text:
udstedt af denne tjeneste: ...
 9.
 Kortfattet beskrivelse:
 Kategori: 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5, 6 (2)
 (3)
 Antal, kategori og art af lyskilde(r): ...
 Spænding og wattforbrug: ...
 Den særlige identifikationskode for lyskildemodulet: ...
 Kun til montering i køretøjer i klasse M1 og/eller N1: ja/nej (2)
 Kun til en begrænset monteringshøjde lig med eller mindre end 750 mm over jordhøjde: ja/nej (2)
 Eventuelle geometriske monteringsbetingelser og variationer i forbindelse hermed: ...
 Anvendelse af elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering:
 a)
 som er en del af lygten: ja/nej (2)
 b)
 som ikke er en del af lygten: ja/nej (2)
 Indgangsspænding(er) fra en elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering:
 Fabrikant og identifikationsnummer for elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering (når lyskildereguleringen er en del af lampen men ikke indbygget i lygtehuset): ...
 Variabel lysstyrke: ja/nej (2)
 10.
 Godkendelsesmærkets placering: ...
 11.
 Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...
 12.
 Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):
 13.
 Sted: ...
 14.
 Dato: ...
 15.
 Underskrift: ...
 16.
 Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring.
 (1) Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) For retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b, oplysninger vedrørende signalet, jf. punkt 6.2.2.
 BILAG 3
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET
 Anordningen med ovenstående godkendelsesmærke er en anordning i kategori 4 (for-/sideblinklygte), som er godkendt i Italien (E3) under nr. 216 og også kan anvendes i en enhed bestående af to lygter. Den vandrette pil angiver monteringsretningen for denne anordning, som ikke kan monteres vilkårligt på køretøjets højre eller venstre side. Pilen viser mod køretøjets forende. Den lodrette pil, der udgår fra en vandret streg og peger nedad, angiver en tilladt monteringshøjde for anordningen på 750 mm eller derunder over jordhøjde.
 Tallet tæt ved symbolet »4D« angiver, at godkendelse blev meddelt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 6 som ændret ved ændringsserie 01.
 Nedenfor er for hver kategori af anordninger angivet, i hvilken retning pilen i godkendelsesmærket peger:
 Bemærk: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.
 Figur 2
 Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, når to eller flere lygter indgår i samme aggregat
 De lodrette og vandrette linjer angiver lyssignalanordningens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket.
 MODEL A
 MODEL B
 MODEL C
 Bemærk: De tre ovenstående eksempler på godkendelsesmærker (model A, B og C) repræsenterer tre mulige varianter af mærkningen på en lygte, når to eller flere lygter indgår som del af samme aggregat bestående af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter.
 De angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E4) under nr. 3333 og omfatter:
 en bageste retningsviserblinklygte med variabel lysstyrke (kategori 2b), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr.


text:
6
 en rød (side)baglygte med variabel lysstyrke (R2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7
 en tågebaglygte med variabel lysstyrke (F2), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dettes oprindelige version
 en baklygte (AR), godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dettes oprindelige version
 en stoplygte med variabel stoplygte (S2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7.
 Bemærk: Ovenstående tre eksempler svarer til en lygte, som er påført godkendelsesmærke angående:
 en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7
 en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 20
 en tågeforlygte, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19
 en forreste retningsviserblinklygte i kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6.
 Figur 3
 I hinanden indbygget lygte og forlygte
 Ovenstående eksempel svarer til mærkning af et lygteglas, der er bestemt til brug i en af følgende typer forlygter:
 enten
 :
 en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, godkendt i Tyskland (E1) i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 8 som ændret ved ændringsserie 04, som gensidigt indbygget i en forreste retningsviserblinklygte godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6
 eller
 :
 en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys, og som er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 1 som ændret ved ændringsserie 01 og er gensidigt indbygget i samme forblinklygte som ovennævnte
 eller blot
 :
 en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.
 Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer, f.eks.:
 Figur 4
 Mærkning af uafhængige lygter
 Ovenstående eksempel svarer til mærkning af et lygteglas, der er bestemt til brug i forskellige typer lygter: De viste EF-godkendelsesmærker angiver, at anordningen er godkendt i Spanien (E9) under godkendelsesnummer 1432 og omfatter:
 en tågebaglygte (F), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dettes oprindelige version
 en bageste retningsviserblinklygte i kategori 2a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6
 en baklygte (AR), godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dettes oprindelige version
 en rød (side)baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 7
 en stoplygte med én lysstyrke (S1), godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 7.
 Lyskildemoduler
 Lyskildemodulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E 3) med godkendelsesnummer 17325.
 BILAG 4
 FOTOMETRISKE MÅLINGER
 1. Målemetoder
 1.1. Ved fotometriske målinger skal forstyrrende tilbagekastninger undgås ved en passende blænding.
 Såfremt måleresultaterne anfægtes, udføres målinger, som opfylder følgende forskrifter:
 1.2.1. måleafstanden skal være således, at loven om omvendt proportionalitet med kvadratet på afstanden kan anvendes
 1.2.2. måleudstyret skal være således, at modtagerens vinkelåbning set fra signallysets referencecentrum er mellem 10' og 1 grad
 1.2.3. kravet om styrke anses for opfyldt for

