text: Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d’Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l’Ardèche Vin de pays des coteaux de l’Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d’Uzès Vin de pays de Franche-Comté, også efterfulgt af Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, også efterfulgt af Val d’Orbieu eller Coteaux du Termenès eller Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l’Hérault Vin de pays de l’Ile de Beauté Vin de pays de l’Indre et Loire Vin de pays de l’Indre Vin de pays de l’Isère Vin de pays du Jardin de la France, også efterfulgt af Marches de Bretagne eller Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de


text: pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d’Oc Vin de pays du Périgord, også efterfulgt af Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d’Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, også efterfulgt af Coteaux de Chalosse eller Côtes de L’Adour eller Sables Fauves eller Sables de l’Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d’Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l’Yonne |Tyskland1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderNavne på bestemte områder (også efterfulgt af navnet på et underområde) | Underområder |Ahr | Walporzheim eller Ahrtal |Baden | Badische Bergstraße || Bodensee || Breisgau || Kaiserstuhl || Kraichgau || Markgräflerland || Ortenau || Tauberfranken || Tuniberg |Franken | Maindreieck || Mainviereck || Steigerwald |Hessische Bergstraße | Starkenburg || Umstadt |Mittelrhein | Loreley || Siebengebirge |Mosel-Saar-Ruwer eller Mosel eller Saar eller Ruwer | Bernkastel || Burg Cochem || Moseltor || Obermosel || Saar || Ruwertal |Nahe | Nahetal |Pfalz | Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) || Südliche Weinstraße (Weinstrasse) |Rheingau | Johannisberg |Rheinhessen | Bingen || Nierstein || Wonnegau |Saale-Unstrut | Mansfelder Seen || Schloß Neuenburg || Thüringen |Sachsen | Elstertal || Meißen |Württemberg | Bayerischer Bodensee || Kocher-Jagst-Tauber || Oberer Neckar || Remstal-Stuttgart || Württembergisch Unterland || Württembergischer Bodensee |2. Bordvine med en geografisk betegnelseLandwein | Tafelwein |Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein Main Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein

type: contracts

jurisdiction: EU


text: | Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land |Grækenland1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder |På græsk | På engelsk |Σάμος | Samos |Μοσχάτος Πατρών | Moschatos Patra |Μοσχάτος Ρίου — Πατρών | Moschatos Riou Patra |Μοσχάτος Κεφαλληνίας | Moschatos Kephalinia |Μοσχάτος Λήμνου | Moschatos Lemnos |Μοσχάτος Ρόδου | Moschatos Rhodos |Μαυροδάφνη Πατρών | Mavrodafni Patra |Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας | Mavrodafni Kephalinia |Σητεία | Sitia |Νεμέα | Nemea |Σαντορίνη | Santorini |Δαφνές | Dafnes |Ρόδος | Rhodos |Νάουσα | Naoussa |Ρομπόλα Κεφαλληνίας | Robola Kephalinia |Ραψάνη | Rapsani |Μαντινεία | Mantinia |Μεσενικόλα | Mesenicola |Πεζά | Peza |Αρχάνες | Archanes |Πάτρα | Patra |Ζίτσα | Zitsa |Αμύνταιο | Amynteon |Γουμένισσα | Goumenissa |Πάρος | Paros |Λήμνος | Lemnos |Αγχίαλος | Anchialos |Πλαγιές Μελίτωνα | Slopes of Melitona |2. Bordvine med en geografisk betegnelsePå græsk | På engelsk |Ρετσίνα Μεσογείων, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Mesogia, også efterfulgt af Attika |Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, også efterfulgt af Attika |Ρετσίνα Μαρκοπούλου, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Markopoulou, også efterfulgt af Attika |Ρετσίνα Μεγάρων, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Megara, også efterfulgt af Attika |Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, også efterfulgt af Attika |Ρετσίνα Παλλήνης, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Pallini, også efterfulgt af Attika |Ρετσίνα Πικερμίου, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Pikermi, også efterfulgt af Attika |Ρετσίνα Σπάτων, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Spata, også efterfulgt af Attika |Ρετσίνα Θηβών, også efterfulgt af Βοιωτίας | Retsina of Thebes, også efterfulgt af Viotias |Ρετσίνα Γιάλτρων, også efterfulgt af Ευβοίας | Retsina of Gialtra, også efterfulgt af Evvia |Ρετσίνα Καρύστου, også efterfulgt af Ευβοίας | Retsina of Karystos, også efterfulgt af Evvia |Ρετσίνα Χαλκίδας, også efterfulgt af Ευβοίας | Retsina of Halkida, også efterfulgt af Evvia |Βερντεα Ζακύνθου | Verntea Zakynthou |Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Mount Athos Agioritikos |Τοπικός Οίνος Αναβύσσου | Regional wine of Anavyssos |Αττικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Attiki-Attikos |Τοπικός Οίνος Βιλίτσας | Regional wine of Vilitsas |Τοπικός Οίνος Γρεβενών | Regional wine of Grevena |Τοπικός Οίνος Δράμας | Regional wine of Drama |Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Dodekanese — Dodekanissiakos |Τοπικός Οίνος Επανομής | Regional wine of Epanomi |Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Heraklion — Herakliotikos |Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thessalia — Thessalikos |Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thebes — Thivaikos |Τοπικός Οίνος Κισσάμου | Regional wine of Kissamos |Τοπικός Οίνος Κρανιάς | Regional wine of Krania |Κρητικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Crete — Kritikos |Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lasithi — Lassithiotikos |Μακεδονικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Macedonia — Macedonikos |Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Nea Messimvria |Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Messinia — Messiniakos |Παιανίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peanea |Παλληνιώτικος


text: Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pallini — Palliniotikos |Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peloponnese — Peloponnisiakos |Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου | Regional wine of Slopes of Ambelos |Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου | Regional wine of Slopes of Vertiskos |Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα | Regional wine of Slopes of Kitherona |Κορινθιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Korinthos — Korinthiakos |Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας | Regional wine of Slopes of Parnitha |Τοπικός Οίνος Πυλίας | Regional wine of Pylia |Τοπικός Οίνος Τριφυλίας | Regional wine of Trifilia |Τοπικός Οίνος Τυρνάβου | Regional wine of Tyrnavos |Σιατιστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Siastista |Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος | Regional wine of Ritsona Avlidas |Τοπικός Οίνος Λετρίνων | Regional wine of Letrines |Τοπικός Οίνος Σπάτων | Regional wine of Spata |Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού | Regional wine of Slopes of Penteliko |Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Aegean Sea |Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου | Regional wine of Lilantio Pedio |Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου | Regional wine of Markopoulo |Τοπικός Οίνος Τεγέας | Regional wine of Tegea |Τοπικός Οίνος Ανδριανής | Regional wine of Adriana |Τοπικός Οίνος Χαλικούνας | Regional wine of Halikouna |Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής | Regional wine of Halkidiki |Καρυστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Karystos — Karystinos |Τοπικός Οίνος Πέλλας | Regional wine of Pella |Τοπικός Οίνος Σερρών | Regional wine of Serres |Συριανός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Syros — Syrianos |Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού | Regional wine of Slopes of Petroto |Τοπικός Οίνος Γερανείων | Regional wine of Gerania |Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος | Regional wine of Opountias Lokridos |Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος | Regional wine of Sterea Ellada |Τοπικός Οίνος Αγοράς | Regional wine of Agora |Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης | Regional wine of Valley of Atalanti |Τοπικός Οίνος Αρκαδίας | Regional wine of Arkadia |Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pangeon — Pangeoritikos |Τοπικός Οίνος Μεταξάτων | Regional wine of Metaxata |Τοπικός Οίνος Ημαθίας | Regional wine of Imathia |Τοπικός Οίνος Κλημέντι | Regional wine of Klimenti |Τοπικός Οίνος Κέρκυρας | Regional wine of Corfu |Τοπικός Οίνος Σιθωνίας | Regional wine of Sithonia |Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων | Regional wine of Mantzavinata |Ισμαρικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Ismaros — Ismarikos |Τοπικός Οίνος Αβδήρων | Regional wine of Avdira |Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων | Regional wine of Ioannina |Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας | Regional wine of Slopes of Egialia |Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου | Regional wine of Slopes of Enos |Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης | Regional wine of Thrace — Thrakikos eller Regional wine of Thrakis |Τοπικός Οίνος Ιλίου | Regional wine of Ilion |Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Metsovo — Metsovitikos |Τοπικός Οίνος Κορωπίου | Regional wine of Koropi |Τοπικός Οίνος Φλώρινας | Regional wine of Florina |Τοπικός Οίνος Θαψανών | Regional wine of Thapsana |Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος | Regional wine of Slopes of Knimida |Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Epirus — Epirotikos |Τοπικός Οίνος Πισάτιδος | Regional wine of


text: Pisatis |Τοπικός Οίνος Λευκάδας | Regional wine of Lefkada |Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Monemvasia — Monemvasios |Τοπικός Οίνος Βελβεντού | Regional wine of Velvendos |Λακωνικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lakonia — Lakonikos |Τοπικός Οίνος Μαρτίνου | Regional wine of Martino |Αχαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Achaia |Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Regional wine of Ilia |Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης | Regional wine of Thessaloniki |Τοπικός Οίνος Κραννώνος | Regional wine of Krannona |Τοπικός Οίνος Παρνασσού | Regional wine of Parnassos |Τοπικός Οίνος Μετεώρων | Regional wine of Meteora |Τοπικός Οίνος Ικαρίας | Regional wine of Ikaria |Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Regional wine of Kastoria |Ungarn1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder | Underområder (også med navnet på det bestemte dyrkningsområde foranstillet) |Ászár-Neszmély(-i) | Ászár(-i) || Neszmély(-i) |Badacsony(-i) | |Balatonboglár(-i). | Balatonlelle(-i) || Marcali |Balatonfelvidék(-i). | Balatonederics-Lesence(-i) || Cserszeg(-i) || Kál(-i) |Balatonfüred-Csopak(-i) | Zánka(-i) |Balatonmelléke eller Balatonmelléki | Muravidéki |Bükkalja(-i) | |Csongrád(-i). | Kistelek(-i) || Mórahalom eller Mórahalmi || Pusztamérges(-i) |Eger eller Egri | Debrő(-i), også efterfulgt af Andornaktálya(-i) eller Demjén(-i) eller Egerbakta(-i) eller Egerszalók(-i) eller Egerszólát(-i) eller Felsőtárkány(-i) eller Kerecsend(-i) eller Maklár(-i) eller Nagytálya(-i) eller Noszvaj(-i) eller Novaj(-i) eller Ostoros(-i) eller Szomolya(-i) eller Aldebrő(-i) eller Feldebrő(-i) eller Tófalu(-i) eller Verpelét(-i) eller Kompolt(-i) eller Tarnaszentmária(-i) |Etyek-Buda(-i) | Buda(-i) || Etyek(-i) || Velence(-i) |Hajós-Baja(-i) | |Kőszegi | |Kunság(-i) | Bácska(-i) || Cegléd(-i) || Duna mente eller Duna menti || Izsák(-i) || Jászság(-i) || Kecskemét-Kiskunfélegyháza eller Kecskemét-Kiskunfélegyházi || Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) || Kiskőrös(-i) || Monor(-i) || Tisza mente eller Tisza menti |Mátra(-i) | |Mór(-i) | |Pannonhalma (Pannonhalmi) | |Pécs(-i) | Versend(-i) || Szigetvár(-i) || Kapos(-i) |Szekszárd(-i) | |Somló(-i) | Kissomlyó-Sághegyi |Sopron(-i) | Köszeg(-i) |Tokaj(-i) | Abaújszántó(-i) eller Bekecs(-i) eller Bodrogkeresztúr(-i) eller Bodrogkisfalud(-i) eller Bodrogolaszi eller Erdőbénye(-i) eller Erdőhorváti eller Golop(-i) eller Hercegkút(-i) eller Legyesbénye(-i) eller Makkoshotyka(-i) eller Mád(-i) eller Mezőzombor(-i) eller Monok(-i) eller Olaszliszka(-i) eller Rátka(-i) eller Sárazsadány(-i) eller Sárospatak(-i) eller Sátoraljaújhely(-i) eller Szegi eller Szegilong(-i) eller Szerencs(-i) eller Tarcal(-i) eller Tállya(-i) eller Tolcsva(-i) eller Vámosújfalu(-i) |Tolna(-i) | Tamási || Völgység(-i) |Villány(-i) | Siklós(-i), også efterfulgt af Kisharsány(-i) eller Nagyharsány(-i) eller Palkonya(-i) eller Villánykövesd(-i) eller Bisse(-i) eller Csarnóta(-i) eller Diósviszló(-i) eller Harkány(-i) eller Hegyszentmárton(-i) eller Kistótfalu(-i) eller Márfa(-i) eller Nagytótfalu(-i) eller Szava(-i) eller Túrony(-i) eller Vokány(-i) |Italien1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderD.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) |Albana di Romagna Asti eller Moscato d’Asti eller Asti Spumante Barbaresco Bardolino superiore Barolo Brachetto d’Acqui eller Acqui Brunello di Motalcino Carmignano Chianti, også efterfulgt af Colli Aretini eller Colli Fiorentini eller Colline Pisane eller Colli Senesi eller Montalbano eller Montespertoli eller Rufina Chianti Classico Fiano di Avellino Forgiano Franciacorta Gattinara Gavi eller Cortese di Gavi Ghemme Greco di Tufo Montefalco Sagrantino Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane Ramandolo Recioto di Soave Sforzato di Valtellina eller Sfursat di Valtellina Soave superiore Taurasi Torgiano Valtellina Superiore, også efterfulgt af Grumello eller Inferno eller Maroggia eller Sassella eller Stagafassli eller Vagella Vermentino di Gallura eller Sardegna Vermentino di Gallura Vernaccia di San Gimignano Vernaccia di Serrapetrona Vino Nobile di Montepulciano |Aglianico del Taburno eller Taburno Aglianico del Vulture


