 100 °C), og det kontrolleres, at køretøjet har friløb, idet det skal opfylde én af følgende betingelser:
 a)
 Hjulene skal dreje frit rundt (dvs. kunne drejes rundt med hånden)
 b)
 Det godtgøres, at den asymptotiske temperaturstigning i tromle/skive ved kørsel med konstant hastighed v = 60 km/h og ikke-aktiverede bremser er på højst 80 °C, i så fald anses restbremsemomentet for acceptabelt.
 3.7. Prøvningsrapport
 3.7.1.
 Resultaterne af prøvningerne i punkt 3.5 og 3.6.1 i dette tillæg rapporteres i et skema som vist i tillæg 3 til dette bilag.
 3.7.2.
 Bremsen og akslen beskrives entydigt. Akslen mærkes med nærmere oplysninger om bremser, aksel, teknisk tilladt masse og nummer på den pågældende tillæg 3-prøvningsrapport.
 3.7.3.
 For bremser med andre automatiske bremsejusteringsanordninger anføres resultaterne af prøvninger, der er udført efter punkt 3.6.2, i et skema som vist i tillæg 4 til dette bilag.
 4. EFTERPRØVNING
 4.1. Efterprøvning af komponenter
 Bremsespecifikationen for det køretøj, der søges typegodkendt, efterprøves for opfyldelse af følgende konstruktionskriterier:
 Emner
 Kriterier
 4.1.1.
 a)
 Bremsetromlens cylindriske tværsnit
 Ingen ændring tilladt
 b)
 Bremsetromle- eller bremseskivemateriale
 Ingen ændring tilladt
 c)
 Bremsetromlens eller bremseskivens masse
 Ingen ændring tilladt Kan afvige fra referencebremsetromlens eller -skivens masse med + 20 %
 4.1.2.
 a)
 Afstand mellem hjul og bremsetromlens yderside bremseskivens ydre diameter (dimension E)
 Tolerancer fastlægges af den tekniske tjeneste, der gennemfører prøvningen.
 b)
 Del af bremsetromlen eller bremseskiven, som ikke er dækket af hjulet (dimension F)
 4.1.3.
 a)
 Bremsebelægnings- eller bremseklodsmateriale
 Ingen ændring tilladt
 b)
 Bremsebelægnings- eller bremseklodsbredde
 c)
 Bremsebelægnings- eller bremseklodstykkelse
 d)
 Faktisk bremsebelægnings- eller bremseklodsareal
 e)
 Bremsebelægnings- eller bremseklodsfastgørelsesmetode
 4.1.4.
 Bremsegeometri (jf. fig. 2A eller 2B i tillæg 3)
 Ingen ændring tilladt
 4.1.5.
 Dækrulningsradius (R)
 Kan afvige afhængigt af kravene i medfør af punkt 4.3.1.4
 4.1.6.
 a)
 Gennemsnitlig kraft (THA)
 Kan afvige, såfremt den forventede præstation opfylder kravet i punkt 4.3
 b)
 Stempelkraft (s)
 c)
 Armlængde (l)
 d)
 Bremsecylindertryk (p)
 4.1.7.
 Statisk akseltryk (P)
 P må ikke overstige Pe, (jf. punkt 2)
 4.2. Efterprøvning af de afgivne bremsekræfter
 4.2.1.
 De bremsekræfter (T) for hver enkelt bremse (ved samme kontrolledningstryk pm), der er nødvendige for at producere den både for type I- og type III-prøvebetingelser specificerede kraft, må ikke være større end den Te -værdi, der er anført i bilag 11, tillæg 3, punkt 2.1 og 2.2, og som ligger til grund

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
for prøvningen af referencebremsen.
 4.3. Efterprøvning af bremsevirkningen med varme bremser
 4.3.1.
 Bremsekraften (T) for hver enkelt bremse ved et specificeret tryk (p) i bremsecylinderen og et kontrolledningstryk (pm) som anvendt under type 0-prøvningen med det pågældende påhængskøretøj bestemmes efter følgende metode:
 4.3.1.1.
 Den forventede stempelvandring (s) for den pågældende bremse bestemmes ud fra følgende udtryk:
 Denne værdi må ikke overstige sp. Hvor sp er efterprøvet og rapporteret i overensstemmelse med den i punkt 2 i bilag 19 fastlagte procedure og kun må anvendes inden det jf. punkt 3.3.1 i prøvningsrapporten i henhold til bilag 19, tillæg 1, målte trykinterval.
 4.3.1.2.
 Den gennemsnitlige kraft (ThA) fra bremsecylinderen på den pågældende bremse bestemmes ved det tryk, der er specificeret i punkt 4.3.1
 4.3.1.3.
 Bremseindgangsmomentet (C) beregnes dernæst som:
 C = ThA · l
 C må ikke overstige Cmax.
 4.3.1.4.
 Den forventede bremsevirkning for den pågældende bremse er givet ved:
 R må ikke være mindre end 0,8 Re.
 4.3.2.
 Den forventede bremsevirkning for det pågældende påhængskøretøj er givet ved:
 4.3.3.
 Bremsevirkningen med varme bremser efter type I- og type III-prøvninger bestemmes i henhold til punkt 4.3.1.1, 4.3.1.2, 4.3.1.3 og 4.3.1.4. Den resulterende forventede præstation i henhold til punkt 4.3.2 skal opfylde dette regulativs krav til det pågældende påhængskøretøj. Den værdi, der anvendes som
 »den værdi, der er målt ved type 0-prøvningen som foreskrevet i punkt 1.5.3 eller 1.7.2 i bilag 4,«
 er den værdi, der er målt ved type 0-prøvningen med det pågældende påhængskøretøj.
 TILLÆG 3
 Model for prøvningsrapport som foreskrevet i punkt 3.7.1 og 3.7.2 i tillæg 2
 PRØVNINGSRAPPORT NR. ...
 1. IDENTIFIKATION
 1.1.
 Aksel:
 Fabrikant (navn og adresse)
 Fabrikat ...
 Type ...
 Model ...
 Teknisk tilladt akseltryk (Pe) ...daN
 1.2.
 Bremse:
 Fabrikant (navn og adresse)
 Fabrikat ...
 Type ...
 Model ...
 Teknisk tilladt bremseindgangsmoment Cmax ...
 Automatisk bremsejusteringsanordning: integreret/ikke integreret (1)
 Bremsetromle eller bremseskive (1)
 Bremsetromles indre diameter eller bremseskives ydre diameter (1) ...
 Effektiv radius ...
 Tykkelse (2) ...
 Masse ...
 Materiale ...
 Bremsebelægning eller -klods (1):
 Fabrikant ...
 Type ...
 Identifikation (skal være synlig, når belægningen/klodsen er monteret på bremsebakken/bagpladen) ...
 ...
 Bredde ...
 Tykkelse ...
 Areal ...
 Fastgørelsesmetode ...
 Bremsegeometri — målskitse vedlægges for:
 tromlebremser, jf. fig. 2A
 skivebremser, jf. fig. 2B
 1.3.
 Hjul:
 Enkelt/Tvilling (1)
 Fælgdiameter (D) ...
 (Målskitse vedlægges, jf. fig. 1A eller 1B)
 1.4.
 Dæk:
 Referencerulningsradius (Re) ved referencereaktion (Pe) ...
 1.5.
 Bremsecylinder:
 Fabrikant ...
 Type (cylinder/membran) (1) ...
 Model ...
 Armlængde (le) ...
 1.6.
 Automatisk bremsejusteringsanordning (gælder ikke for integrerede automatiske bremsejusteringsanordninger) (3)
 Fabrikant (navn og adresse) ...
 Fabrikat ...
 Type ...
 Version ...
 2. REGISTREREDE PRØVNINGSRESULTATER
 (justeret for rullemodstand, 0,01 · Pe)
 Prøvning på bane/inertidynamometerprøvning/rullebanedynamometerprøvning nr. (1)
 2.1.
 For køretøjer i klasse O2 og O3:
 Prøvetype
 0
 I
 Bilag 11, tillæg 2, punkt:
 3.5.1.2.
 3.5.2.2.3.
 3.5.2.4.
 Prøvningshastighed
 km/h
 40
 40
 40
 Bremsecylindertryk pe
 kPa
 —
 —
 —
 Bremsetid
 min.
 2,55
 —
 Udviklet bremsekraft Te
 N
 Bremsevirkningsgrad Te/9,81Pe (Pe i kg)
 —
 Stempelvandring se
 mm
 —
 Bremseindgangsmoment Ce
 Nm
 —
 Tærskel for bremseindgangsmoment Co,e
 Nm
 —
 2.2.
 For køretøjer i klasse O4:
 Prøvetype


text:
0
 III
 Bilag 11, tillæg 2, punkt:
 3.5.1.2.
 3.5.3.1.
 3.5.3.2.
 Prøvningshastighed (start)
 km/h
 60
 60
 (slut)
 km/h
 Bremsecylindertryk pe
 kPa
 —
 Antal bremsninger
 —
 —
 20
 —
 Varigheden af en bremsecyklus
 s
 —
 60
 —
 Udviklet bremsekraft Te
 N
 Bremsevirkningsgrad Te/9,81Pe (Pe i kg)
 —
 Stempelvandring se
 mm
 —
 Bremseindgangsmoment Ce
 Nm
 —
 Tærskel for bremseindgangsmoment Co,e
 Nm
 —
 2.3.
 Dette punkt udfyldes kun, når bremsen har været underkastet den i punkt 4 i bilag 19 til dette regulativ fastsatte prøvningsmetode med henblik på at efterprøve bremsens egenskaber i kold stand ved hjælp af bremsefaktoren (BF) defineret som bremsens forstærkningsfaktor mellem input og output.
 2.3.1.
 Bremsefaktoren BF: ...
 3. PRÆSTATIONER FOR DEN AUTOMATISKE BREMSEJUSTERINGSANORDNING (HVIS EN SÅDAN FINDES)
 3.1.
 Friløb ifølge punkt 3.6.3 i bilag 11, tillæg 2: ja/nej (1)
 4. Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i overensstemmelse med tillæg 2 til bilag 11 og eventuelt punkt 4 i bilag 19 til regulativ 13 som ændret ved ændringsserie ....
 Teknisk tjeneste (4), som udfører prøvningen
 Underskrift: ... Dato: ...
 5. Godkendende myndighed (4)
 Underskrift: ... Dato: ...
 6. Ved afslutningen af prøvningen i punkt 3.6 i bilag 11, tillæg 2, (3) anses kravene i punkt 5.2.2.8.1 i regulativ nr. 13 for at være opfyldt / ikke at være opfyldt (1)
 Underskrift: ... Dato: ...
 Figur 1A
 Tromle-bredde
 (Xe)
 Aktive-ringstid
 (Pe)
 Dæk
 Fælg
 Be
 (mm)
 Re
 (mm)
 De
 (mm)
 Ee
 (mm)
 Fe
 (mm)
 Figur 1B
 Be
 (mm)
 De
 (mm)
 Ee
 (mm)
 Fe
 (mm)
 Re
 (mm)
 Figur 2A
 Bremsegeometri
 l = variabel mulig længde (mm)
 Bremsetype
 ae
 he
 ce
 de
 ee
 αoe
 α1e
 be
 re
 Fe
 S1e
 S2e
 S3e
 Figur 2B
 le
 (mm)
 ee
 (mm)
 de
 (mm)
 xe
 (mm)
 re
 (mm)
 be
 (mm)
 Fe
 (cm2)
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Gælder kun for skivebremser.
 (3) Udfyldes kun, når der er monteret automatisk bremsejusteringsanordning.
 (4) Skal underskrives af flere forskellige personer, selv hvis den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed er en og samme organisation, eller der alternativt udstedes en særskilt bemyndigelse fra den godkendende myndighed sammen med rapporten.
 TILLÆG 4
 Model for prøvningsrapport for en alternativ automatisk bremsejusteringsanordning som foreskrevet i punkt 3.7.3 i tillæg 2 til dette bilag
 PRØVNINGSRAPPORT NR. ...
 1. IDENTIFIKATION
 1.1.
 Aksel:
 Fabrikat ...
 Type ...
 Model ...
 Teknisk tilladt akseltryk (Pe) ...daN
 Bilag 11, tillæg 3, prøvningsrapport nr. ...
 1.2.
 Bremse:
 Fabrikat ...
 Type ...
 Model ...
 Bremsebelægning: ...
 Fabrikat/type ...
 1.3.
 Aktiveringsmekanisme: ...
 Fabrikant ...
 Type (cylinder/membran) (1) ...
 Model ...
 Armlængde (l) ... mm
 1.4.
 Automatisk bremsejusteringsanordning:
 Fabrikant (navn og adresse) ...
 Fabrikat ...
 Type ...
 Version ...
 2. REGISTREREDE PRØVNINGSRESULTATER
 2.1.
 Ydeevne for den automatiske bremsejusteringsanordning
 2.1.1.
 Driftsbremsesystemets bremsevirkning med varme bremser bestemt efter den i punkt 3.6.2.1 (a) i bilag 11, tillæg 2, fastlagte prøvning:...%
 eller
 Stempelvandring i bremsecylinderen sA bestemt efter den i punkt 3.6.2.1 (b) i bilag 11, tillæg 2, fastlagte prøvning: ... mm
 2.1.2.
 Friløb ifølge punkt 3.6.3 i bilag 11, tillæg 2: ja/nej (1)
 3. Teknisk tjeneste / godkendende myndighed (1), som har udført prøvningen:


text:
...
 4. Prøvedato: ...
 5. Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i overensstemmelse med punkt 3.6.2 i tillæg 2 til bilag 11 til regulativ 13 som ændret ved ændringsserie ...
 6. Ved afslutningen af prøvningen i punkt 5 anses kravene i punkt 5.2.2.8.1 i regulativ nr. 13 for at være: opfyldt / ikke opfyldt (1)
 7. Teknisk tjeneste (2), som udfører prøvningen
 Underskrift: ... Dato: ...
 8. Godkendende myndighed (2)
 Underskrift: ... Dato: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Skal underskrives af flere forskellige personer, selv hvis den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed er en og samme organisation, eller der alternativt udstedes en særskilt bemyndigelse fra den godkendende myndighed sammen med rapporten.
 BILAG 12
 Prøvningsforskrifter for køretøjer med påløbsbremse
 1. GENERELLE BESTEMMELSER
 1.1. Påløbsbremsesystemet til et påhængskøretøj omfatter påløbsindretningen, transmissionen og hjulbremserne, i det følgende benævnt »bremserne«.
 1.2. Påløbsindretningen er sammensat af de komponenter, der er integreret med trækanordningen (koblingshovedet).
 1.3. Transmissionen er sammensat af de komponenter, der er placeret mellem den sidste del koblingshovedet og bremsernes tilslutning.
 1.4. »Bremsen« er den del af systemet, i hvilken de kræfter, der gør modstand mod køretøjets bevægelse, udvikles. Som bremsens tilslutning regnes enten armen, som bevæger bremsenøglen, eller tilsvarende komponenter (påløbsbremse med mekanisk transmission), eller hjulcylinderen (påløbsbremse med hydraulisk transmission).
 1.5. Ved påløbsbremsesystem forstås i dette regulativ ikke sådanne systemer, hvor der fra en oplagret energibeholdning (f.eks. elektrisk, pneumatisk eller hydraulisk) i det trækkende køretøj kan overføres energi til bremsning af påhængskøretøjet, og hvor påløbskraften kun tjener til at regulere denne energioverførsel.
 1.6. Prøvning
 1.6.1.
 Bestemmelse af bremsens vigtige dele
 1.6.2.
 Bestemmelse af påløbsindretningens vigtige dele og kontrol af sidstnævntes overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.
 1.6.3.
 Kontrol af følgende på køretøjet:
 a)
 samvirkningen mellem påløbsindretningen og bremsen og
 b)
 transmissionen.
 2. SYMBOLER OG DEFINITIONER
 2.1. Anvendte enheder
 2.1.1. Masse: kg
 2.1.2. Kraft: N
 2.1.3. Tyngdeaccelerationen: g = 9,81 m/s2
 2.1.4. Moment: Nm
 2.1.5. Areal: cm2
 2.1.6. Tryk: kPa
 2.1.7. Længde: måleenheden er angivet i det enkelte tilfælde.
 2.2. Symboler, der anvendes i forbindelse med alle konstruktioner (jf. figur 1 i tillæg1 til dette bilag)
 2.2.1.
 :
 GA
 :
 den tekniske tilladte totalmasse for påhængskøretøjet som oplyst af fabrikanten
 2.2.2.
 :
 G′A
 :
 den tilladte totalmasse for påhængskøretøjet, som kan bremses med påløbsindretning, som opgivet af fabrikanten
 2.2.3.
 :
 GB
 :
 den totalmasse for påhængskøretøjet, som kan afbremses af alle påhængskøretøjets bremser i fællesskab
 GB = n · GBo
 2.2.4.
 :
 GBo
 :
 brøkdel af den tilladte totalmasse for påhængskøretøjet, som kan bremses med én bremse, som opgivet af fabrikanten
 2.2.5.
 :
 B*
 :
 nødvendig bremsekraft
 2.2.6.
 :
 B
 :
 nødvendig bremsekraft under hensyntagen til rullemodstanden
 2.2.7.
 :
 D*
 :
 tilladelig koblingskraft
 2.2.8.
 :
 D
 :
 tilladelig koblingskraft
 2.2.9.
 :
 P′
 :
 kraft udviklet af påløbsindretningen
 2.2.10.
 :
 K
 :
 påløbsindretningens komplementærkraft, som normalt defineres som kraften D i det punkt, hvor ekstrapolationen af karakteristikken P′ som funktion af D skærer abscisseaksen (jf. figur 2 og 3 i tillæg 1 til dette bilag), idet målingerne foretages ved halv


text:
påløbsvej
 2.2.11.
 :
 KA
 :
 påløbsindretningens reaktionstærskel; denne er den maksimale kortvarige trykkraft på koblingshovedet, som ikke får påløbsindretningen til at udvikle nogen kraft. Normalt bestemmes kraften KA som den værdi, der med frakoblet transmission måles ved begyndelsen af indrykning af koblingshovedet med en hastighed på 10 til 15 mm/s
 2.2.12.
 :
 D1
 :
 største trykkraft på koblingshovedet ved indrykningen af dette med hastigheden s mm/s ± 10 %, målt med frakoblet transmission
 2.2.13.
 :
 D2
 :
 største trykkraft på koblingshovedet ved trækning af dette fra maksimalt sammentrykket tilstand med hastigheden s mm/s ± 10 %, målt med frakoblet transmission
 2.2.14.
 :
 ηHo
 :
 påløbsindretningens virkningsgrad
 2.2.15.
 :
 ηH1
 :
 transmissionens virkningsgrad
 2.2.16.
 :
 ηH
 :
 samlet virkningsgrad for påløbsindretning og transmission ηH = ηHo · ηH1
 2.2.17.
 :
 s
 :
 påløbsvej i millimeter
 2.2.18.
 :
 s′
 :
 effektiv påløbsvej i millimeter bestemt efter kravene i punkt 9.4 i dette bilag
 2.2.19.
 :
 s′′
 :
 frigang i hovedcylinderen målt i millimeter ved koblingshovedet
 2.2.19.1.
 :
 sHz
 :
 stempelvandring i hovedcylinder i millimeter i henhold til figur 8 i tillæg 1 til dette bilag
 2.2.19.2.
 :
 s′′Hz
 :
 frigang i hovedcylinder i millimeter ved stempelstang i henhold til figur 8
 2.2.20.
 :
 so
 :
 tabsvej, dvs. den vej, som koblingshovedet forskyder sig, når trækanordningen bevæges fra 300 mm over vandret til 300 mm under vandret med transmissionen immobil
 2.2.21.
 :
 2sB
 :
 en bremses bakkemidtevandring (i millimeter) langs den med tilspændingsanordningen parallelle tromlediameter uden justering af bremserne
 2.2.22.
 :
 2sB
 *
 :
 mindste samlede bakkemidtevandring (i millimeter) for tromlebremser:
 2r = bremsetromlens diameter millimeter (jf. figur 4, tillæg 1 til dette bilag).
 For skivebremser med hydraulisk transmission:
 hvor
 V60
 =
 én hjulbremses væskeoptagelse ved et tryk svarende til en bremsekraft på 1,2 B* = 0,6 × GBo og maksimal dækradius
 og
 2rA
 =
 bremseskivens ydre diameter.
 (V60 er i cm3, FRZ i cm2 og rA i mm)
 2.2.23.
 :
 M*
 :
 Bremsemoment som angivet af fabrikanten i punkt 5 i tillæg 3. Dette bremsemoment skal frembringe mindst den foreskrevne bremsekraft B*
 2.2.23.1.
 :
 MT
 :
 Prøvningsbremsemoment uden monteret overbelastningsbeskyttelse (i henhold til punkt 6.2.1 nedenfor)
 2.2.24.
 :
 R
 :
 dækkets dynamiske rulningsradius (m)
 2.2.25.
 :
 n
 :
 antal bremser
 2.2.26.
 :
 Mr
 :
 Maksimalt bremsemoment som følge af maksimalt tilladt påløbsvej sr eller maksimalt væskevolumen Vr, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (herunder også rullemodstand = 0,01 · g · GBo)
 2.2.27.
 :
 sr
 :
 Maksimalt tilladt påløbsvej for bremsearmen, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns.
 2.2.28.
 :
 Vr
 :
 Maksimal tilladt væskeoptagelse ved et bremsende hjul, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns
 2.3. Symboler, der anvendes i forbindelse med påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission (jf. figur 5 i tillæg1 til dette bilag)
 2.3.1.
 :
 iHo
 :
 udveksling mellem påløbsvejen på koblingshovedet og armvandringen for enden af påløbsindretningen
 2.3.2.
 :
 iH1
 :
 udveksling mellem armvandringen for enden af påløbsindretningen og bremsearmens vandring (transmissionens udveksling)
 2.3.3.
 :
 iH
 :
 udveksling mellem påløbsvejen på koblingshovedet og bremsearmens vandring
 iH = iHo · iH1
 2.3.4.
 :
 ig
 :


text:
udveksling mellem bremsearmens vandring og bakkemidtvandringen (jf. figur 4 i tillæg 1 til dette bilag)
 2.3.5.
 :
 P
 :
 kraft på bremsearmen (jf. figur 4 i tillæg 1 til dette bilag)
 2.3.6.
 :
 Po
 :
 Bremsens tilbageføringskraft, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad, dvs. P's værdi i det punkt, hvor ekstrapolationen af funktionen M = f(P) skærer abscisseaksen (jf. figur 6 i tillæg 1 til dette bilag)
 2.3.6.1.
 :
 Por
 :
 Bremsens tilbageføringskraft, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (jf. figur 6 i tillæg1 til dette bilag)
 2.3.7.
 :
 P*
 :
 Kraft på bremsearmen til frembringelse af bremsekraften B*
 2.3.8.
 :
 PT
 :
 prøvningskraft i henhold til punkt 6.2.1
 2.3.9.
 :
 ρ
 :
 bremsens karakteristik, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad, bestemt ved følgende formel:
 M = ρ (P – Po)
 2.3.9.1.
 :
 ρr
 :
 bremsens karakteristik, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns, bestemt ved følgende formel:
 Mr = ρr (Pr – Por)
 2.4. Symboler, der anvendes i forbindelse med påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission (jf. figur 8 i tillæg1 til dette bilag)
 2.4.1.
 :
 ih
 :
 udveksling mellem påløbsvejen på koblingshovedet og hovedcylinderens stempelvandring
 2.4.2.
 :
 i′g
 :
 udveksling mellem vandringen ved hjulcylindrenes angrebspunkt og en bremsebakkes midtevandring
 2.4.3.
 :
 FRZ
 :
 for tromlebremser en hjulcylinders stempelareal; for skivebremser det samlede areal af stemplerne på den ene side af skiven
 2.4.4.
 :
 FHZ
 :
 hovedcylinderens stempelareal
 2.4.5.
 :
 p
 :
 væsketrykket i hjulcylinderen
 2.4.6.
 :
 po
 :
 tilbageføringstryk i hjulcylinderen, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad, dvs. p's værdi i det punkt, hvor ekstrapolationen af funktionen M = f(p) skærer abscisseaksen (jf. figur 7 i tillæg 1 til dette bilag)
 2.4.6.1.
 :
 por
 :
 bremsens tilbageføringstryk, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (jf. figur 7 i tillæg1 til dette bilag)
 2.4.7.
 :
 p*
 :
 Hydraulisk tryk i bremsecylinder til frembringelse af bremsekraften B*
 2.4.8.
 :
 pT
 :
 prøvningstryk i henhold til punkt 6.2.1
 2.4.9.
 :
 ρ′
 :
 bremsens karakteristik, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad, bestemt ved følgende formel:
 M = ρ′ (p - po)
 2.4.9.1.
 :
 ρ′r
 :
 bremsens karakteristik, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns, bestemt ved følgende formel:
 Mr = ρ′r (pr – por)
 2.5. Symboler, der anvendes i forbindelse med bremsekrav i relation til overbelastningsbeskyttelse
 2.5.1.
 :
 Dop
 :
 aktiveringskraften på påløbsindretningens indgangsside, når overbelastningsbeskyttelsen er aktiveret
 2.5.2.
 :
 Mop
 :
 bremsemoment, hvorved overbelastningsbeskyttelsen aktiveres (som opgivet af fabrikanten)
 2.5.3.
 :
 MTop
 :
 minimalt prøvningsbremsemoment med monteret overbelastningsbeskyttelse (i henhold til punkt 6.2.2.2)
 2.5.4.
 :
 Pop_min
 :
 kraft anvendt på bremsen, hvorved overbelastningsbeskyttelsen aktiveres (i henhold til punkt 6.2.2.1)
 2.5.5.
 :
 Pop_max
 :
 største trykkraft (når koblingshovedet trykkes helt ind) anvendt af overbelastningsbeskyttelsen på bremsen (i henhold til punkt 6.2.2.3)
 2.5.6.
 :
 pop_min
 :
 tryk anvendt på bremsen, hvorved overbelastningsbeskyttelsen aktiveres (i henhold til punkt 6.2.2.1)
 2.5.7.
 :
 pop_max
 :
 største hydrauliske tryk (når koblingshovedet trykkes helt ind) anvendt af overbelastningsbeskyttelsen på bremsen (i henhold til punkt 6.2.2.3)
 2.5.8.
 :
 PTop
 :
 minimalt prøvningsbremsekraft med monteret overbelastningsbeskyttelse (i henhold til punkt 6.2.2.2)
 2.5.9.
 :
 pTop
 :
 minimalt prøvningsbremsetryk med monteret overbelastningsbeskyttelse (i henhold til