text: Albugnano Alcamo eller Alcamo classico Aleatico di Gradoli Aleatico di Puglia Alezio Alghero eller Sardegna Alghero Alta Langa Alto Adige eller dell’Alto Adige (Südtirol eller Südtiroler), også efterfulgt af: Colli di Bolzano (Bozner Leiten),Meranese di Collina eller Meranese (Meraner Hügel eller Meraner),Santa Maddalena (St.Magdalener),Terlano (Terlaner),Valle Isarco (Eisacktal eller Eisacktaler),Valle Venosta (Vinschgau)Ansonica Costa dell’Argentario Aprilia Arborea eller Sardegna Arborea Arcole Assisi Atina Aversa Bagnoli di Sopra eller Bagnoli Barbera d’Asti Barbera del Monferrato Barbera d’Alba Barco Reale di Carmignano eller Rosato di Carmignano eller Vin Santo di Carmignano eller Vin Santo Carmignano Occhio di Pernice Bardolino Bianchello del Metauro Bianco Capena Bianco dell’Empolese Bianco della Valdinievole Bianco di Custoza Bianco di Pitigliano Bianco Pisano di S. Torpè Biferno Bivongi Boca Bolgheri e Bolgheri Sassicaia Bosco Eliceo Botticino Bramaterra Breganze Brindisi Cacc’e mmitte di Lucera Cagnina di Romagna Caldaro (Kalterer) eller Lago di Caldaro (Kalterersee), også efterfulgt af"Classico" Campi Flegrei Campidano di Terralba eller Terralba eller Sardegna Campidano di Terralba eller Sardegna Terralba Canavese Candia dei Colli Apuani Cannonau di Sardegna, også efterfulgt af Capo Ferrato eller Oliena eller Nepente di Oliena Jerzu Capalbio Capri Capriano del Colle Carema Carignano del Sulcis eller Sardegna Carignano del Sulcis Carso Castel del Monte Castel San Lorenzo Casteller Castelli Romani Cellatica Cerasuolo di Vittoria Cerveteri Cesanese del Piglio Cesanese di Affile eller Affile Cesanese di Olevano Romano eller Olevano Romano Cilento Cinque Terre eller Cinque Terre Sciacchetrà, også efterfulgt af Costa de sera eller Costa de Campu eller Costa da Posa Circeo Cirò Cisterna d’Asti Colli Albani Colli Altotiberini Colli Amerini Colli Berici, også efterfulgt af Barbarano Colli Bolognesi, også efterfulgt af Colline di Riposto eller Colline Marconiane eller Zola Predona eller Monte San Pietro eller Colline di Oliveto eller Terre di Montebudello eller Serravalle Colli Bolognesi Classico-Pignoletto Colli del Trasimeno eller Trasimeno Colli della Sabina Colli dell’Etruria Centrale Colli di Conegliano, også efterfulgt af Refrontolo eller Torchiato di Fregona Colli di Faenza Colli di Luni (Regione Liguria) Colli di Luni (Regione Toscana) Colli di Parma Colli di Rimini Colli di Scandiano e di Canossa Colli d’Imola Colli Etruschi Viterbesi Colli Euganei Colli Lanuvini Colli Maceratesi Colli Martani, også efterfulgt af Todi Colli Orientali del Friuli, også efterfulgt af Cialla eller Rosazzo Colli Perugini Colli Pesaresi, også efterfulgt af Focara eller Roncaglia Colli Piacentini, også efterfulgt af Vigoleno eller Gutturnio eller Monterosso Val d’Arda eller Trebbianino Val Trebbia eller Val Nure Colli Romagna Centrale Colli Tortonesi Collina Torinese Colline di Levanto Colline Lucchesi Colline Novaresi Colline Saluzzesi Collio Goriziano eller Collio Conegliano-Valdobbiadene, også efterfulgt af Cartizze Conero Contea di Sclafani Contessa Entellina Controguerra Copertino Cori Cortese dell’Alto Monferrato Corti Benedettine del Padovano Cortona Costa d’Amalfi, også efterfulgt af Furore eller Ravello eller Tramonti Coste della Sesia Delia Nivolelli Dolcetto d’Acqui Dolcetto d’Alba Dolcetto d’Asti Dolcetto delle Langhe Monregalesi Dolcetto di Diano d’Alba eller Diano d’Alba Dolcetto di Dogliani superior eller Dogliani Dolcetto di Ovada Donnici Elba Eloro, også efterfulgt af Pachino Erbaluce di Caluso eller Caluso Erice Esino Est! Est!! Est!!! Di Montefiascone Etna Falerio


text: dei Colli Ascolani eller Falerio Falerno del Massico Fara Faro Frascati Freisa d’Asti Freisa di Chieri Friuli Annia Friuli Aquileia Friuli Grave Friuli Isonzo eller Isonzo del Friuli Friuli Latisana Gabiano Galatina Galluccio Gambellara Garda (Regione Lombardia) Garda (Regione Veneto) Garda Colli Mantovani Genazzano Gioia del Colle Girò di Cagliari eller Sardegna Girò di Cagliari Golfo del Tigullio Gravina Greco di Bianco Greco di Tufo Grignolino d’Asti Grignolino del Monferrato Casalese Guardia Sanframondi o Guardiolo Irpinia I Terreni di Sanseverino Ischia Lacrima di Morro eller Lacrima di Morro d’Alba Lago di Corbara Lambrusco di Sorbara Lambrusco Grasparossa di Castelvetro Lambrusco Mantovano, også efterfulgt af: Oltrepò Mantovano eller Viadanese-Sabbionetano Lambrusco Salamino di Santa Croce Lamezia Langhe Lessona Leverano Lison-Pramaggiore Lizzano Loazzolo Locorotondo Lugana (Regione Veneto) Lugana (Regione Lombardia) Malvasia delle Lipari Malvasia di Bosa eller Sardegna Malvasia di Bosa Malvasia di Cagliari eller Sardegna Malvasia di Cagliari Malvasia di Casorzo d’Asti Malvasia di Castelnuovo Don Bosco Mandrolisai eller Sardegna Mandrolisai Marino Marmetino di Milazzo eller Marmetino Marsala Martina eller Martina Franca Matera Matino Melissa Menfi, også efterfulgt af Feudo eller Fiori eller Bonera Merlara Molise Monferrato, også efterfulgt af Casalese Monica di Cagliari eller Sardegna Monica di Cagliari Monica di Sardegna Monreale Montecarlo Montecompatri Colonna eller Montecompatri eller Colonna Montecucco Montefalco Montello e Colli Asolani Montepulciano d’Abruzzo Monteregio di Massa Marittima Montescudaio Monti Lessini eller Lessini Morellino di Scansano Moscadello di Montalcino Moscato di Cagliari eller Sardegna Moscato di Cagliari Moscato di Noto Moscato di Pantelleria eller Passito di Pantelleria eller Pantelleria Moscato di Sardegna, også efterfulgt af: Gallura eller Tempio Pausania eller Tempio Moscato di Siracusa Moscato di Sorso-Sennori eller Moscato di Sorso eller Moscato di Sennori eller Sardegna Moscato di Sorso-Sennori eller Sardegna Moscato di Sorso eller Sardegna Moscato di Sennori Moscato di Trani Nardò Nasco di Cagliari eller Sardegna Nasco di Cagliari Nebbiolo d’Alba Nettuno Nuragus di Cagliari eller Sardegna Nuragus di Cagliari Offida Oltrepò Pavese Orcia Orta Nova Orvieto (Regione Umbria) Orvieto (Regione Lazio) Ostuni Pagadebit di Romagna, også efterfulgt af Bertinoro Parrina Penisola Sorrentina, også efterfulgt af Gragnano eller Lettere eller Sorrento Pentro di Isernia eller Pentro Pergola Piemonte Pietraviva Pinerolese Pollino Pomino Pornassio eller Ormeasco di Pornassio Primitivo di Manduria Reggiano Reno Riviera del Brenta Riesi Riviera del Garda Bresciano eller Garda Bresciano Riviera Ligure di Ponente, også efterfulgt af Riviera dei Fiori eller Albenga o Albenganese eller Finale eller Finalese eller Ormeasco Roero Romagna Albana spumante Rossese di Dolceacqua eller Dolceacqua Rosso Barletta Rosso Canosa eller Rosso Canosa Canusium Rosso Conero Rosso di Cerignola Rosso di Montalcino Rosso di Montepulciano Rosso Orvietano eller Orvietano Rosso Rosso Piceno Rubino di Cantavenna Ruchè di Castagnole Monferrato Salice Salentino Sambuca di Sicilia San Colombano al Lambro eller San Colombano San Gimignano San Martino della Battaglia (Regione Veneto) San Martino della Battaglia (Regione Lombardia) San Severo San Vito di Luzzi Sangiovese di Romagna Sannio Sant’Agata de Goti Santa Margherita di Belice Sant’Anna di Isola di Capo Rizzuto Sant’Antimo Sardegna Semidano, også efterfulgt af Mogoro Savuto Scanzo eller Moscato