text:
punkt 6.2.2.2).
 3. GENERELLE KRAV
 3.1.
 Overførslen af kraften fra koblingshovedet til påhængskøretøjets bremser skal ske enten ved hjælp af stangforbindelser eller ved hjælp af hydraulik. Dog kan en del af transmissionen bestå af et kabeltræk (bowdentræk); denne del skal være så kort som mulig.
 3.2.
 Alle bolte i ledforbindelserne skal være tilstrækkeligt sikrede. Desuden skal ledforbindelserne være udført selvsmørende eller være let tilgængelige for smøring.
 3.3.
 Påløbsbremseanordninger skal være således indrettet, at ingen del af transmissionen kan sætte sig i klemme eller bliver udsat for varig deformation eller brud, selv ved fuld vandring af koblingshovedet. Dette kontrolleres ved at afmontere transmissionens første komponent fra bremsearmen.
 3.4.
 Påløbsbremsesystemer skal tillade det trækkende køretøj at bakke med påhængskøretøjet, uden at der derved påføres en vedvarende kraft, som er større end 0,08 × g × GA. Anordninger, som anvendes til dette formål, skal virke automatisk og automatisk slå fra, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad.
 3.5.
 Enhver særlig anordning, som er monteret af hensyn til punkt 3.4, skal være således udformet, at parkeringsbremsevirkningen op ad en skråning ikke svækkes.
 3.6.
 Påløbsbremsesystemer kan indeholde overbelastningsbeskyttelse. De må ikke aktiveres ved en kraft, der er mindre end Dop = 1,2 · D* (når de er monteret på påløbsindretningen) eller ved en kraft, der er mindre end Pop = 1,2 · P*, eller et tryk, der er mindre end pop = 1,2 · p* (når de er monteret på hjulbremsen), når kraften P* eller trykket p* svarer til bremsekraften B* = 0,5 · g · GBo.
 4. FORSKRIFTER FOR PÅLØBSINDRETNING
 4.1.
 Påløbsindretningens glidende dele skal være så lange, at påløbsvejen også ved tilkoblet påhængskøretøj kan udnyttes fuldt ud.
 4.2.
 De mod hinanden glidende dele skal være beskyttet med en harmonikabælg eller lignende indretning. Delene skal smøres eller være fremstillet af selvsmørende materialer. Glidefladerne skal bestå af materialer, som ikke danner elektrokemiske elementer, og skal mekanisk set være således indbyrdes afstemt, at der ikke kan optræde klemning eller rivning.
 4.3.
 Påløbsindretningens reaktionstærskel (KA) må ikke være lavere end 0,02 g · G′A og ikke højere end 0,04 g · G′A.
 4.4.
 Den maksimale indrykningskraft D1 må ikke overstige 0,10 g · G′A for påhængskøretøjer med stiv trækstang og 0,067 g · G′A for flerakslede påhængskøretøjer med drejelig trækstang.
 4.5.
 Den største trækkraft D2 må ikke være lavere end 0,1 g · G′A og ikke højere end 0.5 g · G′A.
 5. UNDERSØGELSER OG MÅLINGER, SOM SKAL FORETAGES PÅ PÅLØBSINDRETNINGEN
 5.1.
 Påløbsindretninger, der indleveres til den tekniske tjeneste, prøves med henblik på overensstemmelsen med forskrifterne punkt 3 og 4 i dette bilag.
 5.2.
 For alle bremsetyper måles:
 5.2.1.
 påløbsvejen s og den effektive påløbsvej s′
 5.2.2.
 komplementærkraften K
 5.2.3.
 reaktionstærsklen KA
 5.2.4.
 indrykningskraften D1
 5.2.5.
 trækkraften D2.
 5.3.
 For påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission bestemmes:
 5.3.1.
 udvekslingen iHo ved den halve påløbsvej
 5.3.2.
 den af påløbsindretningen udviklede kraft P′ som funktion af stangkraften D.
 Ud fra en repræsentativ kurve på basis af måleresultaterne fås komplementærkraften K og virkningsgraden
 (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag)
 5.4.
 For


text:
påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission bestemmes:
 5.4.1.
 udvekslingen ih ved den halve påløbsvej
 5.4.2.
 trykket p ved hovedcylinderens tilslutning som funktion af stangkraften D og hovedcylinderens stempelareal FHZ som oplyst af fabrikanten. Ud fra en repræsentativ kurve på basis af måleresultaterne fås komplementærkraften K og virkningsgraden
 (jf. figur 3 i tillæg 1 til dette bilag)
 5.4.3.
 frigangen s′′ i hovedcylinderen, jf. punkt 2.2.19 i dette bilag
 5.4.4.
 hovedcylinderens stempelareal FHZ
 5.4.5.
 stempelvandringen sHz hovedcylinderen (i millimeter)
 5.4.6.
 frigangen s′′Hz i hovedcylinderen (i millimeter).
 5.5.
 For påløbsbremsesystemer til flerakslede påhængskøretøjer med drejelig trækstang måles tabsvejen so i henhold til punkt 9.4.1 i dette bilag.
 6. FORSKRIFTER VEDRØRENDE BREMSERNE
 6.1. Foruden selve bremserne skal fabrikanten stille følgende til rådighed for den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen: tegninger af bremserne med angivelse af hovedkomponenternes type, dimensioner og materiale og oplysninger om bremsebelægningernes fabrikat og type. For hydrauliske bremser skal tegningerne indeholde oplysning om hjulcylindrenes stempelareal FRZ. Fabrikanten skal også angive bremsemomentet M* og massen GBo, jf. punkt 2.2.4 i dette bilag.
 6.2. Prøvningsbetingelser
 6.2.1.
 Hvis der ikke er monteret overbelastningsbeskyttelse i påløbsbremsesystemet og ikke agtes monteret en sådan, skal hjulbremsen afprøves ved følgende prøvningskræfter eller -tryk:
 PT = 1,8 P* eller pT = 1,8 p* og MT = 1,8 M* alt efter behov.
 6.2.2.
 Hvis der er monteret overbelastningsbeskyttelse i påløbsbremsesystemet eller agtes monteret en sådan, skal hjulbremsen afprøves ved følgende prøvningskræfter eller -tryk:
 6.2.2.1.
 De konstruktivt bestemte værdier for en overbelastningsbeskyttelse skal angives af fabrikanten, og de må ikke være mindre end
 Pop = 1,2 P* eller pop = 1,2 p*
 6.2.2.2.
 Intervallerne for minimal prøvningskraft PTop eller prøvningstryk pTop og minimalt prøvningsmoment MTop er:
 PTop = 1,1 til 1,2 P* eller pTop = 1,1 til 1,2 p*
 og MTop = 1,1 til 1,2 M*
 6.2.2.3.
 Maksimalværdierne (Pop_max eller pop_max) for overbelastningsbeskyttelsen skal angives af fabrikanten og må ikke overstige henholdsvis PT eller pT.
 7. UNDERSØGELSER OG MÅLINGER, SOM SKAL FORETAGES PÅ BREMSERNE
 7.1. Bremser og komponenter, der indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen, prøves med henblik på overensstemmelsen med forskrifterne punkt 6 i dette bilag.
 7.2. Der skal bestemmes følgende:
 7.2.1.
 Mindste bremsebakkevandring 2sB*
 7.2.2.
 Bremsebakkemidtevandringen 2sB (skal være større end 2sB*)
 7.3. For bremser med mekanisk transmission bestemmes:
 7.3.1.
 Udvekslingsforholdet ig (jf. figur 4 i tillæg 1 til dette bilag)
 7.3.2.
 Kraften P* for bremsemomentet M*
 7.3.3.
 Bremsemomentet M* som en funktion af kraften P* anvendt på bremsearmen i systemer med mekanisk transmission.
 Rotationshastigheden for bremsefladerne skal svare til en begyndelseshastighed for køretøjet på 60 km/h, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad, og 6 km/h, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns. Følgende skal udledes af den kurve, der opnås på basis af disse målinger (jf. figur 6 i tillæg 1 til dette bilag):
 7.3.3.1.
 Bremsens tilbageføringskraft Po og karakteristikværdien ρ, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad
 7.3.3.2.
 Bremsens tilbageføringskraft Por og karakteristikværdien ρ, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns
 7.3.3.3.
 Det maksimale bremsemoment Mr indtil den maksimalt tilladte vandring sr, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (jf. figur 6 i bilag 1 til dette


text:
bilag)
 7.3.3.4.
 Maksimalt tilladt vandring for bremsearmen, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (jf. figur 6 i tillæg1 til dette bilag).
 7.4. For bremser med hydraulisk transmission bestemmes:
 7.4.1.
 Udvekslingsforholdet ig′ (jf. figur 8 i tillæg 1 til dette bilag)
 7.4.2.
 Trykket p* for bremsemomentet M*
 7.4.3.
 Bremsemomentet M* som en funktion af trykket p* i bremsecylinderen i systemer med hydraulisk transmission.
 Rotationshastigheden for bremsefladerne skal svare til en begyndelseshastighed for køretøjet på 60 km/h, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad, og 6 km/h, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns. Følgende skal udledes af den kurve, der opnås på basis af disse målinger (jf. figur 7 i tillæg 1 til dette bilag):
 7.4.3.1.
 Tilbageføringstrykket po og karakteristikværdien ρ′, når påhængskøretøjet bevæger sig fremad
 7.4.3.2.
 Tilbageføringstrykket por og karakteristikværdien ρ′r, når påhængskøretøjet bevæger sig bagud.
 7.4.3.3.
 Det maksimale bremsemoment Mr indtil maksimal tilladt væskeoptagelse Vr, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (jf. figur 7 i tillæg 1 til dette bilag)
 7.4.3.4.
 Maksimal væskeoptagelse Vr ved et bremsende hjul, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (jf. figur 7 i bilag 1).
 7.4.4.
 Bremsecylinderens stempelareal FRZ.
 7.5. Alternativ procedure type I-prøvning
 7.5.1.
 Type I-prøvning efter bilag 4, punkt 1.5, behøver ikke med henblik på forskrifterne i bilag 4, punkt 1.5.2 og 1.5.3, udføres på et køretøj, der er indleveret til typegodkendelse, hvis bremsesystemets komponenter prøves på inertidynamometer.
 7.5.2.
 Den alternative procedure for type I-prøvningen udføres i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 11, tillæg 2, punkt 3.5.2 (analogt hermed for skivebremser).
 8. PRØVNINGSRAPPORTER
 Ansøgninger om godkendelse af påhængskøretøjer med påløbsbremsesystem skal vedlægges prøvningsrapporterne vedrørende påløbsindretningen og bremserne og prøvningsrapporterne vedrørende samvirkningen mellem påløbsindretningen, transmissionen og bremserne på påhængskøretøjet; rapporterne skal mindst indeholde de i tillæg 2, 3 og 4 til dette bilag anførte oplysninger.
 9. PÅLØBSINDRETNINGENS SAMVIRKNING MED KØRETØJSBREMSERNE
 9.1. Køretøjet kontrolleres med henblik på at efterprøve, om påløbsbremsesystemet opfylder de fastsatte forskrifter på grundlag af specifikationerne for påløbsindretningen (tillæg 2) og bremserne (tillæg 3) og specifikationerne for påhængskøretøjet i punkt 4 i tillæg 4.
 9.2. Generelle prøvninger gældende alle konstruktioner
 9.2.1. Dele af transmissionen, som hverken er kontrolleret i forbindelse med prøvningen af påløbsindretningen eller bremserne, skal prøves på køretøjet. Prøvningsresultaterne anføres i tillæg 4 (f.eks. iH1 og ηH1).
 9.2.2. Masse
 9.2.2.1.
 Påhængskøretøjets totalmasse GA må ikke overstige den totalmasse G′A, som påløbsindretningen er godkendt til.
 9.2.2.2.
 Påhængskøretøjets totalmasse GA må ikke overstige den totalmasse GB, som kan afbremses af alle påhængskøretøjets bremser i fællesskab.
 9.2.3. Kræfter
 9.2.3.1.
 Reaktionstærsklen KA må ikke være mindre end 0,02 g · GA og ikke større end 0,04 g · GA.
 9.2.3.2.
 Den maksimale indrykningskraft D1 må ikke overstige 0,10 g · GA for påhængskøretøjer med stiv trækstang og 0,067 g · GA for flerakslede påhængskøretøjer med drejelig trækstang.
 9.2.3.3.
 Den største trækkraft D2 skal være mellem 0,1 g · GA og 0,5 g · GA.
 9.3. Kontrol for tilstrækkelig bremsevirkning
 9.3.1.
 Summen af de bremsende kræfter ved omkredsen af påhængskøretøjets hjul skal mindst være B* = 0,50 g · GA, heri indbefattet en rullemodstand på 0,01 g · GA, hvilket svarer


text:
til en bremsekraft B på 0,49 g · GA. Den største tilladte stangkraft bliver således:
 D* = 0,067 g · GA
 for flerakslede påhængskøretøjer med drejelig trækstang og
 D* = 0,10 g · GA
 påhængskøretøjer med stiv trækstang.
 Til kontrol af, om disse forskrifter er overholdt, benyttes følgende uligheder:
 9.3.1.1.
 For påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission:
 9.3.1.2.
 For påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission:
 9.4. Kontrol af påløbsvej
 9.4.1.
 Ved påløbsindretninger for flerakslede påhængskøretøjer med drejelig trækstang, hvis stangsystem afhænger af trækanordningens stilling, skal påløbsvejen s mindst være tabsvejen so større end den effektive påløbsvej s′. Tabsvejen so må højst være 10 % af den effektive påløbsvej s′.
 9.4.2.
 Den effektive påløbsvej s′ bestemmes som følger for en- og flerakslede påhængskøretøjer:
 9.4.2.1.
 Hvis stangsystemet påvirkes af trækanordningens vinkelstilling, er
 s′ = s - so
 9.4.2.2.
 Hvis der ikke er nogen tabsvej, er
 s′ = s
 9.4.2.3.
 For bremsesystemer med hydraulisk transmission gælder følgende:
 s′ = s - s′′.
 9.4.3.
 Til kontrol af, om påløbsvejen er tilstrækkeligt stor, benyttes følgende uligheder:
 9.4.3.1.
 For påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission:
 9.4.3.2.
 For påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission:
 9.5. Supplerende kontrol
 9.5.1.
 For påløbsbremsesystemer med mekanisk transmission undersøges det, om stangsystemet, der overfører kraften fra påløbsindretningen til bremserne, er korrekt monteret.
 9.5.2.
 For påløbsbremsesystemer med hydraulisk transmission undersøges det, om hovedcylinderens stempelvandring mindst har størrelsen s/ih. En lavere værdi er ikke tilladt.
 9.5.3.
 Køretøjets almindelige reaktion under bremsning kontrolleres ved en vejprøve, idet hastighed, bremsekraft og bremseaktiveringshastighed varieres. Selvforstærkende og udæmpede svingninger er ikke tilladt.
 10. GENERELLE BEMÆRKNINGER
 Ovenstående forskrifter gælder for de mest almindelige arrangementer for påløbsbremsesystemer med mekanisk eller hydraulisk transmission, hvor især alle påhængskøretøjets hjul er monteret med samme bremsetype og samme dæktype. I forbindelse med mindre almindelige arrangementer tilpasses ovennævnte forskrifter til de specifikke omstændigheder.
 TILLÆG 1
 Figur 1
 Symboler, der anvendes i forbindelse med alle konstruktioner
 (jf. punkt 2.2 i dette bilag)
 Figur 2
 Mekanisk transmission
 (jf. punkt 2.2.10 og 5.3.2 i dette bilag)
 Figur 3
 Hydraulisk transmission
 (jf. punkt 2.2.10 og 5.4.2 i dette bilag)
 Figur 4
 Kontrol af bremser
 (jf. punkt 2.2.22 og 2.3.4 i dette bilag)
 Figur 5
 Bremsesystem med mekanisk transmission
 (jf. punkt 2.3 i dette bilag)
 Figur 6
 Mekanisk bremse
 (jf. punkt 2 i dette bilag)
 Figur 7
 Hydraulisk bremse
 (jf. punkt 2 i dette bilag)
 Figur 8
 Bremsesystem med hydraulisk transmission
 (jf. punkt 2 i dette bilag)
 TILLÆG 2
 PRØVNINGSRAPPORT OM PÅLØBSINDRETNINGEN FOR PÅLØBSBREMSESYSTEMER
 1.
 Fabrikant ...
 2.
 Fabrikat ...
 3.
 Type ...
 4.
 Specifikationer for de påhængskøretøjer, som påløbsindretningen ifølge fabrikanten er beregnet til:
 4.1.
 massen G′A = ...kg
 4.2.
 tilladt lodret statisk kraft ved trækanordningens koblingshoved ... N
 4.3.
 påhængskøretøj med stiv trækstang/påhængskøretøj med hængslet trækstang (1)
 5.
 Kort beskrivelse
 (Fortegnelse over de vedlagte planskitser og målskitser)
 6.
 Diagram, der viser princippet for påløbsindretningen
 7.
 Påløbsvejen s = ...mm
 8.
 Påløbsindretningens udveksling:
 8.1.
 med mekanisk transmission (1)
 iHo = fra ...til ... (2)
 8.2.
 med hydraulisk transmission (1)
 ih = fra ...til ... (2)
 FHZ = ...cm2
 hovedcylinderens stempelvandring sHz ... mm
 frigangen i hovedcylinderen s′′Hz


text:
...mm
 9.
 Prøvningsresultater:
 9.1.
 Virkningsgrad
 med mekanisk transmission (1) ηH = ...
 med hydraulisk transmission (1) ηH = ...
 9.2.
 Komplementærkraften K = ... N
 9.3.
 Største trykkraft D1 = ... N
 9.4.
 Største trækkraft D2 = ... N
 9.5.
 Reaktionstærsklen KA = ... N
 9.6.
 Tabsvej og frigang:
 hvis påvirket af trækanordningens
 stilling so
 (1) = ... mm
 med hydraulisk transmission s′′ (1) = s′′Hz · ih = ... mm
 9.7.
 Effektiv påløbsvej s′ = ...mm
 9.8.
 Der er monteret/ikke monteret (1) overbelastningsbeskyttelse som beskrevet i punkt 3.6 i dette bilag.
 9.8.1.
 Hvis overbelastningsbeskyttelsen er monteret før påløbsindretningens transmissionsarm
 9.8.1.1.
 Overbelastingsbeskyttelsens tærskelkraft
 Dop = ... N
 9.8.1.2.
 Hvis overbelastningsbeskyttelsen er mekanisk (1)
 den største kraft, som påløbsindretningen kan frembringe
 P′max/iHo = Pop_max = ...N
 9.8.1.3.
 Hvis overbelastningsbeskyttelsen er hydraulisk (1)
 det tryk, som påløbsindretningen kan frembringe
 p′max/ih = pop_max = ... N/cm2
 9.8.2.
 Hvis overbelastningsbeskyttelsen er monteret efter påløbsindretningens transmissionsarm
 9.8.2.1.
 Overbelastingsbeskyttelsens tærskelkraft
 hvis overbelastningsbeskyttelsen er mekanisk (1)
 Dop.iHo = ... N
 hvis overbelastningsbeskyttelsen er hydraulisk (1)
 Dop.ih = ... N
 9.8.2.2.
 Hvis overbelastningsbeskyttelsen er mekanisk (1)
 den største kraft, som påløbsindretningen kan frembringe
 P′max = Pop_max = ... N
 9.8.2.3.
 Hvis overbelastningsbeskyttelsen er hydraulisk (1)
 det tryk, som påløbsindretningen kan frembringe
 p′max = pop_max = ...N/cm2
 10.
 Ovenfor beskrevne påløbsindretning opfylder/opfylder ikke (1) kravene i punkt 3, 4 og 5 i dette bilag.
 Dato ...
 Underskrift ...
 11.
 Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i henhold til de relevante bestemmelser i bilag 12 til regulativ 13 som ændret ved ændringsserie ...
 Teknisk tjeneste (3), som udfører prøvningen
 Underskrift: ... Dato: ...
 12.
 Godkendende myndighed (3)
 Underskrift: ... Dato: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Anfør, hvilke længdemål, der er benyttet til bestemmelse af iHo eller ih.
 (3) Skal underskrives af flere forskellige personer, selv hvis den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed er en og samme organisation, eller der alternativt udstedes en særskilt bemyndigelse fra den godkendende myndighed sammen med rapporten.
 TILLÆG 3
 PRØVNINGSRAPPORT FOR BREMSE
 1.
 Fabrikant ...
 2.
 Fabrikat ...
 3.
 Type ...
 4.
 Tilladt masse pr. hjul GBo = ... kg
 5.
 Bremsemoment M* (som oplyst af fabrikanten i henhold til punkt 2.2.23 i
 dette bilag) = ...Nm
 6.
 Dækkenes dynamiske rulningsradius
 Rmin = ...m Rmax = ...m
 7.
 Kort beskrivelse
 (Fortegnelse over de vedlagte planskitser og målskitser)
 8.
 Diagram, der viser princippet for bremsen
 9.
 Prøvningsresultater:
 mekanisk bremse (1)
 hydraulisk bremse (1)
 9.1.
 Udveksling
 ig = ... (2)
 9.1.A.
 Udveksling
 i′g = ... (2)
 9.2.
 Vandring
 sB = ...mm
 9.2.A.
 Vandring
 sB = ...m
 9.3.
 Foreskrevet vandring
 sB* = ...mm
 9.3.A.
 Foreskrevet vandring
 sB* = ...mm
 9.4.
 Tilbageføringskraft
 Po = ...N
 9.4.A.
 Tilbageføringstryk
 po = ... N/cm2
 9.5.
 Koefficient (karakteristik)
 ρ = ... m
 9.5.A.
 Koefficient (karakteristik)
 ρ′ = ...m
 9.6.
 Der er monteret/ikke monteret (1) overbelastningsbeskyttelse jf. punkt 3.6 i dette bilag
 9.6.A.
 Der er monteret/ikke monteret (1) overbelastningsbeskyttelse jf. punkt 3.6 i dette bilag
 9.6.1.
 Bremsemoment, der aktiverer overbelastningsbeskyttelsen
 Mop = ... Nm
 9.6.1.A.
 Bremsemoment, der aktiverer overbelastningsbeskyttelsen
 Mop


text:
= ... Nm
 9.7.
 Kraft ved M*
 P* = ... N
 9.7.A.
 Tryk ved M*
 p* = ... N/cm2
 9.8.A.
 Hjulcylinderens stempelareal
 FRZ = ...cm2
 9.9.A.
 (for skivebremser)
 Væskeoptagelse
 V60 = ...cm3
 9.10.
 Driftsbremsens bremsevirkning, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (jf. figur 6 og 7 i tillæg1 til dette bilag)
 9.10.1.
 Største bremsemoment (jf. fig. 6) Mr = ... Nm
 9.10.1.A.
 Største bremsemoment (jf. fig. 7) Mr = ... Nm
 9.10.2.
 Maksimal tilladt vandring sr = ... mm
 9.10.1.A.
 Maksimal tilladt væskeoptagelse Vr = ... cm3
 9.11.
 Andre bremsekarakteristika, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (jf. figur 6 og 7 i tillæg1 til dette bilag)
 9.11.1.
 Bremsens tilbageføringskraft Por = ... N
 9.11.1.A.
 Bremsens tilbageføringstryk Por = ... N/cm2
 9.11.2.
 Bremsekarakteristik ρr = ...m
 9.11.2.A.
 Bremsekarakteristik ρ′r= ...m
 9.12.
 Prøvning jf. punkt 7.5 i dette bilag (hvis relevant) (justeret for rullemodstand svarende til 0,01 · g · Gbo)
 9.12.1.
 Type 0-prøvning
 Prøvningshastighed = ... km/h
 Bremsekoefficient = ...%
 Aktiveringskraft = ...N
 9.12.2.
 (Type I-bremseprøvning).
 Prøvningshastighed = ... km/h
 Vedvarende bremsekoefficient = ...%
 Bremsetid = ... minutter
 Bremsevirkning med varme bremser = ... %
 (udtrykt som procent af resultatet af ovennævnte type-0-prøvning i 9.12.1)
 Aktiveringskraft = ...N
 10.
 Den ovenfor beskrevne bremse opfylder/opfylder ikke (1) forskrifterne i punkt 3 og 6 i bestemmelserne i dette bilag om køretøjer med påløbsbremsesystem.
 Bremsen kan / kan ikke (1) anvendes til i et påløbsbremsesystem uden overbelastningsbeskyttelse.
 Dato: ...
 Underskrift: ...
 11.
 Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i henhold til de relevante bestemmelser i bilag 12 til regulativ 13 som ændret ved ændringsserie ....
 Teknisk tjeneste (3), som udfører prøvningen
 Dato: ...
 Underskrift: ...
 12.
 Godkendende myndighed (3)
 Dato: ...
 Underskrift: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Anfør, hvilke længdemål, der er benyttet til bestemmelse af ig eller i′g.
 (3) Skal underskrives af flere forskellige personer, selv hvis den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed er en og samme organisation, eller der alternativt udstedes en særskilt bemyndigelse fra den godkendende myndighed sammen med rapporten.
 TILLÆG 4
 Prøvningsrapport vedrørende samvirkningen mellem påløbsindretningen for påløbsbremsen, transmissionen og bremserne på påhængskøretøjet
 1.
 Påløbsindretning ...
 beskrevet i vedlagte prøvningsrapport (jf. tillæg 2 til dette bilag)
 Valgt udveksling:
 iHo
 (1) = ... (2) eller ih
 (1) = ... (2)
 (skal ligge i det interval, der er angivet i punkt 8.1 eller 8.2 i tillæg 2 til dette bilag)
 2.
 Bremser
 beskrevet i vedlagte prøvningsrapport (jf. tillæg 3 til dette bilag)
 3.
 Transmission på påhængskøretøjet
 3.1.
 Kort beskrivelse med diagram, der viser princippet for bremsen
 3.2.
 Udveksling og virkningsgrad for den mekaniske transmission på påhængskøretøjet
 iH1
 (1) = ... (2)
 ηH1
 (1) = ...
 4.
 Påhængskøretøj
 4.1.
 Fabrikant ...
 4.2.
 Fabrikat ...
 4.3.
 Type ...
 4.4.
 Type trækstangsforbindelse: påhængskøretøj med stiv trækstang/påhængskøretøj med hængslet trækstang (1)
 4.5.
 Antal bremser n = ...
 4.6.
 Teknisk tilladt totalmasse GA = ...kg
 4.7.
 Dækkenes dynamiske rulningsradius R = ...m
 4.8.
 Tilladelig koblingskraft
 D* = 0,10 g GA
 (1) = ...N
 eller
 D* = 0,067 g GA
 (1) = ...N
 4.9.
 Nødvendig