text: di Scanzo Scavigna Sciacca, også efterfulgt af Rayana Serrapetrona Sizzano Soave Solopaca Sovana Squinzano Strevi Tarquinia Teroldego Rotaliano Terracina, også med"Moscato di"foranstillet Terre dell’Alta Val Agri Terre di Franciacorta Torgiano Trebbiano d’Abruzzo Trebbiano di Romagna Trentino, også efterfulgt af Sorni eller Isera eller d’Isera eller Ziresi eller dei Ziresi Trento Val d’Arbia Val di Cornia, også efterfulgt af Suvereto Val Polcevera, også efterfulgt af Coronata Valcalepio Valdadige (Etschaler) (Regione Trentino Alto Adige) Valdadige (Etschtaler), også efterfulgt af Terra dei Forti (Regione Veneto) Valdichiana Valle d’Aosta eller Vallée d’Aoste, også efterfulgt af: Arnad-Montjovet or Donnas eller Enfer d’Arvier eller Torrette Blanc de Morgex et de la Salle eller Chambave eller Nus Valpolicella, også efterfulgt af Valpantena Valsusa Valtellina Valtellina Superiore, også efterfulgt af Grumello eller Inferno eller Maroggia eller Sassella eller Vagella Velletri Verbicaro Verdicchio dei Castelli di Jesi Verdicchio di Matelica Verduno Pelaverga eller Verduno Vermentino di Sardegna Vernaccia di Oristano eller Sardegna Vernaccia di Oristano Vernaccia di San Gimignano Vernaccia di Serrapetrona Vesuvio Vicenza Vignanello Vin Santo del Chianti Vin Santo del Chianti Classico Vin Santo di Montepulciano Vini del Piave eller Piave Zagarolo |2. Bordvine med en geografisk betegnelseAllerona Alta Valle della Greve Alto Livenza (Regione veneto) Alto Livenza (Regione Fruili Venezia Giula) Alto Mincio Alto Tirino Arghillà Barbagia Basilicata Benaco bresciano Beneventano Bergamasca Bettona Bianco di Castelfranco Emilia Calabria Camarro Campania Cannara Civitella d’Agliano Colli Aprutini Colli Cimini Colli del Limbara Colli del Sangro Colli della Toscana centrale Colli di Salerno Colli Ericini Colli Trevigiani Collina del Milanese Colline del Genovesato Colline Frentane Colline Pescaresi Colline Savonesi Colline Teatine Condoleo Conselvano Costa Viola Daunia Del Vastese eller Histonium Delle Venezie (Regione Veneto) Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia) Delle Venezie (Regione Trentino — Alto Adige) Dugenta Emilia eller dell’Emilia Epomeo Esaro Fontanarossa di Cerda Forlì Fortana del Taro Frusinate eller del Frusinate Golfo dei Poeti La Spezia eller Golfo dei Poeti Grottino di Roccanova Isola dei Nuraghi Lazio Lipuda Locride Marca Trevigiana Marche Maremma toscana Marmilla Mitterberg eller Mitterberg tra Cauria e Tel eller Mitterberg zwischen Gfrill und Toll Modena eller Provincia di Modena Montenetto di Brescia Murgia Narni Nurra Ogliastra Osco eller Terre degli Osci Paestum Palizzi Parteolla Pellaro Planargia Pompeiano Provincia di Mantova Provincia di Nuoro Provincia di Pavia Provincia di Verona eller Veronese Puglia Quistello Ravenna Roccamonfina Romangia Ronchi di Brescia Rotae Rubicone Sabbioneta Salemi Salento Salina Scilla Sebino Sibiola Sicilia Sillaro eller Bianco del Sillaro Spello Tarantino Terrazze Retiche di Sondrio Terre del Volturno Terre di Chieti Terre di Veleja Tharros Toscana eller Toscano Trexenta Umbria Valcamonica Val di Magra Val di Neto Val Tidone Valdamato Vallagarina (Regione Trentino — Alto Adige) Vallagarina (Regione Veneto) Valle Belice Valle del Crati Valle del Tirso Valle d’Itria Valle Peligna Valli di Porto Pino Veneto Veneto Orientale Venezia Giulia Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Trentino — Alto Adige) Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Veneto) |LuxembourgKvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder (også efterfulgt af navnet på kommunen eller dele af kommunen) | Navne på


text: kommuner eller dele af kommuner |Moselle Luxembourgeoise | Ahn Assel Bech-Kleinmacher Born Bous Burmerange Canach Ehnen Ellingen Elvange Erpeldingen Gostingen Greiveldingen Grevenmacher Lenningen Machtum Mertert Moersdorf Mondorf Niederdonven Oberdonven Oberwormeldingen Remerschen Remich Rolling Rosport Schengen Schwebsingen Stadtbredimus Trintingen Wasserbillig Wellenstein Wintringen Wormeldingen |Malta1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder | Underområder |Øen Malta | Rabat || Mdina eller Medina || Marsaxlokk || Marnisi || Mgarr || Ta’ Qali || Siggiewi |Gozo | Ramla || Marsalforn || Nadur || Victoria Heights |2. Bordvine med en geografisk betegnelsePå maltesisk | På engelsk |Gzejjer Maltin | Maltese Islands |Portugal1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder |Alenquer | |Alentejo | Borba || Évora || Granja-Amareleja || Moura || Portalegre || Redondo || Reguengos || Vidigueira |Arruda | |Bairrada | |Beira Interior | Castelo Rodrigo || Cova da Beira || Pinhel |Biscoitos | |Bucelas | |Carcavelos | |Chaves | |Colares | |Dão også efterfulgt af Nobre | Alva || Besteiros || Castendo || Serra da Estrela || Silgueiros || Terras de Azurara || Terras de Senhorim |Douro, også med Vinho do eller Moscatel do foranstillet | Baixo Corgo || Cima Corgo || Douro Superior |Encostas d’Aire | Alcobaça || Ourém |Graciosa | |Lafões | |Lagoa | |Lagos | |Lourinhã | |Madeira eller Madère eller Madera eller Vinho da Madeira eller Madeira Weine eller Madeira Wine eller | |Vin de Madère eller Vino di Madera eller Madera Wijn | |Madeirense | |Óbidos | |Palmela | |Pico | |Portimão | |Port eller Porto eller Oporto eller Portwein eller Portvin eller Portwijn eller Vin de Porto eller Port Wine eller Vinho do Porto | |Ribatejo | || Almeirim || Cartaxo || Chamusca || Coruche || Santarém || Tomar |Setúbal, også med Moscatel foranstillet eller efterfulgt af Roxo | |Tavira | |Távora-Varosa | |Torres Vedras | |Trás-os-Montes | || Chaves || Planalto Mirandês || Valpaços |Vinho Verde | || Amarante || Ave || Baião || Basto || Cávado || Lima || Monção || Paiva || Sousa |2. Bordvine med en geografisk betegnelseBestemte dyrkningsområder | Underområder |Açores | |Alentejano | |Algarve | |Beiras | Beira Alta || Beira Litoral || Terras de Sicó |Duriense | |Estremadura | Alta Estremadura |Minho | |Ribatejano | |Terras Madeirenses | |Terras do Sado | |Transmontano | |Rumænien1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder |Aiud | |Alba Iulia | |Babadag | |Banat, også efterfulgt af | Dealurile Tirolului || Moldova Nouă || Silagiu |Banu Mărăcine | |Bohotin | |Cernăteşti — Podgoria | |Coteşti | |Cotnari | |Crişana, også efterfulgt af | Biharia || Diosig || Şimleu Silvaniei |Dealu Bujorului | |Dealu Mare også efterfulgt af | Boldeşti || Breaza || Ceptura || Merei || Tohani || Urlaţi || Valea Călugărească || Zoreşti |Drăgăşani | |Huşi, også efterfulgt af | Vutcani |Iana | |Iaşi også efterfulgt af | Bucium || Copou || Uricani |Lechinţa | |Mehedinţi, også efterfulgt af | Corcova || Golul Drâncei || Oreviţa || Severin || Vânju Mare |Miniş |


text: |Murfatlar, også efterfulgt af | Cernavodă || Medgidia |Nicoreşti | |Odobeşti | |Oltina | |Panciu | |Pietroasa | |Recaş | |Sâmbureşti | |Sarica Niculiţel, også efterfulgt af | Tulcea |Sebeş — Apold | |Segarcea | |Ştefăneşti, også efterfulgt af | Costeşti |Târnave, også efterfulgt af | Blaj || Jidvei || Mediaş |2. Bordvine med geografisk betegnelseBestemte dyrkningsområder (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder |Colinele Dobrogei | |Dealurile Crişanei | |Dealurile Moldovei, eller | Dealurile Covurluiului || Dealurile Hârlăului || Dealurile Huşilor || Dealurile Iaşilor || Dealurile Tutovei || Terasele Siretului |Dealurile Munteniei | |Dealurile Olteniei | |Dealurile Sătmarului | |Dealurile Transilvaniei | |Dealurile Vrancei | |Dealurile Zarandului | |Terasele Dunării | |Viile Caraşului | |Viile Timişului | |SlovakietKvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder (efterfulgt af betegnelsen "vinohradnícka oblas") | Underområder (også efterfulgt af navnet på det bestemte dyrkningsområde) (efterfulgt af betegnelsen "vinohradnícky rajón") |Južnoslovenská | Dunajskostredský || Galantský || Hurbanovský || Komárňanský || Palárikovský || Šamorínsky || Strekovský || Štúrovský |Malokarpatská | Bratislavský || Doľanský || Hlohovecký || Modranský || Orešanský || Pezinský || Senecký || Skalický || Stupavský || Trnavský || Vrbovský || Záhorský |Nitrianska | Nitriansky || Pukanecký || Radošinský || Šintavský || Tekovský || Vrábeľský || Želiezovský || Žitavský || Zlatomoraveký |Stredoslovenská | Fiľakovský || Gemerský || Hontiansky || Ipeľský || Modrokamenecký || Tornaľský || Vinický |Tokaj/-ská/-ský/ské | Čerhov || Černochov || Malá Tŕňa || Slovenské Nové Mesto || Veľká Bara || Veľká Tŕňa || Viničky |Východoslovenská | Kráľovskochlmecký || Michalovský || Moldavský || Sobranecký |Slovenien1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug |Bela krajina eller Belokranjec Bizeljsko-Sremič eller Sremič-Bizeljsko Dolenjska Dolenjska, cviček Goriška Brda eller Brda Haloze eller Haložan Koper eller Koprčan Kras Kras, teran Ljutomer-Ormož eller Ormož-Ljutomer Maribor eller Mariborčan Radgona-Kapela eller Kapela Radgona Prekmurje eller Prekmurčan Šmarje-Virštanj eller Virštanj-Šmarje Srednje Slovenske gorice Vipavska dolina eller Vipavec eller Vipavčan |2. Bordvine med en geografisk betegnelsePodravje Posavje Primorska |Spanien1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderBestemte dyrkningsområder (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder |Abona | |Alella | |Alicante | Marina Alta |Almansa | |Ampurdán-Costa Brava | |Arabako Txakolina-Txakolí de Álava eller Chacolí de Álava | |Arlanza | |Arribes | |Bierzo | |Binissalem-Mallorca | |Bullas | |Calatayud | |Campo de Borja | |Cariñena | |Cataluña | |Cava | |Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina | |Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina | |Cigales | |Conca de Barberá | |Condado de Huelva | |Costers del Segre | Artesa || Les Garrigues || Raimat || Valls de Riu Corb |Dominio de Valdepusa | |El Hierro | |Finca Élez | |Guijoso | |Jerez-Xérès-Sherry eller Jerez eller Xérès eller Sherry | |Jumilla | |La Mancha | |La Palma | Fuencaliente || Hoyo de Mazo || Norte de la Palma |Lanzarote | |Málaga | |Manchuela | |Manzanilla | |Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda | |Méntrida | |Mondéjar | |Monterrei | Ladera de Monterrei || Val de Monterrei |Montilla-Moriles | |Montsant | |Navarra | Baja Montaña || Ribera Alta || Ribera Baja || Tierra Estella || Valdizarbe |Penedés |