text:
bremsekraft B* = 0,50 g GA = ...N
 4.10.
 Bremsekraften B = 0,49 g GA = ...N
 5.
 Samvirkning - Prøvningsresultater
 5.1.
 Reaktionstærsklen 100 · KA/(g · GA) = ...
 (skal ligge mellem 2 og 4)
 5.2.
 Største trykkraft 100 · D1/(g · GA) = ...
 (må ikke være større end 10 for påhængskøretøjer med stiv trækstang og ikke større end 6,7 for flerakslede påhængskøretøjer med hængslet trækstang)
 5.3.
 Største trækkraft 100 · D2/(g · GA) = ...
 (skal ligge mellem 10 og 50)
 5.4.
 Teknisk tilladt totalmasse for påløbsindretningen
 G′A = ...kg
 (må ikke være mindre end GA)
 5.5.
 Teknisk tilladt totalmasse for alle påhængskøretøjets bremser
 GB = n · GBo = ...kg
 (må ikke være mindre end GA)
 5.6.
 Bremsernes bremsemoment
 n · M* /(B · R) = ...
 (må ikke være mindre end 1,0)
 5.6.1.
 Der er/er ikke (1) monteret overbelastningsbeskyttelse som beskrevet i punkt 3.6 i dette bilag på påløbsindretningen/på bremserne (1)
 5.6.1.1.
 hvis der er en mekanisk overbelastningsbeskyttelse på påløbsindretningen (1)
 n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max)= ...
 (må ikke være mindre end 1,2)
 5.6.1.2.
 hvis der er en hydraulisk overbelastningsbeskyttelse på påløbsindretningen (1)
 p* / p′max = ...
 (må ikke være mindre end 1,2)
 5.6.1.3.
 hvis overbelastningsbeskyttelsen er monteret på påløbsindretningen
 reaktionstærsklen Dop/D* = ...
 (må ikke være mindre end 1,2)
 5.6.1.4.
 hvis overbelastningsbeskyttelsen er monteret på bremsen:
 reaktionstærsklen n · Mop/(B · R) = ...
 (må ikke være mindre end 1,2)
 5.7.
 Påløbsbremsesystem med mekanisk transmission (1)
 5.7.1.
 iH = iHo · iH1 = ...
 5.7.2.
 ηH = ηHo · ηH1 = ...
 5.7.3.
 (må ikke være større end: iH)
 5.7.4.
 (må ikke være mindre end: iH)
 5.7.5.
 Forholdet s'/iH = ...
 når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (må ikke være større end: sr)
 5.7.6.
 Bremsemoment, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (herunder også rullemodstand)
 0,08 · g · GA · R = ... Nm
 (må ikke være større end: n · Mr)
 5.8.
 Påløbsbremsesystem med hydraulisk transmission (1)
 5.8.1.
 ih/FHZ = ...
 5.8.2.
 (må ikke være større end: ih/FHZ)
 5.8.3.
 (må ikke være mindre end: ig/FHZ)
 5.8.4.
 s/ih = ...
 (skal være lig med eller mindre end hovedcylinderens stempelvandring, jf. tillæg 2, punkt 8.2)
 5.8.5.
 Forholdet s′/FHZ = ...
 når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (må ikke være større end: Vr)
 5.8.6.
 Bremsemoment, når påhængskøretøjet bevæger sig baglæns (herunder også rullemodstand)
 0,08 · g · GA · R = ...Nm
 (må ikke være større end: n · Mr)
 6.
 Ovenfor beskrevne påløbsindretning opfylder/opfylder ikke (1) kravene i punkt 3 til 9 i dette bilag.
 Underskrift ...Dato ...
 7.
 Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i henhold til de relevante bestemmelser i bilag 12 til regulativ 13 som ændret ... ved ændringsserie.
 Teknisk tjeneste (3), som udfører prøvningen
 Underskrift... Dato ...
 8.
 Godkendende myndighed (3)
 Underskrift... Dato ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Anfør, hvilke længdemål, der er brugt til bestemmelse af iHo, ih, iH1.
 (3) Skal underskrives af flere forskellige personer, selv hvis den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed


text:
er en og samme organisation, eller der alternativt udstedes en særskilt bemyndigelse fra den godkendende myndighed sammen med rapporten.
 BILAG 13
 FORSKRIFTER FOR PRØVNING AF KØRETØJER MED ANTIBLOKERINGSSYSTEM
 1. GENERELT
 1.1.
 I dette bilag fastlægges forskrifter for køretøjer med antiblokeringssystem. Derudover skal motorkøretøjer, der er godkendt til at trække et påhængskøretøj, og påhængskøretøjer med trykluftbremser, når disse køretøjer er belæsset, opfylde kompatibilitetskravene i bilag 10 til dette regulativ. For alle belæsningsforhold skal der dog udvikles et decelerationstal mellem 20 kPa og 100 kPa eller det hertil svarende digitale kravsværdi ved kontrolledningens slangekobling(er).
 1.2.
 Kendte antiblokeringssystemer består af en eller flere følere, en eller flere kontrolanordninger og en eller flere modulatorer. Anordninger af anden konstruktion, som måtte fremkomme senere, og andre systemer, som indbefatter en antiblokeringsfunktion, anses for antiblokeringssystemer i henhold til dette bilag og bilag 10, såfremt de har en virkning svarende til den, som foreskrives i dette bilag.
 2. DEFINITIONER
 2.1.
 Ved »antiblokeringssystem« forstås en komponent i driftsbremseapparatet, som automatisk kontrollerer graden af slip i hjulets (hjulenes) rotationsretning på et eller flere hjul under bremsning.
 2.2.
 Ved »føler« forstås en komponent, der har til opgave at registrere hjulets (hjulenes) rotationstilstand eller køretøjets dynamiske tilstand og overføre denne til kontrolanordningen.
 2.3.
 Ved »kontrolanordning« forstås en komponent, der skal vurdere de modtagne data fra føleren(-erne) og videresende et signal til modulatoren.
 2.4.
 Ved »modulator« forstås en komponent, der skal regulere bremsekraften(-kræfterne) i overensstemmelse med det indkommende signal fra kontrolanordningen.
 2.5.
 Ved »direkte kontrolleret hjul« forstås et hjul, hvis bremsekraft moduleres i overensstemmelse med data fra mindst dets egen føler. (1)
 2.6.
 Ved »indirekte kontrolleret hjul« forstås et hjul, hvis bremsekraft reguleres i overensstemmelse med data fra et andet (andre) hjuls føler(-e). (1)
 2.7.
 Ved »udførelse af komplette cyklusser« forstås den gentagne modulering af bremsekraften, som foretages af antiblokeringssystemet for at forhindre blokering af direkte kontrollerede hjul. En bremsning, som kun omfatter én enkelt modulering indtil standsning, anses ikke for at modsvare denne definition.
 For påhængskøretøjer med pneumatiske bremsesystemer udfører det blokeringsfrie antiblokeringssystem kun komplette cyklusser, når det tryk, der er til rådighed ved bremsecylinderen på et hvilket som helst direkte kontrolleret hjul, er mere end 100 kPa over det største indkoblingstryk i løbet af en prøvning. Det til rådighed stående fødetryk må ikke øges til over 800 kPa.
 3. KATEGORIER AF ANTIBLOKERINGSSYSTEMER
 3.1. Et køretøj anses for at have antiblokeringssystem i den i bilag 10, punkt 1, anvendte forstand, hvis det er udstyret med et af følgende systemer:
 3.1.1. Antiblokeringssystem af kategori 1
 Køretøjer med antiblokeringssystem af kategori 1 skal opfylde alle relevante forskrifter i dette bilag.
 3.1.2. Antiblokeringssystem af kategori 2
 Køretøjer med antiblokeringssystem af kategori 2 skal opfylde alle relevante forskrifter i dette bilag bortset fra forskrifterne i punkt 5.3.5.
 3.1.3. Antiblokeringssystem af kategori 3
 Køretøjer med antiblokeringssystem af kategori 3 skal opfylde alle relevante forskrifter i dette bilag bortset fra forskrifterne i punkt 5.3.4 og 5.3.5. På sådanne køretøjer skal aksler (eller bogier), som ikke er udstyret med mindst ét direkte kontrolleret hjul, opfylde bestemmelserne i bilag 10


text:
for udnyttet friktionskoefficient og rækkefølgen for blokering, med hensyn til henholdsvis decelerationstal og belæsning. Disse krav kan kontrolleres på vejbelægninger med høj eller lav friktion (henholdsvis ca. 0,8 og højst 0,3) ved at tilpasse kraften på driftsbremsens betjeningsanordning.
 3.2. Et påhængskøretøj skal anses for at være udstyret med et antiblokeringssystem som omhandlet i punkt 1 i bilag 10 til dette regulativ, hvis mindst to hjul, ét på hver side af køretøjet, er direkte kontrolleret og alle øvrige hjul er direkte eller indirekte kontrolleret af antiblokeringssystemet. For påhængsvogne gælder endvidere, at mindst to hjul på én foraksel og to hjul på én bagaksel skal være direkte kontrolleret, at disse aksler hver skal have mindst én uafhængig modulator, og at alle øvrige hjul skal være direkte eller indirekte kontrolleret. Derudover skal det med antiblokeringssystem udstyrede påhængskøretøj opfylde ét at følgende krav:
 3.2.1. Antiblokeringssystem af kategori A
 Et påhængskøretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem af kategori A, skal opfylde alle relevante forskrifter i dette bilag.
 3.2.2. Antiblokeringssystem af kategori B
 Et påhængskøretøj, der er udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem af kategori B, skal opfylde alle relevante forskrifter i dette bilag, undtagen kravene i punkt 6.3.2.
 4. GENERELLE KRAV
 4.1.
 Enhver strømafbrydelse eller uregelmæssighed i en føler, som påvirker systemets evne til at opfylde funktions- og præstationskravene i dette bilag, herunder fejl i strømforsyning og tilledning(er) til kontrolanordning(er) (2) og modulator(er), skal meddelels føreren via et særligt optisk advarselssignal. Den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.2, skal anvendes til dette formål.
 4.1.1.
 Uregelmæssigheder i følere, som ikke kan detekteres under statiske betingelser, skal detekteres senest, når køretøjets hastighed overstiger 10 km/h (3). Med henblik på at forhindre ukorrekte fejlindikationer, når en sensor ikke genererer køretøjets hastighed som følge af, at hjulet ikke roterer, er forsinket kontrol tilladt, men skal detekteres senest, når køretøjets hastighed overstiger 15 km/h.
 4.1.2.
 Når der sættes strøm til antiblokeringssystemet, mens køretøjet holder stille, skal de(n) elektrisk styrede pneumatiske modulatorventil(-er) gennemløbe mindst én cyklus.
 4.2.
 Motorkøretøjer, der er udstyret med antiblokeringssystem, og som er godkendt til tilkobling af påhængskøretøj udstyret med et sådant system, skal være forsynet med et separat optisk advarselssignal for påhængskøretøjets antiblokeringssystem, som opfylder kravene i punkt 4.1 i dette tillæg. De særskilte gule kontrollamper jf. punkt 5.2.1.29.2 skal anvendes til dette formål og aktiveres via pol nr. 5 i ISO 7638:1997-forbindelsesstikket (4).
 4.3.
 Dersom antiblokeringssystemet svigter, skal restbremsevirkningen svare til den, som kræves for det pågældende køretøj, hvis en komponent i driftsbremsens transmission svigter (jf. punkt 5.2.1.4 i dette regulativ). Dette krav må ikke ses som en afvigelse fra kravene vedrørende nødbremsning. For påhængskøretøjer skal restbremsevirkningen ved svigt i antiblokeringssystemet som omhandlet i punkt 4.1 være mindst 80 % af den præstation, der kræves af det pågældende påhængskøretøjs driftsbremse i belæsset stand.
 4.4.
 Antiblokeringssystemets funktion må ikke kunne forstyrres af magnetiske eller elektriske felter. Denne betingelse anses for opfyldt, hvis regulativ nr. 10 som ændret ved ændringsserie 02 er overholdt.
 4.5.
 Der må ikke findes nogen manuel anordning til at afbryde eller ændre funktionsmåde (5)


text:
for antiblokeringssystemet, undtagen når det gælder motorkøretøjer i klasse N2 og N3 som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3). Er et køretøj i klasse N2 eller N3 udstyret med en sådan anordning, skal den opfylde følgende krav:
 4.5.1.
 Med det blokeringsfri bremsesystem frakoblet eller dets funktionsmåde ændret ved hjælp af den anordning, der er omhandlet i punkt 4.5, skal motorkøretøjet opfylde alle krav i bilag 10 til dette regulativ.
 4.5.2.
 Et optisk advarselssignal skal meddele føreren, at det blokeringsfri bremsesystem er frakoblet eller dets funktionsmåde er ændret; den gule kontrollampe for defekt blokeringsfrit bremsesystem, jf. punkt 5.2.1.29.1.2 kan anvendes til dette formål.
 Kontrollampen skal lyse konstant (ikke blinke).
 4.5.3.
 Det blokeringsfri bremsesystem skal automatisk genindkobles/vende tilbage til indstillingen for kørsel på vej, når tændingen atter slås til.
 4.5.4.
 I den instruktionsbog, som fabrikanten leverer sammen med køretøjet, skal føreren advares mod følgerne af, at det blokeringsfri bremsesystem kobles fra, eller dets funktionsmåde ændres.
 4.5.5.
 Det tillades, at det ved hjælp af anordningen i punkt 4.5 sammen med det trækkende køretøj er muligt at frakoble eller ændre funktionsmåden for påhængskøretøjets blokeringsfri bremsesystem. En særskilt anordning for påhængskøretøjet alene er ikke tilladt.
 4.6.
 Køretøjer, der er udstyret med integreret retardersystem, skal også være udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem, der virker på retardersystemets driftsbremse for den af retardersystemet kontrollerede aksel og på selve retardersystemet, og opfylde de relevante forskrifter i dette bilag.
 5. SÆRLIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE MOTORKØRETØJER
 5.1. Energiforbrug
 På motorkøretøjer med antiblokeringssystem skal bremsevirkningen bevares selv under fuld bremsning med driftsbremsen i længere tidsrum. Opfyldelsen af dette krav kontrolleres ved følgende prøvninger:
 5.1.1. Prøvningsmetode
 5.1.1.1.
 Begyndelsesniveauet i energibeholderen(-beholderne) skal være som angivet af fabrikanten. Dette niveau skal mindst være sådan, at der opnås den virkning, som kræves for driftsbremsen, når køretøjet er belæsset.
 Energibeholdere, der er beregnet til andet formål end bremsning, skal være frakoblet.
 5.1.1.2.
 Med en begyndelseshastighed på mindst 50 km/h og på en belægning med en friktionskoefficient på højst 0,3 (6) aktiveres bremserne fuldt i et tidsrum t. I dette tidsrum skal energiforbruget fra ikke direkte kontrollerede hjul tages i betragtning, og alle direkte kontrollerede hjul forblive under antiblokeringssystemets kontrol.
 5.1.1.3.
 Køretøjets motor skal derefter standses, eller tilførslen til energibeholderen(-beholderne) til transmissionen afbrydes.
 5.1.1.4.
 Driftsbremsens betjeningsanordning skal herefter aktiveres fuldt ud fire gange efter hinanden med køretøjet standset.
 5.1.1.5.
 Når betjeningsanordningen aktiveres femte gang, skal det være muligt at bremse køretøjet med mindst samme virkning, som kræves for nødbremsning af det belæssede køretøj.
 5.1.1.6.
 På et motorkøretøj, der er godkendt til tilkobling af et påhængskøretøj, som er udstyret med trykluftbremser, skal fødeledningen blokeres under prøvningen, og en energibeholder med et indhold på 0,5 l forbindes med den pneumatiske kontrolledning, hvis en sådan forefindes (i henhold til punkt 1.2.2.3 i del A i bilag 7 til dette regulativ). Når bremserne aktiveres femte gang som beskrevet i punkt 5.1.1.5 ovenfor må energiniveauet i den pneumatiske kontrolledning ikke ligge under halvdelen af det niveau, som fås ved en fuld bremsning påbegyndt med begyndelsesenerginiveauet.
 5.1.2. Supplerende forskrifter


text:
5.1.2.1.
 Vejbelægningens friktionskoefficient skal måles med det pågældende køretøj ved brug af metoden beskrevet i punkt 1.1 i tillæg 2.
 5.1.2.2.
 Bremseprøvningen skal udføres med frakoblet motor i tomgang, og køretøjet skal være belæsset.
 5.1.2.3.
 Bremsetiden t bestemmes ved formlen:
 (denne værdi er mindst lig 15 sekunder)
 hvor t udtrykkes i sekunder, og vmax er køretøjets konstruktivt bestemte maksimalhastighed udtrykt i km/h, dog højst 160 km/h.
 5.1.2.4.
 Kan tiden t ikke nås i en enkelt bremsefase, kan operationen gentages indtil i alt fire faser.
 5.1.2.5.
 Gennemføres prøvningen i flere faser, må der ikke tilføres energi mellem faserne.
 Fra og med anden fase kan energiforbruget svarende til den første bremsning tages i betragtning, idet der foretages én fuldbremsning mindre end de fire fuldbremsninger, der kræves i punkt 5.1.1.4 (og 5.1.1.5 og 5.1.2.6), i henholdsvis anden, tredje og fjerde fase af de prøvninger, der er beskrevet i punkt 5.1.1.
 5.1.2.6.
 Den i punkt 5.1.1.5 i dette bilag krævede virkning anses for opnået, såfremt energiniveauet i energibeholderen (-beholderne) efter fjerde aktivering med standset køretøj mindst er lig det, der er nødvendigt til nødbremsning med belæsset køretøj.
 5.2. Udnyttet friktion
 5.2.1.
 Antiblokeringssystemets friktionsudnyttelse udtrykker den faktiske forøgelse af bremselængden ud over det teoretiske minimum. Antiblokeringssystemet anses for tilfredsstillende, når betingelsen ε ≥ 0,75 er opfyldt, hvor ε er den udnyttede friktion som defineret i punkt 1.2 i tillæg 2 til dette bilag.
 5.2.2.
 Den udnyttede friktionskoefficient ε skal måles på vejbelægninger med en friktionskoefficient på 0,3 (6) eller mindre og på ca. 0,8 (tør vej), med en begyndelseshastighed på 50 km/h. For at undgå virkningerne af forskellig temperatur i bremserne henstilles det, at zAL bestemmes, førend k bestemmes.
 5.2.3.
 Prøvningsmetoden til bestemmelse af friktionskoefficienten (k) og formlerne til beregning af den udnyttede friktionskoefficient (ε) er angivet i tillæg 2 til dette bilag.
 5.2.4.
 Antiblokeringssystemets friktionsudnyttelse kontrolleres på komplette køretøjer udstyret med antiblokeringssystem af kategori 1 eller 2. Drejer det sig om køretøjer, der er udstyret med antiblokeringssystem af kategori 3, skal kun den eller de aksler, der har mindst et direkte kontrolleret hjul, opfylde ovenstående krav.
 5.2.5.
 Betingelsen ε ≥ 0,75 kontrolleres med belæsset og med ubelæsset køretøj (7).
 Prøvningen med belæsset køretøj på vejbelægning med høj friktion kan udelades, såfremt anvendelse af den foreskrevne kraft på betjeningsanordningen ikke medfører, at antiblokeringssystemet udfører komplette cyklusser.
 Ved prøvningen med ubelæsset køretøj kan aktiveringskraften øges til højst 100 daN, hvis det blokeringsfri bremsesystem ikke udfører komplette arbejdscyklusser ved den maksimale værdi (8). Er 100 daN ikke tilstrækkeligt til, at systemet udfører komplette arbejdscyklusser, kan prøvningen udelades. Til prøvningen må trykket i trykluftbremser ikke hæves til over udkoblingstrykket.
 5.3. Supplerende kontrol
 Følgende supplerende kontroller udføres med motor frakoblet og med belæsset og med ubelæsset køretøj:
 5.3.1.
 Hjul, som kontrolleres direkte af antiblokeringssystemer, må ikke blokere, når betjeningsanordningen pludselig aktiveres fuldt (8) på de typer vejbelægning, som er angivet i punkt 5.2.2, ved en lav begyndelseshastighed på 40 km/h og en høj begyndelseshastighed som angivet i nedenstående tabel (9)
 (10).
 Køretøjets klasse
 Køretøjets tophastighed
 Belægning med høj friktion


text:
Alle klasser med undtagelse af N2, N3 belæsset
 0,8 vmax ≤ 120 km/h
 N2, N3 belæsset
 0,8 vmax ≤ 80 km/h
 Belægning med lav friktion
 N1
 0,8 vmax ≤ 120 km/h
 M2, M3 og N2 undtagen sættevognstrækkere og sættevogne
 0,8 vmax ≤ 80 km/h
 sættevognstrækkere i klasse N3 og N2
 0,8 vmax ≤ 70 km/h
 5.3.2.
 Når en aksel passerer fra en belægning med høj friktion (kH) til en med lav friktion (kL), hvor kH ≥ 0,5 og kH/kL ≥ 2, (11) hvor bremsen aktiveres fuldt ud (8), må de direkte kontrollerede hjul ikke blokere. Kørehastighed og bremsetidspunkt skal beregnes således, at overgangen fra belægningen med lav friktionskoefficient til belægningen med høj friktionskoefficient sker, mens antiblokeringssystemet udfører fulde cyklusser ved høj og lav hastighed under de betingelser, der er angivet i punkt 5.3.1 i dette bilag (10).
 5.3.3.
 Når et køretøj passerer fra en belægning med lav friktionskoefficient (kL) til en med høj friktionskoefficient (kH), hvor kH er ≥ 0,5 og kH/kL ≥ 2 (11), mens betjeningsanordningen er fuldt aktiveret (8), skal køretøjets deceleration inden for rimelig tid stige til et passende højt niveau, og køretøjet må ikke afvige væsentligt fra sin oprindelige kurs. Kørehastighed og bremsetidspunkt skal beregnes således, at overgangen mellem de to vejbelægninger finder sted ved ca. 50 km/h, idet antiblokeringssystemet udfører fulde cyklusser på vejbelægningen med lav friktion.
 5.3.4.
 For køretøjer, der er udstyret med antiblokeringssystemer af kategori 1 og 2, gælder det, at når køretøjets højre og venstre hjul befinder sig på belægninger med forskellig friktionskoefficient (kH og kL), hvor kH er ≥ 0,5 og kH/kL ≥ 2 (11), må de direkte kontrollerede hjul ikke blokere, når betjeningsanordningen pludselig aktiveres med den maksimale kraft (8) ved en hastighed på 50 km/h.
 5.3.5.
 Endvidere skal belæssede køretøjer med antiblokeringssystem af kategori 1 under de i punkt 5.3.4 i dette bilag anførte betingelser opfylde kravene til decelerationstal i tillæg 3 til dette bilag.
 5.3.6.
 Dog tillades kortvarige blokeringer af hjulene under prøvningerne i punkt 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 og 5.3.5. Endvidere tillades hjulblokering, når køretøjets hastighed er under 15 km/h; ligeledes tillades blokering af indirekte kontrollerede hjul ved alle hastigheder, men stabilitet og styrbarhed må ikke påvirkes.
 5.3.7.
 Under prøvningerne i punkt 5.3.4 og 5.3.5 i dette bilag tillades styrekorrektion bestående i en vinkeldrejning af styreapparatet på højst 120 ° i de første to sekunder og højst 240 ° i alt. Endvidere skal køretøjets midterplan i længderetningen ved begyndelsen af disse prøvninger befinde sig over grænsen mellem belægningerne med høj og lav friktion, og under prøvningerne må ingen del af dækkene (de yderste) overskride denne grænse. (7)
 6. SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR PÅHÆNGSKØRETØJER
 6.1. Energiforbrug
 Bremsesystemer på påhængskøretøjer, som er udstyret med antiblokeringssystem, skal være således konstrueret, at køretøjet, selv efter at driftsbremsens betjeningsanordning har været fuldt aktiveret i nogen tid, stadig har tilstrækkelig energi til at bringe det til standsning inden for en rimelig afstand.
 6.1.1.
 Overholdelse af ovenstående krav skal kontrolleres ved anvendelse af den fremgangsmåde, som er beskrevet herunder med køretøjet ubelæsset på en lige


text:
og plan vej med en belægning med en god friktionskoefficient (12) og med bremserne justeret så tæt som muligt og med den eventuelle bremsekraftregulator i position belæsset under hele afprøvningen.
 6.1.2.
 For trykluftbremsesystemer skal begyndelsesenerginiveauet i energibeholderen (-beholderne) svare til et tryk på 800 kPa ved slangekoblingen for påhængskøretøjets fødeledning.
 6.1.3.
 Med en begyndelseshastighed på 30 km/h aktiveres bremserne fuldt i et tidsrum t = 15 s, i løbet af hvilket alle direkte kontrollerede hjul skal forblive under det blokeringsfri bremsesystems kontrol. Under denne prøvning afbrydes tilførslen til energibeholderen(-beholderne) til transmissionen.
 Dersom tiden t = 15 sek. ikke kan nås ved en enkelt bremsefase, kan der anvendes yderligere bremsefaser. Mellem faserne må der ikke tilføres energi til energibeholderen (-beholderne), og fra anden fase skal der tages hensyn til det ekstra energiforbrug, der medgår til fyldning af bremsecylinderen, f.eks. ved den i det følgende beskrevne prøvningsmetode.
 Beholdertrykket ved begyndelsen af første fase skal være det i punkt 6.1.2 i dette bilag anførte. Ved begyndelsen af de følgende faser må beholdertrykket efter bremseaktiveringen ikke være lavere end beholdertrykket ved afslutningen af den foregående fase.
 I en given fase regnes tiden først fra det punkt, hvor beholdertrykket er det samme som ved afslutningen af den foregående fase.
 6.1.4.
 Ved bremsningens ophør og med køretøjet standset skal driftsbremsens betjeningsanordning aktiveres fuldt ud fire gange. Under den femte aktivering skal trykket i bremsekredsløbet være tilstrækkeligt til at give en samlet bremsekraft på hjulomkredsen svarende til ikke under 22,5 % af den kraft, der svarer til den maksimale stationære belastning af hjulene, og uden at forårsage en automatisk aktivering af noget bremsesystem, der ikke styres af antiblokeringssystemet.
 6.2. Udnyttet friktion
 6.2.1.
 Bremsesystemer udstyret med antiblokeringssystem anses for tilfredsstillende, når betingelsen ε ≥ 0,75 er opfyldt, hvor ε er den udnyttede friktion som defineret i punkt 2 i tillæg 2 til dette bilag. Denne betingelse skal kontrolleres med køretøjet ubelæsset på en lige og vandret vej med en belægning med en god friktionskoefficient (12)
 (13).
 6.2.2.
 For at undgå virkningerne af forskellig temperatur i bremserne henstilles det, at zRAL bestemmes, førend kR bestemmes.
 6.3. Supplerende kontrol
 6.3.1.
 Ved hastigheder over 15 km/h må de hjul, som kontrolleres direkte af et antiblokeringssystem, ikke blokere, når det trækkende køretøjs betjeningsanordning pludselig aktiveres fuldt (8). Dette skal prøves under de betingelser, som er foreskrevet i punkt 6.2 ved en begyndelseshastighed på 40 km/h og 80 km/h.
 6.3.2.
 Forskrifterne i dette punkt gælder kun for påhængskøretøjer med antiblokeringssystem af kategori A. Når højre og venstre hjul befinder sig på belægninger, der giver forskellige maksimale decelerationstal (zRALH og zRALL), hvor
 må de direkte kontrollerede hjul ikke blokere, når det trækkende køretøjs betjeningsanordning pludselig aktiveres fuldt (8) ved en hastighed på 50 km/h. Forholdet zRALH/zRALL kan bestemmes efter fremgangsmåden i punkt 2 i tillæg 2 eller ved beregning. I så fald skal det ubelæssede køretøj opfylde kravene til deceleration i tillæg 3 til dette bilag (13).
 6.3.3.
 Ved hastigheder på eller over 15 km/h tillades kortvarig blokering af direkte kontrollerede hjul, men ved