text: |Pla de Bages | |Pla i Llevant | |Priorato | |Rías Baixas | Condado do Tea || O Rosal || Ribeira do Ulla || Soutomaior || Val do Salnés |Ribeira Sacra | Amandi || Chantada || Quiroga-Bibei || Ribeiras do Miño || Ribeiras do Sil |Ribeiro | |Ribera del Duero | |Ribera del Guadiana | Cañamero || Matanegra || Montánchez || Ribera Alta || Ribera Baja || Tierra de Barros |Ribera del Júcar | |Rioja | Rioja Alavesa || Rioja Alta || Rioja Baja |Rueda | |Sierras de Málaga | Serranía de Ronda |Somontano | |Tacoronte-Acentejo | Anaga |Tarragona | |Tierra Alta | |Tierra de León | |Tierra del Vino de Zamora | |Toro | |Uclés | |Utiel-Requena | |Valdeorras | |Valdepeñas | |Valencia | Alto Turia || Clariano || Moscatel de Valencia || Valentino |Valle de Güímar | |Valle de la Orotava | |Valles de Benavente | |Vinos de Madrid | Arganda || Navalcarnero || San Martín de Valdeiglesias |Ycoden-Daute-Isora | |Yecla | |2. Bordvine med en geografisk betegnelseVino de la Tierra de Abanilla Vino de la Tierra de Bailén Vino de la Tierra de Bajo Aragón Vino de la Tierra de Betanzos Vino de la Tierra de Cádiz Vino de la Tierra de Campo de Belchite Vino de la Tierra de Campo de Cartagena Vino de la Tierra de Cangas Vino de la Tierra de Castelló Vino de la Tierra de Castilla Vino de la Tierra de Castilla y León Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra Vino de la Tierra de Córdoba Vino de la Tierra de Costa de Cantabria Vino de la Tierra de Desierto de Almería Vino de la Tierra de Extremadura Vino de la Tierra Formentera Vino de la Tierra de Gálvez Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste Vino de la Tierra de Ibiza Vino de la Tierra de Illes Balears Vino de la Tierra de Isla de Menorca Vino de la Tierra de La Gomera Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra Vino de la Tierra de Liébana Vino de la Tierra de Los Palacios Vino de la Tierra de Norte de Granada Vino de la Tierra de Sierra Norte de Sevilla Vino de la Tierra de Pozohondo Vino de la Tierra de Ribera del Andarax Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas Vino de la Tierra de Ribera del Queiles Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz Vino de la Tierra de Torreperojil Vino de la Tierra de Valdejalón Vino de la Tierra de Valle del Cinca Vino de la Tierra de Valle del Jiloca Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense Vino de la Tierra Valles de Sadacia |Det forenede kongerige1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområderEngelske vingårde Walisiske vingårde |2. Bordvine med en geografisk betegnelseEngland eller Berkshire Buckinghamshire Cheshire Cornwall Derbyshire Devon Dorset East Anglia Gloucestershire Hampshire Herefordshire Isle of Wight Isles of Scilly Kent Lancashire Leicestershire Lincolnshire Northamptonshire Nottinghamshire Oxfordshire Rutland


text: Shropshire Somerset Staffordshire Surrey Sussex Warwickshire West Midlands Wiltshire Worcestershire Yorkshire Wales eller Cardiff Cardiganshire Carmarthenshire Denbighshire Gwynedd Monmouthshire Newport Pembrokeshire Rhondda Cynon Taf Swansea The Vale of Glamorgan Wrexham |2. Ændringer af listen over geografiske betegnelser, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.DEL BVINE MED OPRINDELSE I AUSTRALIEN1. Geografiske betegnelser i Australien:STAT/OMRÅDE | REGION | UNDERREGION |South Eastern Australia | | |NEW SOUTH WALES | | |Big Rivers | | || Perricoota | || Riverina | |Western Plains | | |Central Ranges | | || Cowra | || Mudgee | || Orange | |Southern New South Wales | | || Canberra District | || Gundagai | || Hilltops | || Tumbarumba | |South Coast | | || Shoalhaven Coast | || Southern Highlands | |Northern Slopes | | |Northern Rivers | | || Hastings River | |Hunter Valley | | || Hunter | || | Broke Fordwich |QUEENSLAND | | || Granite Belt | || South Burnett | |SOUTH AUSTRALIA | | |Adelaide | | |Mount Lofty Ranges | | || Adelaide Hills | || | Lenswood || | Piccadilly Valley || Adelaide Plains | || Clare Valley | |Barossa | | || Barossa Valley | || Eden Valley | || | High Eden |Fleurieu | | || Currency Creek | || Kangaroo Island | || Langhorne Creek | || McLaren Vale | || Southern Fleurieu | |Limestone Coast | | || Coonawarra | || Mount Benson | || Padthaway | || Robe | || Wrattonbully | |Lower Murray | | || Riverland | |The Peninsulas | | |Far North | | || Southern Flinders Ranges | |VICTORIA | | |North West Victoria | | || Murray Darling | || Swan Hill | |North East Victoria | | || Alpine Valleys | || Beechworth | || Glenrowan | || King Valley | || Rutherglen | |Central Victoria | | || Bendigo | || Goulburn Valley | || | Nagambie Lakes || Heathcote | || Strathbogie Ranges | || Upper Goulburn | |Western Victoria | | || Grampians | || | Great Western || Henty | || Pyrenees | |Port Phillip | | || Geelong | || Macedon Ranges | || Mornington Peninsula | || Sunbury | || Yarra Valley | |Gippsland | | |WESTERN AUSTRALIA | | |Greater Perth | | || Perth Hills | || Swan District | || | Swan Valley || Peel | |Central Western Australia | | |South West Australia | | || Blackwood Valley | || Geographe | || Great Southern | || | Albany || | Denmark || | Frankland River || | Mount Barker || | Porongurup || Margaret River | || Manjimup | || Pemberton | |West Australian South East Coastal | |Eastern Plains, Inland and North of Western Australia | |TASMANIA | | |NORTHERN TERRITORY | | |AUSTRALIAN CAPITAL TERRITORY | |2. Ændringer af listen over geografiske betegnelser, som de kontraherende parter har godkendt i overensstemmelse med proceduren


text: i artikel 29 eller 30.--------------------------------------------------BILAG IIITraditionelle udtryk som nævnt i artikel 121. Traditionelle betegnelser i medlemsstaterne:Traditionelle udtryk | Berørte vine | Vinkategori(er) | Sprog |TYSKLAND |Qualitätswein | Alle | Kvbd | Tysk |Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Alle | Kvbd | Tysk |Qualitätswein mit Prädikat/Q.b.A.m.Pr eller Prädikatswein | Alle | Kvbd | Tysk |Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Alle | Mkvbd | Tysk |Auslese | Alle | Kvbd | Tysk |Beerenauslese | Alle | Kvbd | Tysk |Eiswein | Alle | Kvbd | Tysk |Kabinett | Alle | Kvbd | Tysk |Spätlese | Alle | Kvbd | Tysk |Trockenbeerenauslese | Alle | Kvbd | Tysk |Landwein | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Affentaler | Altschweier, Bühl, Eisental, Neusatz/Bühl, Bühlertal, Neuweier/Baden-Baden | Kvbd | Tysk |Badisch Rotgold | Baden | Kvbd | Tysk |Ehrentrudis | Baden | Kvbd | Tysk |Hock | Rhein, Ahr, Hessische Bergstraße, Mittelrhein, Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | Bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Klassik/Classic | Alle | Kvbd | Tysk |Liebfrau(en)milch | Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | Kvbd | Tysk |Moseltaler | Mosel-Saar-Ruwer | Kvbd | Tysk |Riesling-Hochgewächs | Alle | Kvbd | Tysk |Schillerwein | Württemberg | Kvbd | Tysk |Weißherbst | Alle | Kvbd | Tysk |Winzersekt | Alle | Mkvbd | Tysk |ØSTRIG |Qualitätswein | Alle | Kvbd | Tysk |Qualitätswein besonderer Reife und Leseart eller Prädikatswein | Alle | Kvbd | Tysk |Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer | Alle | Kvbd | Tysk |Ausbruch/Ausbruchwein | Alle | Kvbd | Tysk |Auslese/Auslesewein | Alle | Kvbd | Tysk |Beerenauslese (wein) | Alle | Kvbd | Tysk |Eiswein | Alle | Kvbd | Tysk |Kabinett/Kabinettwein | Alle | Kvbd | Tysk |Schilfwein | Alle | Kvbd | Tysk |Spätlese/Spätlesewein | Alle | Kvbd | Tysk |Strohwein | Alle | Kvbd | Tysk |Trockenbeerenauslese | Alle | Kvbd | Tysk |Landwein | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Ausstich | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Auswahl | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Bergwein | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Klassik/Classic | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Erste Wahl | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Hausmarke | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Heuriger | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Jubiläumswein | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Schilcher | Steiermark | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Sturm | Alle | Delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Tysk |SPANIEN |Denominación de origen (DO) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd | Spansk |Denominación de origen calificada (DOCa) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd | Spansk |Vino dulce natural | Alle | Khvbd | Spansk |Vino generoso | [1] | Khvbd | Spansk |Vino generoso de licor | [2] | Khvbd | Spansk |Vino de la Tierra | Alle |


text: Bordvin med geografisk betegnelse | |Aloque | DO Valdepeñas | Kvbd | Spansk |Amontillado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles | Khvbd | Spansk |Añejo | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Spansk |Añejo | DO Malaga | Khvbd | Spansk |Chacoli/Txakolina | DO Chacoli de Bizkaia DO Chacoli de Getaria DO Chacoli de Alava | Kvbd | Spansk |Clásico | DO Abona DO El Hierro DO Lanzarote DO La Palma DO Tacoronte-Acentejo DO Tarragona DO Valle de Güimar DO Valle de la Orotava DO Ycoden-Daute-Isora | Kvbd | Spansk |Cream | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles DO Málaga DO Condado de Huelva | Khvbd | Engelsk |Criadera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles DO Málaga DO Condado de Huelva | Khvbd | Spansk |Criaderas y Soleras | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles DO Málaga DO Condado de Huelva | Khvbd | Spansk |Crianza | Alle | Kvbd | Spansk |Dorado | DO Rueda DO Malaga | Khvbd | Spansk |Fino | DO Montilla Moriles DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda | Khvbd | Spansk |Fondillón | DO Alicante | Kvbd | Spansk |Gran Reserva | Alle kvbd Cava | Kvbd mkvbd | Spansk |Lágrima | DO Málaga | Khvbd | Spansk |Noble | Alle | Kvbd bordvin med geografisk betegnelse | Spansk |Noble | DO Malaga | Khvbd | Spansk |Oloroso | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla- Moriles | Khvbd | Spansk |Pajarete | DO Málaga | Khvbd | Spansk |Pálido | DO Condado de Huelva DO Rueda DO Málaga | Khvbd | Spansk |Palo Cortado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla- Moriles | Khvbd | Spansk |Primero de cosecha | DO Valencia | Kvbd | Spansk |Rancio | Alle | Kvbd, khvbd | Spansk |Raya | DO Montilla-Moriles | Khvbd | Spansk |Reserva | Alle | Kvbd | Spansk |Sobremadre | DO vinos de Madrid | Kvbd | Spansk |Solera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles DO Málaga DO Condado de Huelva | Khvbd | Spansk |Superior | Alle | Kvbd | Spansk |Trasañejo | DO Málaga | Khvbd | Spansk |Vino Maestro | DO Málaga | Khvbd | Spansk |Vendimia inicial | DO Utiel-Requena | Kvbd | Spansk |Viejo | Alle | Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Spansk |Vino de tea | DO La Palma | Kvbd | Spansk |FRANKRIG |Appellation d'origine contrôlée | Alle | Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd | Fransk |Appellation contrôlée | Alle | Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd | Fransk |Appellation d'origine/vin délimité de qualité supérieure | Alle | Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd | Fransk |Vin doux naturel | AOC Banyuls, Banyuls Grand Cru, Muscat de Frontignan, Grand Roussillon, Maury, Muscat de Beaume de Venise, Muscat du Cap Corse, Muscat de Lunel, Muscat de Mireval, Muscat de Rivesaltes, Muscat de St Jean de