text:
hastigheder under 15 km/h tillades fuldstændig blokering. Indirekte kontrollerede hjul må blokere ved alle hastigheder, men stabiliteten må ikke i nogen af disse tilfælde påvirkes.
 (1) Anti-lock systems with select-high control are deemed to include both directly and indirectly controlled wheels; in systems with select-low control, all sensed wheels are deemed to be directly controlled wheels.
 (2) Fabrikanten forelægger den tekniske tjeneste dokumentation om betjeningsanordningen(-erne) i overensstemmelse med formatet i bilag 18.
 (3) The warning signal may light up again while the vehicle is stationary, provided that it is extinguished before the vehicle speed reaches 10 km/h or 15 km/h, as appropriate, when no defect is present.
 (4) The ISO 7638:1997 connector may be used for 5 pin or 7 pin applications, as appropriate.
 (5) Det præciseres, at punkt 4.5 ikke gælder for anordninger, der ændrer antiblokeringssystemets styringsmåde, såfremt alle forskrifter for den kategori antiblokeringssystem, som er monteret på køretøjet, er opfyldt i antiblokeringssystemets ændrede styringsmåde. I dette tilfælde skal forskrifterne i punkt 4.5.2, 4.5.3 og 4.5.4 i dette bilag imidlertid være opfyldt.
 (6) Until such test surfaces become generally available, tyres at the limit of wear, and higher values up to 0,4 may be used at the discretion of the Technical Service. The actual value obtained and the type of tyres and surface shall be recorded.
 (7) Indtil der er vedtaget ensartede prøvningsmetoder, vil de prøvninger, der kræves i dette punkt, måske skulle gentages for køretøjer, der er udstyret med elektriske bremsesystemer med energigenvinding, med henblik på at bestemme virkningen af forskellige bremsekraftfordelingsværdier som følge af automatiske funktioner på køretøjet.
 (8) Ved »maksimal værdi« forstås den i bilag 4 nævnte fulde aktiveringskraft for køretøjsklassen; om nødvendigt kan der benyttes en større kraft, hvis det er nødvendigt for at aktivere antiblokeringssystemet.
 (9) Bestemmelserne i dette punkt er gældende fra og med 13. marts 1992 (beslutning fra Arbejdsgruppen for køretøjers konstruktion, TRANS/SC.1/WP.29/341, punkt 23).
 (10) Hensigten med disse prøver er at kontrollere, at hjulene ikke blokerer, og at køretøjet er stabilt; det er derfor ikke påkrævet at standse køretøjet helt på en belægning med lav friktion.
 (11) kH er koefficienten på en belægning med høj friktion
 kL er koefficienten på en belægning med lav friktion
 kH og kL måles som anført i tillæg 2.
 (12) Er prøvestrækningens friktionskoefficient for høj, således at det blokeringsfrie bremsesystem ikke træder i funktion, kan prøvningen udføres på en overflade med lavere friktionskoefficient.
 (13) For påhængskøretøjer med lastafhængig bremsekraftregulator kan trykket sættes op, så man er sikker på, at det blokeringsfrie bremsesystem træder i fuld funktion.
 TILLÆG 1
 Tabel
 Symboler og definitioner
 SYMBOL
 BEMÆRKNINGER
 E
 Akselafstand
 ER
 Afstanden mellem hovedbolt og centerlinje for sættevognens aksel eller aksler (eller afstanden mellem trækstangens kobling og centerlinjen for en kærres aksel eller aksler)
 ε
 udnyttet friktion: forholdet mellem det maksimale decelerationstal med antiblokeringssystemet i funktion (zAL) og friktionskoefficienten (k)
 εi
 størrelsen af ε, målt på aksel i (for motorkøretøjer med antiblokeringssystem af kategori 3)
 εH
 størrelsen af ε på vejbelægning med høj friktionskoefficient
 εL
 størrelsen af ε på vejbelægning


text:
med lav friktionskoefficient
 F
 kraft (i N)
 FbR
 Påhængskøretøjets bremsekraft med antiblokeringssystemet ude af funktion
 FbRmax
 Maksimumværdi af FbR
 FbRmaxi
 størrelsen af FbRmax med kun en af påhængskøretøjets aksler bremset
 FbRAL
 Påhængskøretøjets bremsekraft med antiblokeringssystemet i funktion
 FCnd
 samlet normal statisk reaktionskraft fra vejbelægningen på vogntogets ubremsede og ikke drevne aksler
 FCd
 samlet normal statisk reaktionskraft fra vejbelægningen på vogntogets ubremsede og drevne aksler
 Fdyn
 reaktionskraft fra vejbelægningen under dynamiske forhold med antiblokeringssystemet i funktion
 Fidyn
 Fdyn er kraftpåvirkningen af aksel i for motorkøretøjer og påhængsvogne
 Fi
 normal statisk reaktionskraft fra vejbelægningen på aksel i
 FM
 samlet normal statisk reaktionskraft fra vejbelægningen på alle motorkøretøjets hjul
 FMnd
 (1)
 samlet normal statisk reaktionskraft fra vejbelægningen på motorkøretøjets ubremsede og ikke drevne aksler
 FMd
 (1)
 samlet normal statisk reaktionskraft fra vejbelægningen på motorkøretøjets ubremsede og drevne aksler
 FR
 samlet normal statisk reaktionskraft fra vejbelægningen på alle påhængskøretøjets hjul
 FRdyn
 samlet normal dynamisk reaktionskraft fra vejbelægningen på sættevognens eller kærrens aksel(-er)
 FWM
 (1)
 0,01 FMnd + 0,015 FMd
 G
 tyngdeaccelerationen (9,81 m/s2)
 H
 tyngdepunktets højde over vejbanen som angivet af fabrikanten og bekræftet af den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen
 hD
 Trækstangens højde (omdrejningspunkt på påhængskøretøjet)
 hK
 Drejeskamlens (hovedboltens) højde
 hR
 Højden af påhængskøretøjets tyngdepunkt
 K
 friktionskoefficient mellem dæk og vejbane
 kf
 k-værdi for en foraksel
 kH
 k-værdi, bestemt på vejbelægning med høj friktionskoefficient
 kI
 k-værdi, bestemt for aksel i på køretøj med antiblokeringssystem af kategori 3
 kL
 k-værdi, bestemt på vejbelægning med lav friktionskoefficient
 klock
 friktionsværdi ved 100 % slip
 kM
 k-værdi for motorkøretøjet
 kpeak
 maksimum af kurven, der afbilder friktion som funktion af slip
 kr
 k-værdi for bagaksel
 kR
 k-værdi for påhængskøretøj
 P
 massen af det enkelte køretøj (kg)
 R
 forholdet mellem kpeak og klock
 t
 Tidsinterval (s)
 tm
 gennemsnitsværdi af t
 tmin
 minimumværdi af t
 z
 decelerationstal
 zAL
 køretøjets decelerationstal z med antiblokeringssystemet i funktion
 zC
 vogntogets decelerationstal z, når kun påhængskøretøjet bremses, og antiblokeringssystemet ikke er i funktion
 zCAL
 vogntogets decelerationstal z, når kun påhængskøretøjet bremses, og antiblokeringssystemet er i funktion
 zCmax
 maksimumværdi af zC
 zCmaxi
 maksimumværdi af zC med kun en af påhængskøretøjets aksler bremset
 zm
 gennemsnitligt decelerationstal
 zmax
 maksimumværdi af z
 zMALS
 værdi af zAL for motorkøretøjet på todelt vejbelægning
 zR
 køretøjets decelerationstal z med antiblokeringssystemet ude af funktion
 zRAL
 zAL for påhængskøretøjet ved bremsning af alle aksler, mens det trækkende køretøj er ubremset og dets motor frakoblet
 zRALH
 zRAL på vejbelægning med høj friktionskoefficient
 zRALL
 zRAL på vejbelægning med lav friktionskoefficient
 zRALS
 zRAL på todelt vejbelægning
 zRH
 zR på vejbelægning med høj friktionskoefficient
 zRL
 zR på vejbelægning med lav friktionskoefficient
 zRHmax
 Maksimumværdi af zRH
 zRLmax
 Maksimumværdi af zRL
 zRmax
 Maksimumværdi af zR
 (1) FMnd og FMd i forbindelse med motorkøretøjer med to aksler: disse symboler kan forenkles til hertil svarende Fi - symboler.
 TILLÆG 2
 UDNYTTET FRIKTION
 1. MÅLEMETODE FOR MOTORKØRET'ØJER
 1.1. Bestemmelse af friktionskoefficienten (k)
 1.1.1.
 Friktionskoefficienten (k) bestemmes som kvotienten mellem de maksimale bremsekræfter uden blokering af hjulene og den tilsvarende dynamiske belastning på den aksel, der bremses.
 1.1.2.
 Bremserne aktiveres på kun én


text:
aksel på det afprøvede køretøj ved en begyndelseshastighed på 50 km/h. Bremsekræfterne skal være således fordelt mellem akslens hjul, at der opnås størst mulig bremsevirkning. Antiblokeringssystemet skal være afbrudt eller sat ud af funktion mellem 40 km/h og 20 km/h.
 1.1.3.
 Der udføres et antal prøvninger ved stigende ledningstryk til bestemmelse af det maksimale decelerationstal for køretøjet (zmax). Under hver prøvning skal der anvendes en konstant aktiveringskraft, og decelerationstallet bestemmes ud fra den tid (t), det tager for hastigheden at blive reduceret fra 40 km/h til 20 km/h, ved anvendelse af følgende formel:
 zmax er den maksimale værdi af z; t udtrykkes i sekunder.
 1.1.3.1.
 Blokering af hjulene er tilladt under 20 km/h.
 1.1.3.2.
 Ud fra den mindste værdi af t, benævnt tmin, udvælges 3 værdier af t, der ligger mellem tmin og 1,05 tmin; deres aritmetiske gennemsnit tm beregnes; derefter beregnes
 Hvis det godtgøres, at det af praktiske årsager ikke er muligt at nå de tre ovennævnte værdier, anvendes tmin. Forskrifterne i punkt 1.3 skal dog stadig være opfyldt.
 1.1.4.
 Bremsekræfterne beregnes ud fra det målte decelerationstal og rulningsmodstanden på den ubremsede aksel, som normalt er 0,015 gange den statiske akselbelastning for drevne aksler og 0,010 gange den statiske akselbelastning for ikke drevne aksler.
 1.1.5.
 Den dynamiske akselbelastning findes ved anvendelse af ligningerne i bilag 10.
 1.1.6.
 Værdien af k afrundes til tre decimaler.
 1.1.7.
 Dernæst gentages prøvningen for de øvrige aksler som beskrevet i punkt 1.1.1 til 1.1.6 (undtagen i de i punkt 1.4 og 1.5 nævnte tilfælde).
 1.1.8.
 For eksempel er friktionskoefficienten (k) for et toakslet baghjulstrukket køretøj med forakslen (1) bremset givet ved:
 1.1.9.
 Der bestemmes en koefficient kf for forakslen, og en koefficient kr for bagakslen.
 1.2. Bestemmelse af udnyttet friktion (ε)
 1.2.1.
 Den udnyttede friktion (ε) defineres som forholdet mellem det maksimale decelerationstal med antiblokeringssystemet i funktion (zAL) og friktionskoefficienten (kM):
 1.2.2.
 Med en begyndelseshastighed på 55 km/h bestemmes det maksimale decelerationstal (zAL), mens antiblokeringssystemet udfører komplette cyklusser. zAL baseres på den gennemsnitlige værdi af tre prøvninger som beskrevet i punkt 1.1.3, idet der anvendes den tid, det tager for hastigheden at blive reduceret fra 45 km/h til 15 km/h, ved anvendelse af følgende formel:
 1.2.3.
 Friktionskoefficienten kM bestemmes ved vægtning af de dynamiske akselbelastninger.
 hvor
 1.2.4.
 Værdien af ε afrundes til to decimaler.
 1.2.5.
 For køretøjer med antiblokeringssystem af kategori 1 eller 2 baseres værdien af zAL på, at hele køretøjet er afbremset med antiblokeringssystemet i funktion; den udnyttede friktion (ε) er givet ved samme formel som angivet i punkt 1.2.1 i dette tillæg.
 1.2.6.
 For køretøjer med antiblokeringssystem af kategori 3 bestemmes værdien af zAL på hver af de aksler, som har mindst ét direkte kontrolleret hjul. For eksempel er den udnyttede friktion (ε) for et toakslet køretøj med et antiblokeringssystem, der kun virker på den bageste aksel (2), givet ved:
 Denne beregning foretages for hver aksel, der har mindst ét direkte kontrolleret hjul.
 1.3. Hvis ε > 1,00, gentages målingerne af friktionskoefficienten. Der tillades en tolerance på 10 %.
 1.4. For


text:
treakslede motorkøretøjer benyttes kun den aksel, der ikke hører til en bogie med tæt placerede aksler, til bestemmelse af k-værdien for køretøjet (1).
 1.5. For køretøjer i klasse N2 and N3 med akselafstand under 3,80 m, og hvor h/E > 0,25, udelades bestemmelsen af friktionskoefficienten for bagakslen.
 1.5.1.
 I dette tilfælde defineres den udnyttede friktion (ε) som kvotienten mellem det maksimale decelerationstal med antiblokeringssystemet i funktion (zAL) og friktionskoefficienten (kf):
 2. MÅLEMETODE FOR PÅHÆNGSKØRETØJER
 2.1. Generelt
 2.1.1.
 Friktionskoefficienten (k) bestemmes som kvotienten mellem de maksimale bremsekræfter uden blokering af hjulene og den tilsvarende dynamiske belastning på den aksel, der bremses.
 2.1.2.
 Bremserne aktiveres på kun én aksel på det afprøvede påhængskøretøj ved en begyndelseshastighed på 50 km/h. Bremsekræfterne skal være således fordelt mellem akslens hjul, at der opnås størst mulig bremsevirkning. Antiblokeringssystemet skal være afbrudt eller sat ud af funktion mellem 40 km/h og 20 km/h.
 2.1.3.
 Der udføres et antal prøvninger med større og større bremsetryk for at bestemme det maksimale decelerationstal for vogntoget (zCmax), når kun påhængskøretøjet bremses. Under hver prøvning skal der anvendes en konstant aktiveringskraft, og decelerationstallet bestemmes ud fra den tid (t), det tager for hastigheden at blive reduceret fra 40 km/h til 20 km/h, ved anvendelse af følgende formel:
 2.1.3.1.
 Blokering af hjulene er tilladt under 20 km/h.
 2.1.3.2.
 Ud fra den mindste værdi af t, benævnt tmin, udvælges 3 værdier af t, der ligger mellem tmin og 1,05 tmin ; deres aritmetiske gennemsnit tm beregnes; derefter beregnes
 Hvis det godtgøres, at det af praktiske årsager ikke er muligt at nå de tre ovennævnte værdier, anvendes tmin.
 2.1.4.
 Den udnyttede friktion (ε) beregnes ved anvendelse af følgende formel:
 hvor værdien af k bestemmes efter punkt 2.2.3 i dette tillæg for påhængsvogne og punkt 2.3.1 for sættevogne.
 2.1.5.
 Hvis ε > 1,00, gentages målingerne af friktionskoefficienten. Der tillades en tolerance på 10 %.
 2.1.6.
 Det maksimale decelerationstal (zRAL) bestemmes, mens det blokeringsfrie bremsesystem udfører komplette cyklusser, og med det trækkende køretøj ubremset på grundlag af gennemsnittet af tre prøvninger udført efter punkt 2.1.3.
 2.2. Påhængsvogne:
 2.2.1.
 Værdien af k (med antiblokeringssystemet frakoblet eller ude af funktion mellem 40 km/h og 20 km/h) bestemmes for for- og bagakslen.
 For foraksel i gælder følgende:
 For bagaksel i gælder følgende:
 2.2.2.
 Værdien af kf og kr afrundes til tredje decimal.
 2.2.3.
 Friktionskoefficienten kR beregnes proportionalt med de dynamiske akselbelastninger.
 2.2.4.
 Bestemmelse af zRAL (med antiblokeringssystemet i funktion)
 zRAL bestemmes på en vejbelægning med høj friktionskoefficient, og for køretøjer med antiblokeringssystem af kategori A tillige på en vejbelægning med lav friktionskoefficient.
 2.3. Sættevogne og kærrer
 2.3.1.
 Værdien af k (med antiblokeringssystemet frakoblet eller ude af funktion mellem 40 km/h og 20 km/h) bestemmes med hjul på kun én aksel, idet hjulene på de øvrige aksler er afmonteret.
 2.3.2.
 zRAL (med antiblokeringssystemet i funktion) bestemmes med alle hjul monteret.
 zRAL bestemmes på en vejbelægning med høj friktionskoefficient, og for køretøjer med antiblokeringssystem af kategori A tillige på en vejbelægning med lav friktionskoefficient.
 (1) Indtil der er vedtaget ensartede prøvemetoder, skal


text:
der træffes nærmere aftale med den tekniske tjeneste om køretøjer med mere end tre aksler og specialkøretøjer.
 TILLÆG 3
 BREMSEVIRKNING PÅ VEJBELÆGNINGER MED FORSKELLIG FRIKTION
 1. MOTORKØRETØJER
 1.1.
 Det foreskrevne decelerationstal, omhandlet i punkt 5.3.5 i dette bilag, kan beregnes på grundlag af den målte friktionskoefficient for de to vejbelægninger, som prøvningen udføres på. De to vejbelægninger skal opfylde betingelserne i punkt 5.3.4 i dette bilag.
 1.2.
 Friktionskoefficienten (kH og kL) for vejbelægninger med henholdsvis høj og lav friktion bestemmes efter forskrifterne i punkt 1.1 i tillæg 2 til dette bilag.
 1.3.
 Decelerationstallet (zMALS) for belæssede motorkøretøjer skal være:
 og zMALS ≥ kL
 2. PÅHÆNGSKØRETØJER
 2.1.
 Det decelerationstal, der er omhandlet i punkt 6.3.2 i bilaget, kan beregnes på grundlag af de decelerationstal zRALH og zRALL, der er målt på de to vejbelægninger, hvorpå prøvningerne er udført med antiblokeringssystemet i funktion. De to vejbelægninger skal opfylde betingelserne i punkt 6.3.2 i dette bilag.
 2.2.
 Decelerationstallet zRALS skal være:
 og
 Hvis εH > 0,95, anvendes εH = 0,95.
 TILLÆG 4
 METODE FOR VALG AF VEJBELÆGNING MED LAV FRIKTION
 1.
 Den tekniske tjeneste skal have detaljerede oplysninger om den valgte belægnings friktionskoefficient, jf. punkt 5.1.1.2 i dette bilag.
 1.1.
 Disse data skal omfatte en kurve, der afbilder friktionskoefficienten mod slip (fra 0 til 100 % slip) ved en hastighed på ca. 40 km/h (1).
 1.1.1.
 Kurvens maksimum betegnes kpeak, og værdien ved 100 % slip klock.
 1.1.2.
 Forholdet R beregnes som kvotienten mellem kpeak og klock.
 1.1.3.
 Værdien af R afrundes til én decimal.
 1.1.4.
 For den benyttede vejbelægning skal forholdet R være mellem 1,0 og 2,0 (2).
 2.
 Inden prøvningen skal den tekniske tjeneste sikre sig, at den valgte belægning opfylder forskrifterne. Den skal bl.a. indhente oplysninger om:
 a)
 prøvningsmetode anvendt til bestemmelse af R
 b)
 køretøjstype (motorkøretøj, påhængskøretøj, etc.)
 c)
 akselbelastning og dæktype (der skal udføres prøvninger med forskellige belastninger og forskellige dæk, og resultaterne skal forelægges for den tekniske tjeneste, som dernæst afgør, om de er repræsentative for det køretøj, der søges godkendt).
 2.1.
 Værdien af R angives i prøvningsrapporten.
 Vejbelægningen skal mindst én gang årligt kalibreres med et repræsentativt køretøj til kontrol af, at R er stabil.
 (1) Indtil der er vedtaget ensartede prøvningsmetoder for bestemmelse af friktionskurven for køretøjer med en totalmasse på over 3,5 ton, kan den for personbiler fastlagte kurve anvendes. I så fald beregnes forholdet mellem kpeak og klock ved hjælp af en kpeak-værdi som defineret i tillæg 2 til dette bilag. Med den tekniske tjenestes godkendelse kan den i dette punkt beskrevne friktionskoefficient bestemmes på anden måde, hvis kpeak- og klock-værdiernes ækvivalens godtgøres.
 (2) Indtil sådanne prøvebelægninger bliver almindelige, kan der med den tekniske tjenestes godtagelse accepteres en R-værdi på op til 2,5.
 BILAG 14
 Prøvningsforskrifter for påhængskøretøjer med elektriske bremser
 1. GENERELT
 1.1.
 Ved elektriske bremser forstås i det følgende driftsbremsesystemer bestående af en betjeningsanordning, en elektromekanisk transmissionsanordning og friktionsbremser. Den elektriske kontrolanordning, som regulerer spændingen for påhængskøretøjet, skal være anbragt på dette.
 1.2.
 Den elektriske energi, som kræves til det elektriske


text:
bremsesystem, fødes til påhængskøretøjet fra motorkøretøjet.
 1.3.
 Elektriske bremsesystemer skal aktiveres, når motorkøretøjets driftsbremsesystem aktiveres.
 1.4.
 Mærkespændingen skal være 12 V.
 1.5.
 Det maksimale strømforbrug må ikke overstige 15 A.
 1.6.
 Den elektriske forbindelse fra det elektriske bremsesystem til motorkøretøjet skal bestå af en speciel stikforbindelse svarende til... (1), og stikket må ikke kunne tilsluttes stikdåsen til køretøjets lygter.
 2. FORSKRIFTER FOR PÅHÆNGSKØRETØJET
 2.1.
 Dersom der er et batteri på påhængskøretøjet, som forsynes fra motorkøretøjets strømforsyning, skal det afbrydes fra sin fødeledning under driftsbremsning af påhængskøretøjet.
 2.2.
 For påhængskøretøjer med en ubelæsset masse, som er mindre end 75 % af deres tilladte totalmasse, skal bremsekraften kunne reguleres automatisk som funktion af påhængskøretøjets belæsning.
 2.3.
 Elektriske bremsesystemer skal være således indrettet, at selv om spændingen i tilslutningsledningerne falder til 7 V, skal der stadig være en bremseeffekt på 20 % af den kraft, der svarer til (summen af) den (de) maksimale stationære belastning(er) på akslen (akslerne).
 2.4.
 Kontrolanordninger til regulering af bremsekraften, som reagerer som funktion af hældningen i kørselsretningen (pendul, fjedermassesystem, væskeinertiafbryder) skal, dersom påhængskøretøjet har mere end én aksel og en lodret justerbar slæbeanordning, være anbragt på chassis'et. For enakslede påhængskøretøjer og påhængskøretøjer med tæt placerede aksler, hvor akselafstanden er mindre end 1 meter, skal disse kontrolanordninger være udstyret med en mekanisme, som angiver den vandrette position (f. eks. libelle), og skal være manuelt justerbare, så mekanismen kan indstilles i det vandrette plan i linje med køretøjets bevægelsesretning.
 2.5.
 Relæet til aktivering af bremsestrømmen som nævnt i punkt 5.2.1.19.2 i dette regulativ, som er tilsluttet aktiveringsledningen, skal være anbragt på påhængskøretøjet.
 2.6.
 Til stikket skal forefindes en blændprop.
 2.7.
 Der skal være en kontrollampe til kontrolanordningen, som lyser ved enhver bremsning, og som angiver, at påhængskøretøjets elektriske bremsesystem virker korrekt.
 3. PRÆSTATIONER
 3.1.
 Elektriske bremsesystemer skal reagere ved en deceleration af vogntoget på ikke over 0,4 m/s2.
 3.2.
 Bremsningen kan begynde med en bremsekraft, som ikke er større end 10 % af (summen af) den (de) maksimale stationære belastning(er) på akslen (akslerne) og heller ikke større end 13 % af (summen af) det ubelæssede påhængskøretøjs akseltryk.
 3.3.
 Bremsekraften kan også forøges i trin. Ved en bremsekraft, som er større end angivet i punkt 3.2 i dette bilag, må disse trin ikke svare til mere end 6 % af (summen af) de maksimale stationære belastninger på det ubelæssede påhængskøretøj aksel (aksler) eller 8 % af (summen af) den (de) maksimale stationære belastning(er) på akslen (akslerne) på det ubelæssede påhængskøretøj.
 For enakslede påhængskøretøjer med en totalmasse på under 1,5 ton må det første trin dog ikke svare til mere end 7 % af (summen af) den (de) maksimale stationære belastning(er) på akslen (akslerne). En forøgelse med 1 % af denne værdi tillades for næstfølgende trin (f.eks. første trin 7 %, næste trin 8 %, tredje trin 9 % osv.); de efterfølgende trin må ikke overstige 10 %). I disse bestemmelser anses toakslede påhængskøretøjer med akselafstand under 1 m for enakslede påhængskøretøjer.
 3.4.
 Den foreskrevne bremsekraft for påhængskøretøjer svarende til mindst 50


text:
% af det maksimale akseltryk skal — ved totalmassen — kunne opnås for en gennemsnitlig fuld deceleration for vogntoget på ikke mere end 5,9 m/s2 for enakslede påhængskøretøjer og ikke mere end 5,6 m/s2 for flerakslede påhængskøretøjer. Påhængskøretøjer med tæt placerede aksler, hvor akselafstanden er mindre end 1 m, anses også for enakslede påhængskøretøjer i denne sammenhæng. Desuden skal de grænser, som er defineret i tillægget, overholdes. Dersom bremsekraften reguleres i trin, skal disse ligge inden for de grænser, som er vist i tillægget.
 3.5.
 Denne prøvning skal udføres ved en udgangshastighed på 60 km/h.
 3.6.
 Der skal være mulighed for automatisk bremsning af påhængskøretøjet i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2.2.9 i dette regulativ. Hvis en sådan automatisk bremsning kræver elektrisk energi, er bestemmelsen opfyldt, når en bremsekraft for påhængskøretøjet svarende til mindst 25 % af det maksimale akseltryk er sikret i mindst 15 minutter.
 (1) Stikket skal sammen med kablet være anbragt på påhængskøretøjet.
 TILLÆG
 Sammenhæng mellem påhængskøretøjets decelerationstal og den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration for vogntoget (påhængskøretøj belæsset og ubelæsset)
 Bemærkninger:
 1.
 De grænser, som er angivet i diagrammet, refererer til belæssede og ubelæssede påhængskøretøjer. Når påhængskøretøjets ubelæssede masse overstiger 75 % af dets totalmasse, anvendes grænserne kun for den belæssede tilstand.
 2.
 De grænser, som er angivet i diagrammet, påvirker ikke bestemmelserne i dette bilag vedrørende den krævede mindste bremsevirkning. Hvis den bremsevirkning, som opnås under prøvningen i henhold til bestemmelserne i punkt 3.4, er bedre end den krævede, må denne bremsevirkning ikke overstige de grænser, som er angivet i ovennævnte diagram.
 TR
 =
 sum af bremsekræfter målt ved hjulomkredsen for alle hjul på påhængskøretøjer
 PR
 =
 samlet statisk tryk mellem vej og hjul for alle hjul på påhængskøretøjer
 dm
 =
 gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration af vogntoget.
 BILAG 15
 PRØVNINGSMETODE FOR BREMSEBELÆGNINGER VED BRUG AF INERTIDYNAMOMETER
 1. GENERELT
 1.1.
 Metoden i dette bilag kan anvendes, hvis køretøjstypen ændres gennem montering af bremsebelægninger af ny type på køretøjer godkendt efter dette regulativ.
 1.2.
 Den alternative type bremsebelægninger kontrolleres ved sammenligning af dens bremsevirkning med den, der blev opnået med de bremsebelægninger, som køretøjet var udstyret med ved sin godkendelse, og som var i overensstemmelse med delene angivet i det tilsvarende oplysningsskema, hvoraf en model findes i bilag 2.
 1.3.
 Den tekniske myndighed, som forestår godkendelsesprøvningen, kan kræve, at sammenligningen af bremsebelægningernes ydelse finder sted efter de relevante forskrifter i bilag 4.
 1.4.
 Ansøgning om godkendelse gennem sammenligning indgives af fabrikanten eller dennes repræsentant.
 1.5.
 I dette bilag forstås ved »køretøj« en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, og for hvilken resultaterne af sammenligningen søges godkendt som tilfredsstillende.
 2. PRØVNINGSUDSTYR
 2.1.
 Der anvendes et dynamometer med følgende specifikationer:
 2.1.1.
 Det skal kunne frembringe den inerti, som er fastsat i punkt 3.1 i dette bilag, og skal have kapacitet til at opfylde betingelserne i punkt 1.5, 1.6 og 1.7 i bilag 4 til dette regulativ, hvad angår type I-, type II- og type III-prøvning.
 2.1.2.
 De monterede bremser skal være identiske med dem, som er originalmonteret