text: Minervois, Rasteau, Rivesaltes | Kvbd | Fransk |Vin de pays | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |Ambré | Alle | Khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |Château | Alle | Kvbd, khvbd, mkvbd | Fransk |Clairet | AOC Bourgogne, AOC Bordeaux | Kvbd | Fransk |Claret | AOC Bordeaux | Kvbd | Fransk |Clos | Alle | Kvbd, mkvbd, khvbd | Fransk |Cru Artisan | AOCMédoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | Kvbd | Fransk |Cru Bourgeois | AOC Médoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | Kvbd | Fransk |Cru Classé, også med følgende foranstillet: Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième | AOC Côtes de Provence, Graves, St Emilion Grand Cru, Haut-Médoc, Margaux, St Julien, Pauillac, St Estèphe, Sauternes, Pessac Léognan, Barsac | Kvbd | Fransk |Edelzwicker | AOC Alsace | Kvbd | Tysk |Grand Cru | AOC Alsace, Banyuls, Bonnes Mares, Chablis, Chambertin, Chapelle Chambertin, Chambertin Clos-de-Bèze, Mazoyeres ou Charmes Chambertin, Latricières-Chambertin, Mazis Chambertin, Ruchottes Chambertin, Griottes-Chambertin, Clos de la Roche, Clos Saint Denis, Clos de Tart, Clos de Vougeot, Clos des Lambray, Corton, Corton Charlemagne, Charlemagne, Echézeaux, Grand Echézeaux, La Grande Rue, Montrachet, Chevalier-Montrachet, Bâtard-Montrachet, Bienvenues-Bâtard-Montrachet, Criots-Bâtard-Montrachet, Musigny, Romanée St Vivant, Richebourg, Romanée-Conti, La Romanée, La Tâche, St Emilion | Kvbd | Fransk |Grand Cru | Champagne | Mkvbd | Fransk |Hors d'âge | AOC Rivesaltes | Khvbd | Fransk |Passe-tout-grains | AOC Bourgogne | Kvbd | Fransk |Premier Cru | AOC Aloxe Corton, Auxey Duresses, Beaune, Blagny, Chablis, Chambolle Musigny, Chassagne Montrachet, Champagne, Côtes de Brouilly, Fixin, Gevrey Chambertin, Givry, Ladoix, Maranges, Mercurey, Meursault, Monthélie, Montagny, Morey St Denis, Musigny, Nuits, Nuits-Saint-Georges, Pernand-Vergelesses, Pommard, Puligny-Montrachet, Rully, Santenay, Savigny-les-Beaune, St Aubin, Volnay, Vougeot, Vosne-Romanée | Kvbd, mkvbd | Fransk |Primeur | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |Rancio | AOC Grand Roussillon, Rivesaltes, Banyuls, Banyuls grand cru, Maury, Clairette du Languedoc, Rasteau | Khvbd | Fransk |Sélection de grains nobles | AOC Alsace, Alsace Grand cru, Monbazillac, Graves supérieures, Bonnezeaux, Jurançon, Cérons, Quarts de Chaume, Sauternes, Loupiac, Côteaux du Layon, Barsac, Ste Croix du Mont, Coteaux de l'Aubance, Cadillac | Kvbd | Fransk |Sur lie | AOC Muscadet, Muscadet-Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet-Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d'Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |Tuilé | AOC Rivesaltes | Khvbd | Fransk |Vendanges tardives | AOC Alsace, Jurançon | Kvbd | Fransk |Villages | AOC Anjou, Beaujolais, Côte de Beaune, Côte de Nuits, Côtes du Rhône, Côtes du Roussillon, Mâcon | Kvbd | Fransk |Vin de paille | AOC Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Hermitage | Kvbd | Fransk |Vin jaune | AOC du Jura (Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Château-Châlon) | Kvbd | Fransk |GRÆKENLAND |Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d'origine contrôlée) | Alle | Kvbd | Græsk |Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d'origine


text: de qualité supérieure) | Alle | Kvbd | Græsk |Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne de Céphalonie), Σάμος (Samos), Σητεία (Sitia), Δαφνες (Dafnès), Σαντορίνη (Santorini) | Khvbd | Græsk |Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) | Vins de paille: Κεφαλληνίας (de Céphalonie), Δαφνες (de Dafnès), Λήμνου (de Lemnos), Πατρών (de Patras), Ρίου-Πατρών (de Rion de Patras), Ρόδου (de Rhodos), Σάμος (de Samos), Σητεία (de Sitia), Σαντορίνη (Santorini) | Kvbd | Græsk |Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi) | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Τοπικός Οίνος (vin de pays) | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Αγρέπαυλη (Agrepavlis) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Αμπέλι (Ampeli) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Αρχοντικό (Archontiko) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Κάβα [3] (Cava) | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Σάμος (Samos) | Khvbd | Græsk |Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) | Alle | Kvbd, Khvbd | Græsk |Κάστρο (Kastro) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Κτήμα (Ktima) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Λιαστός (Liastos) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Μετόχι (Metochi) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Μοναστήρι (Monastiri) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Νάμα (Nama) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Νυχτέρι (Nychteri) | ΟΠΑΠ Santorini | Kvbd | Græsk |Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Πύργος (Pyrgos) | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) | Alle | Kvbd, khvbd | Græsk |Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) | Alle | Khvbd | Græsk |Βερντέα (Verntea) | Zakynthos | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Vinsanto | OΡΑΠ Santorini | Kvbd, khvbd | Græsk |ITALIEN |Denominazione di Origine Controllata | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd, delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Italiensk |Denominazione di Origine Controllata e Garantita | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd, delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Italiensk |Vino Dolce Naturale | Alle | Kvbd, khvbd | Italiensk |Inticazione geografica tipica (IGT) | Alle | Bordvin, "vin de pays", vin af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Italiensk |Landwein | Vin med geografisk betegnelse for den autonome provins Bolzano | Bordvin, "vin de pays", vin


text: af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Tysk |Vin de pays | Vin med geografisk betegnelse for regionen Aosta | Bordvin, "vin de pays", vin af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Fransk |Alberata o vigneti ad alberata | DOC Aversa | Kvbd, mkvbd | Italiensk |Amarone | DOC Valpolicella | Kvbd | Italiensk |Ambra | DOC Marsala | Kvbd | Italiensk |Ambrato | DOC Malvasia delle Lipari DOC Vernaccia di Oristano | Kvbd, khvbd | Italiensk |Annoso | DOC Controguerra | Kvbd | Italiensk |Apianum | DOC Fiano di Avellino | Kvbd | Latin |Auslese | DOC Caldaro e Caldaro classico- Alto Adige | Kvbd | Tysk |Barco Reale | DOC Barco Reale di Carmignano | Kvbd | Italiensk |Brunello | DOC Brunello di Montalcino | Kvbd | Italiensk |Buttafuoco | DOC Oltrepò Pavese | Kvbd, kpvbd | Italiensk |Cacc'e mitte | DOC Cacc'e Mitte di Lucera | Kvbd | Italiensk |Cagnina | DOC Cagnina di Romagna | Kvbd | Italiensk |Cannellino | DOC Frascati | Kvbd | Italiensk |Cerasuolo | DOC Cerasuolo di Vittoria DOC Montepulciano d'Abruzzo | Kvbd | Italiensk |Chiaretto | Alle | Kvbd, mkvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |Ciaret | DOC Monferrato | Kvbd | Italiensk |Château | DOC Valle d'Aosta | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Fransk |Classico | Alle | Kvbd, kpvbd, khvbd | Italiensk |Dunkel | DOC Alto Adige DOC Trentino | Kvbd | Tysk |Est! Est!!Est!!! | DOC Est! Est!!Est!!! di Montefiascone | Kvbd, mkvbd | Latin |Falerno | DOC Falerno del Massico | Kvbd | Italiensk |Fine | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |Fior d'Arancio | DOC Colli Euganei | Kvbd, mkvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |Falerio | DOC Falerio dei colli Ascolani | Kvbd | Italiensk |Flétri | DOC Valle d'Aosta eller Vallée d'Aoste | Kvbd | Italiensk |Garibaldi Dolce (eller GD) | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |Governo all'uso toscano | DOCG Chianti/Chianti Classico IGT Colli della Toscana Centrale | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |Gutturnio | DOC Colli Piacentini | Kvbd og kpvbd | Italiensk |Italia Particolare (eller IP) | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |Klassisch/Klassisches Ursprungsgebiet | DOC Caldaro DOC Alto Adige (kendt som Santa Maddalena og Terlano) | Kvbd | Tysk |Kretzer | DOC Alto Adige DOC Trentino DOC Teroldego Rotaliano | Kvbd | Tysk |Lacrima | DOC Lacrima di Morro d'Alba | Kvbd | Italiensk |Lacryma Christi | DOC Vesuvio | Kvbd, khvbd | Italiensk |Lambiccato | DOC Castel San Lorenzo | Kvbd | Italiensk |London Particolar (eller LP/Inghilterra) | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |Morellino | DOC Morellino di Scansano | Kvbd | Italiensk |Occhio di Pernice | DOC Bolgheri, Vin Santo Di Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Cortona, Elba, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, San Gimignano, Sant'Antimo, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano | Kvbd | Italiensk |Oro | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk


text: |Pagadebit | DOC pagadebit di Romagna | Kvbd, khvbd | Italiensk |Passito | Alle | Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |Ramie | DOC Pinerolese | Kvbd | Italiensk |Rebola | DOC Colli di Rimini | Kvbd | Italiensk |Recioto | DOC Valpolicella DOC Gambellara DOCG Recioto di Soave | Kvbd, mkvbd | Italiensk |Riserva | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Italiensk |Rubino | DOC Garda Colli Mantovani DOC Rubino di Cantavenna DOC Teroldego Rotaliano DOC Trentino | Kvbd | Italiensk |Rubino | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |Sangue di Giuda | DOC Oltrepò Pavese | Kvbd, kpvbd | Italiensk |Scelto | Alle | Kvbd | Italiensk |Sciacchetrà | DOC Cinque Terre | Kvbd | Italiensk |Sciac-trà | DOC Pornassio eller Ormeasco di Pornassio | Kvbd | Italiensk |Sforzato, Sfursàt | DO Valtellina | Kvbd | Italiensk |Spätlese | DOC og IGT de Bolzano | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Soleras | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |Stravecchio | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |Strohwein | DOC og IGT de Bolzano | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |Superiore | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd | Italiensk |Superiore Old Marsala (eller SOM) | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |Torchiato | DOC Colli di Conegliano | Kvbd | Italiensk |Torcolato | DOC Breganze | Kvbd | Italiensk |Vecchio | DOC Rosso Barletta, Aglianico del Vuture, Marsala, Falerno del Massico | Kvbd, khvbd | Italiensk |Vendemmia Tardiva | Alle | Kvbd, kpvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |Verdolino | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |Vergine | DOC Marsala DOC Val di Chiana | Kvbd, khvbd | Italiensk |Vermiglio | DOC Colli dell Etruria Centrale | Khvbd | Italiensk |Vino Fiore | Alle | Kvbd | Italiensk |Vino Nobile | Vino Nobile di Montepulciano | Kvbd | Italiensk |Vino Novello o Novello | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |Vin santo/Vino Santo/Vinsanto | DOC et DOCG Bianco dell'Empolese, Bianco della Valdinievole, Bianco Pisano di San Torpé, Bolgheri, Candia dei Colli Apuani, Capalbio, Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Colli del Trasimeno, Colli Perugini, Colli Piacentini, Cortona, Elba, Gambellera, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, Montescudaio, Offida, Orcia, Pomino, San Gimignano, Sant'Antimo, Val d'Arbia, Val di Chiana, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano, Trentino | Kvbd | Italiensk |Vivace | Alle | Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |LUXEMBOURG |Marque nationale | Alle | Kvbd, mkvbd | Fransk |Appellation contrôlée | Alle | Kvbd, mkvbd | Fransk |Appellation d'origine contrôlée | Alle | Kvbd, mkvbd | Fransk |Vin de pays | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |Grand premier cru | Alle | Kvbd | Fransk |Premier cru | Alle | Kvbd | Fransk |Vin classé | Alle | Kvbd | Fransk |Château | Alle | Kvbd, mkvbd | Fransk |PORTUGAL |Denominação de origem (DO) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd |


text: Portugisisk |Denominação de origem controlada (DOC) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Portugisisk |Indicação de proveniencia regulamentada (IPR) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Portugisisk |Vinho doce natural | Alle | Khvbd | Portugisisk |Vinho generoso | DO Porto, Madeira, Moscatel de Setubal, Carcavelos | Khvbd | Portugisisk |Vinho regional | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |Canteiro | DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |Colheita Seleccionada | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |Crusted/Crusting | DO Porto | Khvbd | Engelsk |Escolha | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |Escuro | DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |Fino | DO Porto DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |Frasqueira | DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |Garrafeira | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse Khvbd | Portugisisk |Lágrima | DO Porto | Khvbd | Portugisisk |Leve | Bordvin med geografisk betegnelse Estremadura og Ribatejano DO Madeira, DO Porto | Bordvin med geografisk betegnelse Khvbd | Portugisisk |Nobre | DO Dão | Kvbd | Portugisisk |Reserva | Alle | Kvbd, mkvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |Reserva velha (eller grande reserva) | DO Madeira | Mkvbd, khvbd | Portugisisk |Ruby | DO Porto | Khvbd | Engelsk |Solera | DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |Super reserva | Alle | Mkvbd | Portugisisk |Superior | Alle | Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |Tawny | DO Porto | Khvbd | Engelsk |Vintage eventuelt suppleret med Late Bottle (LBV) eller Character. | DO Porto | Khvbd | Engelsk |DEN TJEKKISKE REPUBLIK |pozdní sběr | Alle | Kvbd | Tjekkisk |archivní víno | Alle | Kvbd | Tjekkisk |panenské víno | Alle | Kvbd | Tjekkisk |CYPERN |Τοπικός Οίνος | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Μοναστήρι (Monastiri) | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης | Alle | Kvbd | Græsk |Κτήμα (Ktima) | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |UNGARN |minőségi bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |különleges minőségű bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |fordítás | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |máslás | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |szamorodni | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |aszú ... puttonyos, suppleret med tallene 3-6 | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |aszúeszencia | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |eszencia | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |tájbor | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Ungarsk |bikavér | Eger, Szekszárd | Kvbd | Ungarsk |késői szüretelésű bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |válogatott szüretelésű bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |muzeális bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |siller | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse og kvbd | Ungarsk |SLOVAKIET |forditáš | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |mášláš | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |samorodné | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |výber ... putňový, suppleret med tallene 3-6 | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |výberová esencia | Tokaj/ská |


text: Kvbd | Slovakisk |esencia | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |SLOVENIEN |Penina | Alle | Mkvbd | Slovensk |pozna trgatev | Alle | Kvbd | Slovensk |izbor | Alle | Kvbd | Slovensk |jagodni izbor | Alle | Kvbd | Slovensk |suhi jagodni izbor | Alle | Kvbd | Slovensk |ledeno vino | Alle | Kvbd | Slovensk |arhivsko vino | Alle | Kvbd | Slovensk |mlado vino | Alle | Kvbd | Slovensk |Cviček | Dolenjska | Kvbd | Slovensk |Teran | Kras | Kvbd | Slovensk |2. Ændringer af listen over traditionelle udtryk, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.[1] De berørte vine er khvbd som omhandlet i bilag VI, punkt L, stk. 8, til forordning (EF) nr. 1493/1999.[2] De berørte vine er khvbd som omhandlet i bilag VI, punkt L, stk. 11, til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999.[3] Beskyttelsen af "cava", der er fastsat i forordning (EF) nr. 1493/1999, berører ikke beskyttelsen af de geografiske betegnelser for mkvbd "cava".--------------------------------------------------BILAG IVVinkategorier og varebetegnelser (som omhandlet i artikel 12, stk. 1, litra a), punkt IV og V)DEL AVinkategorier- kvalitetsvine fra et bestemt dyrkningsområde- kvbd- mousserende kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde- mkvbd- kvalitetsperlevin fra et bestemt dyrkningsområde- kpvbd- kvalitetshedvin fra et bestemt dyrkningsområde- khvbd- og tilsvarende udtryk og forkortelser på andre fællesskabssprog.DEL BVarebetegnelser- Sekt bestimmter Anbaugebiete- Sekt b.A.på tysk.--------------------------------------------------BILAG VKvalitetsvinangivelser som omhandlet i artikel 231. Australske kvalitetsvinangivelser:Udtryk | Anvendelsesbetingelser | Vintype [1] |Cream | "Cream" beskriver en form for australsk sød hedvin, der måler mindst 5 på baume-skalen. Vinens er bleg- til orangegul med en fyldig og sød smag og har typisk en vinøs til frugtagtig duft. Vinen kan blandes fra en eller flere årgange og har typisk ikke præg af lagring. Lagringen kan finde sted i forskellige typer beholdere. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes australsk druebrændevin. Til eksport produceres vinen desuden ved hjælp af solera-systemet og lagres i egetræsfade i mindst tre år. | Australsk vin tilsat alkohol |Crusted/Crusting | Crusted/Crusting beskriver en vin tilsat alkohol, som kan danne bundfald. | Australsk vin tilsat alkohol |Ruby | Ruby beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som kun lagres få år inden aftapningen. På aftapningstidspunktet har vinen en dyb rubinrød farve og er ofte robust, fyldig og frugtagtig. Vinen kan blandes af flere årgange for at bevare de primære farve- og duftpræg. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes druebrændevin. Til eksport lagres vinen desuden egetræsfade i mindst fire måneder. | Australsk vin tilsat alkohol |Udtryk | Anvendelsesbetingelser | Vintype |Solera | Solera beskriver et system, hvor der anvendes fade/tønder, som indeholder vin fra forskellige årgange. Vinene udtages fra det fad, som indeholder den ældste blanding af årgange. Alle fade i soleraen efterfyldes så med vin fra yngre fade, og det fad, som indeholder den yngste blanding af årgange, tilsættes ny vin. Denne proces giver en blandingsvin med en bleg- til orangegul farve, afhængig af den ønskede stil. Systemet anvendes kun til fremstilling af hedvine. | Australsk vin tilsat


text: alkohol |Tawny | Tawny beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som lagres i et varieret antal år inden aftapningen. På aftapningstidspunktet har vinen en rødgylden farve. Vinene bør have en karakter, som afspejler omhyggelig lagring og have et "modent" snarere end en "friskt" frugtagtigt præg. Mange vine har dog det friske og veludviklede "frugtagtige" præg, som findes i yngre vine. Vinen er normalt en blanding af flere årgange. Den kan være lagret i egetræsfade og når sin optimale alder, før den sælges. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes druebrændevin. | Australsk vin tilsat alkohol |Vintage | Vintage beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som produceres af druer fra en enkelt årgang. Disse kvalitetsvine er karakteriseret af deres relativt lange lagringstid på flaske. De er generelt mørke, fyldige og bløde. De må påføres betegnelsen "vintage" og det pågældende år. De er karakteriseret af deres evne til at blive bedre med tiden og vinder ved længerevarende lagring. Vinene lagres i mindst 20 måneder, før de frigives til salg. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes australsk druebrændevin. Til eksport fadlagres vinen desuden i egetræsfade i mindst fire måneder. | Australsk vin tilsat alkohol |2. Ændringer af listen over kvalitetsvinudtryk, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.[1] De kontraherende parter anerkender, at den australske vintype "fortified wine" svarer til "hedvin" i Fællesskabet som defineret i bilag I, punkt 14 i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999.--------------------------------------------------BILAG VIProdukttype som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra d)Udtryk | Maksimalt restsukkerindhold i stille vine |Dry | < 4 g/l, eller < 9 g/l hvis det totale syreindhold udtrykt som gram vinsyre pr. liter er < 2 g mindre end restsukkerindholdet |Medium dry | mellem 4 og 12 g/l |Medium sweet | mellem 12 og 45 g/l |Sweet | > 45 g/l |Udtryk | Maksimalt restsukkerindhold i mousserende vine |Brut nature | < 3 g/l |Extra brut | mellem 0 and 6 g/l |Brut | mellem 0 og 15 g/l |Extra dry | mellem 12 og 20 g/l |Dry | mellem 17 og 35 g/l |Medium dry | mellem 35 og 50 g/l |Sweet | > 50 g/l |--------------------------------------------------BILAG VIINavne på druesorter og synonymer herfor, der indeholder eller består af en geografisk betegnelse fra Fællesskabet, som kan anføres i etikettering af vine med oprindelse i Australien i overensstemmelse med artikel 22, stk. 21. Druesorter og deres synonymer:Alicante BouchetAuxerroisBarberaCarignanCarignaneChardonnayPinot ChardonnayOrange MuscatRhine RieslingTrebbianoVerdelho2. Ændringer af listen over druesorter og deres synonymer, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.--------------------------------------------------BILAG VIIIDefinition af visse produktionsmetoder som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra i1. Hvis følgende udtryk anvendes til at betegne og præsentere en vin, skal vinen være modnet, gæret eller lagret på egetræsfade:"barrel aged" "barrel fermented" "barrel matured" | "oak aged" "oak fermented" "oak matured" | "wood aged" "wood fermented" "wood matured" |2. Følgende udtryk kan anvendes til at betegne og præsentere en vin med oprindelse


text: i Australien på følgende vilkår:botrytis (eller tilsvarende udtryk) | vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet påvirket af skimmelsvampen Botrytis cinerea på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges |bottle fermented | vinen skal være en mousserende vin, der er fremstillet ved gæring på en flaske med et indhold, der ikke overstiger 5 l, og hvor lagringen på bærmen har varet mindst seks måneder |noble late harvested | vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet påvirket af skimmelsvampen Botrytis cinerea på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges |special late harvested | vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet tørret på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges |3. Hvis andre udtryk vedrørende fremstilling af vin anvendes til at betegne og præsentere vinen, skal den være fremstillet i overensstemmelse med den betydning af disse udtryk, som generelt anvendes og forstås af professionelle vindyrkere i det vinproducerende land.--------------------------------------------------BILAG IXLovgivning vedrørende betegnelse, præsentation, emballering eller sammensætning af vin som omhandlet i artikel 26FOR AUSTRALIENAustralian Wine and Brandy Corporation Act 1980, og følgelovgivningTrade Practices Act 1974Australia New Zealand Food Standards Code.FOR FÆLLESSKABETAfsnit V og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vinKommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter.--------------------------------------------------BILAG XKontaktorganer som omhandlet i artikel 31Ændringer vedrørende kontaktorganer skal meddeles i god tida) AUSTRALIENThe Chief ExecutiveAustralian Wine and Brandy CorporationNational Wine CentreBotanic RoadADELAIDE SA 5000Australia(PO Box 2733KENT TOWN SA 5071Australia)Tel: (+ 61) (8) 8228 2000Fax (+ 61) (8) 8228 2022e-mail: awbc@awbc.com.aub) FÆLLESSKABETEuropa-KommissionenGeneraldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter(EC-Australia Agreement on Trade in Wine)B-1049 Bruxelles/B-1049 BrusselBelgiumTel: (+ 32)(2) 295-3240Fax (+ 32)(2) 295-7540e-mail: agri-library@ec.europa.eu--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0708(03)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 72/98 af 31. juli 1998 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 172 af 08/07/1999 s. 0051 - 0051
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALGNr. 72/98af 31. juli 1998om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 49/98 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 29. maj 1998(1);Kommissionens forordning (EF) nr. 1237/97 af 27. juni 1997 om ændring af bilag II til Rådets forordning (EØF) nr. 2455/92 om udførsel og indførsel af visse farlige kemikalier(2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende led indsættes i punkt 12c (Rådets forordning (EØF) nr. 2455/92) i kapitel XV i bilag II til aftalen: "- 397 R 1237: Kommissionens forordning (EF) nr. 1237/97 af 27. juni 1997 (EFT L 173 af 1.7.1997, s. 37)."Artikel 2Teksterne til forordning (EF) nr. 1237/97 på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 1. august 1998 forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnit i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 31. juli 1998.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneN. v. LIECHTENSTEINFormand(1) EFT L 30 af 4.2.1999, s. 50.(2) EFT L 173 af 1.7.1997, s. 37.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 12007L/PRO/A/06
 Lissabontraktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, underskrevet i Lissabon den 13. december 2007 - PROTOKOLLER - A. Protokoller, der skal knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og, hvor det er relevant, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab - Protokol om det indre marked og konkurrence
 EU-Tidende nr. 306 af 17/12/2007 s. 0156 - 0156
 ProtokolOM DET INDRE MARKED OG KONKURRENCEDE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,SOM FINDER, at det indre marked, jf. artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, omfatter et system, der sikrer, at konkurrencen ikke forvrides,ER BLEVET ENIGE OM, at Unionen med henblik herpå om nødvendigt vil handle i henhold til traktaternes bestemmelser, herunder artikel 308 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.Denne protokol knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.--------------------------------------------------


text:
 30.9.2021
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 347/123
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 FN-regulativ nr. 148 — Ensartede forskrifter for godkendelse af lyssignalanordninger (lygter) til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil [2021/1719]
 omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 3 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 30. september 2021
 Dette dokument er udelukkende et dokumentationsredskab. De autentiske og juridisk bindende tekster er:
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2018/157
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2019/81
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/32 og
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2021/45
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Administrative bestemmelser
 4.
 Generelle tekniske krav
 5.
 Særlige tekniske krav
 6.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 1.
 Meddelelse
 2.
 Rumlig fordeling af lys, vandret og lodret
 3.
 Standardfordeling af lys
 4.
 Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse
 5.
 Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør
 6.
 Varmebestandighedsprøvning for tågebaglygter og kørelyslygter
 7.
 Udformning af godkendelsesmærker
 INDLEDNING
 Dette regulativ samler bestemmelserne i FN-regulativ nr. 4, 6, 7, 23, 38, 50, 77, 87 og 91 i et enkelt regulativ og er resultatet af beslutningen i Verdensforummet for Harmonisering af Køretøjsforskrifter (WP.29) om at forenkle regulativerne for lygter og lyssignaler på grundlag af det oprindelige forslag fra EU og Japan.
 Formålet med dette regulativ er at øge klarheden, konsolidere og strømline de komplekse krav i FN-regulativerne nr. 4, 6, 7, 23, 38, 50, 77, 87 og 91 og gøre klar til den fremtidige overgang til resultatbaserede krav ved at reducere antallet af regulativer gennem en redaktionel øvelse uden at ændre nogen af de detaljerede tekniske krav, der allerede er i kraft indtil datoen for dette regulativs ikrafttræden.
 Selv om dette regulativ afviger fra den traditionelle tilgang med særskilte regulativer for hver lygte og i stedet samler alle lygter og lyssignaler i et enkelt regulativ, indeholder dette forenklede regulativ alle bestemmelser og fungerer i overensstemmelse med den eksisterende struktur af ændringsserier, deres overgangsbestemmelser og tillæg. For hver enkelt anordning vil de overgangsbestemmelser, der er knyttet til en ny ændringsserie til dette regulativ, blive angivet. Dette omfatter også en liste over anordninger og de gældende ændringsindekser for ændringsserien.
 Det forventes, at alle kontraherende parter i 1958-aftalen vedtager dette regulativ og afgiver en detaljeret forklaring, hvis de ikke er i stand til at godkende særlige lygter. Disse afgørelser registreres i dokument ECE/TRANS/WP.29/343, hvor status for de tilknyttede regulativer og ændringer registreres.
 For så vidt angår kravene til godkendelsesmærkning omfatter dette regulativ kravene til brug af den »entydige identifikator« og er betinget af adgang til en sikker internetdatabase oprettet af FN/ECE (i overensstemmelse med skema 5 i overenskomsten af 1958), hvor alle typegodkendelsesdokumenter opbevares. Når den entydige identifikator anvendes, er der ikke krav om, at lygterne skal forsynes med den konventionelle typegodkendelsesmærkning (E-mærke). Hvis det ikke er teknisk muligt at anvende den entydige identifikator (f.eks. hvis adgangen til FN/ECE-internetdatabasen ikke kan sikres, eller databasen ikke er operationel), skal der anvendes konventionelle typegodkendelsesmærker, indtil den entydige identifikator er aktiveret.
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Denne forordning


text:
finder anvendelse på følgende lygter:
 Bagnummerpladelygter
 Retningsviserblinklygter
 Positionslygter
 Stoplygter
 Endemarkeringslygter
 Baklygter
 Manøvreringslygter
 Tågebaglygter
 Parkeringslyslygter
 Kørelyslygter
 Sidemarkeringslygter
 2. DEFINITIONER
 I denne forordning gælder følgende definitioner:
 2.1.
 Alle de definitioner i den seneste ændringsserie til FN-regulativ nr. 48, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i dette regulativ eller i de relevante forskrifter i FN-regulativ nr. 53, 74 og 86 om montering.
 2.2.
 »Lygter af forskellig type«: lygter, som afviger med hensyn til væsentlige aspekter såsom:
 a)
 fabriks- eller handelsbetegnelse
 i)
 lygter med samme fabriks- eller handelsbetegnelse, som er fremstillet af forskellige fabrikanter, betragtes som af forskellig type.
 ii)
 lygter, der er fremstillet af samme fabrikant, og som kun adskiller sig ved fabriks- eller handelsbetegnelse, betragtes som værende af samme type
 b)
 det optiske systems egenskaber (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, tilstedeværelse eller udeladelse af komponenter, der under funktion kan ændre de optiske virkninger ved refleksion, brydning, absorption og/eller deformation osv.)
 c)
 kategorien eller kategorierne af de anvendte lyskilder og/eller lyskildemodulernes specifikke identifikationskode(r)
 d)
 eventuel kategori af lygten
 e)
 eventuel variabel lysstyrkeregulering
 f)
 sekventiel aktivering af lyskilder, hvis relevant.
 Dog udgør retningsviserblinklygter, der kan aktiveres på flere måder (sekventiel eller ej) uden nogen ændring af lygtens optiske egenskaber, ikke »retningsviserblinklygter af forskellig type«
 En ændring af en lyskildens farve eller af et filters farve udgør ikke en ændring af typen.
 Brug af alternative LED-lyskilder udgør ikke en ændring af typen. Punkt 4.7.7 finder dog anvendelse.
 3. ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER
 3.1. Ansøgning om godkendelse
 3.1.1.
 Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant.
 3.1.2.
 Ansøgningen ledsages af:
 3.1.2.1.
 tegninger, tilstrækkeligt detaljerede til at identificere typen og, hvis det er relevant, lygtens kategori, med angivelse af:
 a)
 den/de geometrisk(e) position(er), som lygten (og i givet fald for stoplygter i kategori S3 eller S4 bagruden) kan monteres på køretøjet
 b)
 den observationsakse, der ved prøvning skal tages som referenceakse (vandret vinkel H = 0°, lodret vinkel V = 0°) og det punkt, der under disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum,
 c)
 grænsen for den synlige overflade af funktionen/funktionerne
 d)
 placering og udformning af godkendelsesmærket i overensstemmelse med punkt 3.3.2 eller »entydig identifikator«
 e)
 for LED-modul(er) endvidere det område, som er afsat til de specifikke identifikationskode(r) for modulet/modulerne
 f)
 hvis der er tale om et samvirkende lygtesystem, den samvirkende lygte eller kombinationen af samvirkende lygter, der opfylder de relevante krav.
 3.1.2.2.
 en kort teknisk beskrivelse, hvori, hvis der ikke er tale om lygter med ikke udskiftelig lyskilde, navnlig angives:
 a)
 den foreskrevne kategori af glødetrådslyskilde(r). Glødetrådslyskilden skal tilhøre en af kategorierne i regulativ nr. 37
 b)
 den foreskrevne kategori af LED-lyskilde(r). LED-lyskilden skal tilhøre en af kategorierne i regulativ nr. 128
 c)
 den særlige identifikationskode for lyskildemodulet
 d)
 i tilfælde, hvor ansøgeren skønner, at lygten også skal være godkendt med den/de alternative LED-lyskilder i overensstemmelse med regulativ nr. 128, skal dette angives i beskrivelsen
 e)
 hvis der er tale om en stoplygte i kategori S3 eller S4, som er beregnet til montering inde


text:
i køretøjet, skal den tekniske beskrivelse omfatte specifikationerne for bagrudens/-rudernes optiske egenskaber (transmission, farve, hældning osv.).
 3.1.2.3.
 for en type lygte, som kun afviger ved fabriks- eller handelsbetegnelse fra en type, der allerede er godkendt, er det imidlertid tilstrækkeligt, at ansøgningen ledsages af:
 3.1.2.3.1.
 en af lygtefabrikanten udfærdiget erklæring om, at den indleverede type (bortset fra handelsnavn eller mærke) er identisk med og er fremstillet af den samme fabrikant, som har fremstillet den allerede godkendte type, hvis godkendelsesnummer skal angives,
 3.1.2.3.2.
 to prøver med det nye fabriks- eller handelsbetegnelse eller tilsvarende dokumentation.
 3.1.2.4.
 hvis der er tale om en lygte med variabel lysstyrke, en kort beskrivelse af lysstyrkereguleringen, et oversigtsdiagram og specifikationer for det system, som leverer de to lysstyrkeniveauer.
 3.1.2.5.
 hvis det er relevant, for ikke-udskiftelige glødetrådslyskilder eller glødetrådslyskildemoduler, der er udstyret med ikke-udskiftelige glødetrådslyskilder, dokumenterne i henhold til punkt 3.5.3
 3.1.2.6.
 efter ansøgerens valg kan det i beskrivelsen specificeres, at lygten kan monteres på køretøjet med forskellige hældninger for referenceaksen i forhold til køretøjets referenceplaner og jorden, eller at den kan roteres om sin egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen.
 3.1.2.7.
 hvis intet andet er angivet for den relevante lygte, følgende prøver:
 a)
 to fuldstændige prøver af lygten.
 Hvis ansøgningen angår godkendelse af lygter, der ikke er identiske, men symmetriske og egnede til montering således, at den ene placeres i venstre, den anden i højre side af køretøjet, kan de to indleverede prøver være identiske og egnede til montering alene i højre eller alene i venstre side af køretøjet,
 b)
 for en lygte med variabel lysstyrke udtages en prøve af den variable lysstyrkeregulering eller en generator, der afgiver de(t) samme signal(er).
 3.1.2.8.
 hvis der er tale om stoplygter i kategori S3 eller S4 beregnet til montering inde i køretøjet, en prøveplade eller flere prøveplader (hvis der er forskellige muligheder) med optiske egenskaber svarende til den eller de faktiske bagruders egenskaber.
 3.2. Godkendelse
 3.2.1.
 Der kræves en særskilt godkendelse for hver lygte opført under punkt 1.
 3.2.2.
 Hvis to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter indgår i samme enhed, kan der kun meddeles godkendelse, hvis hver af disse lygter opfylder forskrifterne i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder forskrifterne i nogen af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan anordning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter.
 3.2.3.
 Såfremt de typer af lygter, som er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 3.1 opfylder dette regulativs forskrifter, meddeles godkendelse. Alle anordninger i et samvirkende lampesystem skal forelægges til typegodkendelse af den samme ansøger.
 3.2.3.1.
 Godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type lygte i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ ved hjælp af en formular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1.
 3.2.3.2.
 Hver godkendt type lygte tildeles et godkendelsesnummer, der angives for hver lygte i meddelelsesformularen i bilag 1.
 En kontraherende part kan tildele samme godkendelsesnummer til lyssignalanordninger eller -systemer


text:
med en række lygter, men må ikke tildele samme nummer til en anden type lygte med samme funktion.
 3.2.4.
 Symboler, der identificerer lygten (funktion) for hvilken der er meddelt typegodkendelse
 Tabel 1
 Liste over symboler
 (fuldstændig liste findes i bilag 1 »Meddelelse«)
 Lygte (funktion)
 Symbol
 Punkt
 Kørelyslygte
 RL
 5.4
 Den forreste retningsviserblinklygte monteres i en afstand på mindst 20 mm fra nærlyslygte eller tågeforlygte
 1a
 5.6
 Forreste retningsviserblinklygte, der skal monteres i enhver afstand fra nærlyslygte eller tågeforlygte
 1b
 5.6
 Forreste retningsviserblinklygte, der skal monteres i en afstand på mindst 40 mm fra nærlyslygte eller tågeforlygte
 1.
 5.6
 Retningsviserblinklygter til forenden af køretøjer i klasse L, der skal monteres i en afstand af mindst 75 mm fra nærlyslygten
 11
 5.6
 Retningsviserblinklygter til forenden af køretøjer i klasse L, der skal monteres i en afstand af mindst 40 mm fra nærlyslygten
 11 a
 5.6
 Retningsviserblinklygter til forenden af køretøjer i klasse L, der skal monteres i en afstand af mindst 20 mm fra nærlyslygten
 11b
 5.6
 Retningsviserblinklygter til forenden af køretøjer i klasse L, der skal monteres i enhver afstand fra nærlyslygten
 11c
 5.6
 Endemarkeringslygte fortil
 AM
 5.1
 Positionslygte fortil (køretøjsklasse L)
 MA
 5.1
 Positionslygte fortil
 A
 5.1
 Manøvreringslygte
 ML
 5.10
 Parkeringslygte (fremad- og bagudvendt)
 77R
 5.3
 Bageste retningsviserblinklygte (konstant)
 2a
 5.6
 Bageste retningsviserblinklygte (variabel)
 2b
 5.6
 Bageste retningsviserblinklygte (køretøjsklasse L)
 12
 5.6
 Endemarkeringslygte bagtil
 RM1
 5.2
 Endemarkeringslygte bagtil (variabel)
 RM2
 5.2
 Tågebaglygte (konstant)
 F1
 5.9
 Tågebaglygte (variabel)
 F2
 5.9
 Baglygte (køretøjsklasse L)
 MR
 5.2
 Baglygte (konstant)
 R1
 5.2
 Baglygte (variabel)
 R2
 5.2
 Bagnummerpladelygte
 L
 5.11
 Bagnummerpladelygte (køretøjsklasse L)
 LM1
 5.11
 Baklygte (NB: Bogstaverne A og R kan sammenskrives)
 AR
 5.8
 Retningsviserblinklygte på siden for køretøjer i klasse M1 og N1, M2 og M3 op til en længde på 6 000 mm
 5
 5.6
 Retningsviserblinklygter på siden for køretøjer i klasse N2 og N3 og køretøjer i klasse N1, M2og M3 længere end 6 000 mm
 6
 5.6
 Sidemarkeringslygter for alle køretøjsklasser
 SM1
 5.7
 Sidemarkeringslygte (køretøjsklasse M1)
 SM2
 5.7
 Stoplygte (centralt og højt placeret) (konstant)
 S3
 5.5
 Stoplygte (centralt og højt placeret) (variabel)
 S4
 5.5
 Stoplygte (køretøjsklasse L)
 MS
 5.5
 Stoplygte
 S1
 5.5
 Stoplygte (variabel)
 S2
 5.5
 Minimumsværdien for »a« i del 1 i bilag 7 er 5 mm.
 3.2.5.
 de gældende ændringsindekser for hver anordning i ændringsserierne er som følger (se også punkt 6.1.1):
 Tabel 2
 Ændringsserie og ændringsindeks
 Ændringsserie til regulativet
 00
 Funktion (lygte)
 Ændringsindeks for den specifikke funktion (lygte)
 Kørelyslygte
 0
 Forreste retningsviserblinklygte
 0
 forreste retningsviserblinklygte (køretøjsklasse L)
 0
 Endemarkeringslygte fortil
 0
 Positionslygte fortil
 0
 Positionslygte fortil (køretøjsklasse L)
 0
 Manøvreringslygte
 0
 Parkeringslygte
 0
 Bageste retningsviserblinklygte
 0
 Bageste retningsviserblinklygte (køretøjsklasse L)
 0
 Endemarkeringslygte bagtil
 0
 Tågebaglygte
 0
 Baglygte
 0
 Baglygte (køretøjsklasse L)
 0
 Bagnummerpladelygte
 0
 Bagnummerpladelygte (køretøjsklasse L)
 0
 Baklygte
 0
 Retningsviserblinklygte på siden
 0
 Sidemarkeringslygter
 0
 Stoplygte
 0
 Stoplygte (køretøjsklasse L)
 0
 Stoplygte (centralt og højt placeret)
 0
 3.3. Godkendelsesmærke
 3.3.1. Generelle bestemmelser
 3.3.1.1.
 Alle anordninger, som tilhører en godkendt type, skal omfatte et område af tilstrækkelig størrelse til den entydige indikator, jf. 1958-overenskomsten, og andre mærker


text:
som defineret i punkt 3.3.4.2 til 3.3.4.6 eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, godkendelsesmærket med tillægssymboler og andre mærkninger som defineret i punkt 3.3.4.2 til 3.3.4.6.
 3.3.1.2.
 Eksempler på udformning af godkendelsesmærker findes i bilag 7.
 3.3.2. Godkendelsesmærket skal bestå af:
 3.3.2.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse
 3.3.2.2.
 det i punkt 3.2.3.2 foreskrevne godkendelsesnummer
 3.3.2.3.
 de symboler, der identificerer de i punkt 3.2.4. angivne lyssignallygter
 3.3.2.4.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R« og de to cifre, som angiver den ændringsserie, som var i kraft på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen
 3.3.2.5.
 følgende tillægssymbol(er):
 3.3.2.5.1.
 på lygter, der ikke kan monteres vilkårligt på køretøjets højre eller venstre side, en vandret pil, som angiver monteringsretningen
 3.3.2.5.1.1.
 Pilen skal vende mod køretøjets yderside for:
 a)
 retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c og 12
 b)
 positionslygter fortil, baglygter, endemarkeringslygter fortil eller bagtil
 c)
 baklygter ved reduceret lysfordeling af to baklygter.
 3.3.2.5.1.2.
 Pilen skal rettes mod køretøjets forende for retningsviserblinklygter i kategori 5 og 6 og kombinerede parkeringslygter
 3.3.2.5.1.3.
 For retningsviserblinklygter i kategori 6 skal »R« eller »L« vises på lygten for at angive køretøjets højre eller venstre side
 3.3.2.5.2.
 Hvis relevant, til højre for det i punkt 3.2.4 angivne symbol:
 a)
 det yderligere bogstav »D« på lygter, der kan anvendes som del af en enhed bestående af to uafhængige lygter
 b)
 det yderligere bogstav »Y« på anordninger, der kan anvendes som del af et samvirkende lygtesystem.
 3.3.2.5.3.
 På lygter med reduceret lysfordeling, jf. punkt 1.3 i bilag 3, påføres en lodret pil, der udgår fra den vandrette del og peger nedad.
 3.3.2.5.4.
 Godkendelsesnummeret placeres tæt ved den cirkel, der er beskrevet i punkt 3.3.2.1.
 3.3.3. Godkendelsesmærket kan erstattes af den entydige indikator, hvis denne foreligger. Den entydige identifikator skal følge det format, der er vist i nedenstående eksempel:
 a ≥ 8 mm
 Ovennævnte entydige indikator, der er angivet på lygten, viser, at den pågældende type er godkendt og at oplysninger om typegodkendelsen kan tilgås på FN's sikre internetdatabase ved anvendelse af 270650 for den entydige identifikator.
 3.3.4. Mærkningskrav
 For lygter, der indleveres til godkendelse, gælder følgende:
 3.3.4.1.
 De skal omfatte et område af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket eller den entydige identifikator.
 3.3.4.1.1.
 under alle omstændigheder skal godkendelsesmærket eller den entydige identifikator samt den eller de foreskrevne kategorier af eventuelle alternative LED-lyskilder være synlige, når lygten er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. emhætte, bagagerumsklap eller en dør åbnes.
 3.3.4.1.2.
 Godkendelsesmærkningen skal være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af lygten, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af den lysudsendende del af lygten.
 3.3.4.2.
 De skal være forsynet med ansøgerens fabriks- eller handelsbetegnelse; Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne slettes.
 3.3.4.3.
 Med undtagelse af lygter med ikke-udskiftelige lyskilder skal anordningen være forsynet med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver:
 a)
 den/de foreskrevne kategori(er) af lyskilde(r). I tilfælde, hvor


text:
lyskilden er godkendt til alternative LED-lyskilder, tillige kategori eller kategorier af alternative LED-lyskilder og/eller
 b)
 den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.
 3.3.4.4.
 Hvis der er tale om lygter med:
 a)
 en elektronisk lyskilderegulering eller
 b)
 en variabel lyskilderegulering og/eller
 c)
 en sekundær driftsmodus og/eller
 d)
 ikke-udskiftelige lyskilder og/eller
 e)
 lyskildemodul(er)
 skal de være forsynet med oplysninger om den nominelle spænding eller spændingsintervallet.
 3.3.4.5.
 Hvis der er tale om lygter med lyskildemodul(er), skal lyskildemodulet være forsynet med:
 a)
 ansøgerens fabriks- eller handelsbetegnelse
 b)
 modulets særlige identifikationskode. Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 3.3.2 foreskrevne cirkel eller af den entydige identifikator uden den i punkt 3.3.3 foreskrevne trunkerede cirkel.
 Hvis der anvendes flere ikke-identiske lyskildemoduler, tillægssymboler eller tegn:
 Godkendelsesmærket eller den entydige identifikator behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger
 c)
 den nominelle spænding eller spændingsintervallet
 3.3.4.6.
 En elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, der er en del af lygten, men ikke indbygget i lygtehuset, skal være mærket med fabrikantens navn og dens identifikationsnummer.
 3.3.4.7.
 Mærkningen i punkt 3.3.4.2 til 3.3.4.6 skal påføres på en uudslettelig og let læselig måde på lygten, men behøver ikke opfylde kravene i punkt 3.3.4.1.1.
 3.3.5. Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter
 3.3.5.1.
 I tilfælde, hvor sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere FN-regulativer, kan der påføres ét enkelt godkendelsesmærke eller én entydig identifikator. Godkendelsesmærket skal bestå af en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen, og et godkendelsesnummer. Godkendelsesmærket eller den entydige indikator kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:
 3.3.5.1.1.
 det er synligt, efter at lygterne er monteret
 3.3.5.1.2.
 ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes
 3.3.5.2.
 Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.
 3.3.5.3.
 I bilag 7 til dette regulativ findes eksempler på godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.
 3.3.5.4.
 For i hinanden indbyggede lygter, hvis lygteglas kan anvendes til andre typer anordninger, finder bestemmelserne i punkt 3.3.5 anvendelse.
 3.4. Ændringer af en lygtetype for motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og udvidelse af godkendelse
 3.4.1.
 Enhver ændring af en lygtetype skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt typen. Denne myndighed kan da enten:
 3.4.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at lygten under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller
 3.4.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 3.4.2.
 De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om godkendelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 3.2.3.1 foreskrevne procedure.
 3.4.3.
 Den typegodkendende