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
en given observationsretning, når dette krav er opfyldt i en retning, der højst afviger en fjerdedel grad fra observationsretningen.
 1.3. Hvis anordningen kan monteres på køretøjet i mere end én position eller inden for et område af forskellige positioner, skal de fotometriske målinger gentages for hver position eller for yderpositionerne i referenceaksens område som nærmere angivet af fabrikanten.
 2. Tabel over den rumlige standardfordeling af lys fra retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b.
 For retningsviserblinklygter i kategori 6
 Retningen H = 0° og V = 0° svarer til referenceaksen. (På køretøjet er denne vandret og parallel med køretøjets vandrette midterplan og orienteret i det påbudte synsfelts retning). Den går igennem referencecentret. De anførte værdier i tabellerne angiver for de forskellige måleretninger minimumlysstyrken i procent af den foreskrevne minimumlysstyrke i tabellen i punkt 6.1:
 2.1.1. i retningen H = 0° og V = 0° for kategorierne 1, 1a, 1b, 2a, 2b og for kategori 5 i vinkelområdet i retning A som foreskrevet i bilag 1
 2.1.2. i retningen H = 5° og V = 0° for kategori 6.
 2.1.3. Hvis anordningen imidlertid er beregnet til montering i en højde på eller under 750 mm over jorden, kontrolleres den fotometriske styrke kun op til en nedadgående vinkel på 5°.
 2.2. Inden for det i punkt 2 omhandlede lysfordelingsområde, der er vist skematisk som et gitter, skal lyset i det væsentlige være ensartet, dvs. for så vidt lysstyrken i hver retning i en del af det område, der dannes af gitterlinjerne, modsvarer i det mindste den laveste minimumsværdi, som er angivet på gitterlinjerne omkring den pågældende retning som procentdel.
 3. Fotometriske målinger på lygter
 Den fotometriske ydelse kontrolleres:
 3.1. For ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre):
 med de lyskilder, som forefindes i lygten, i overensstemmelse med det relevante underpunkt i punkt 7.1 i dette regulativ.
 3.2. For udskiftelige glødelamper:
 ved glødelamper på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte lysstyrkeværdier. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V). Den faktiske lysstrøm fra hver glødelampe må ikke afvige mere end ±5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referencelysstrøm, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges.
 3.3. For enhver retningsviserblinklygte, bortset fra anordninger med glødelampe(r), gælder, at lysstyrken, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift i blinketilstand (f = 1,5 Hz, relativ driftstid 50 %) skal opfylde mindste- og maksimumskravene. Lysstyrkefordelingen efter et minuts drift kan beregnes ved, at man i hvert prøvningspunkt anvender lysstyrkeforholdet, målt i HV efter et minuts og efter 30 minutters drift som beskrevet ovenfor.
 BILAG 5
 FARVE PÅ GULE LYGTER: KROMACITETSKOORDINATER
 Til kontrol af de kolorimetriske specifikationer anvendes den prøvningsmetode, der er beskrevet i punkt 7 i dette regulativ.
 For lygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelamper og andre) skal de kolorimetriske egenskaber dog kontrolleres med de lyskilder, der forefindes i lygten, i overensstemmelse


text:
med det relevante underpunkt i punkt 7.1 i dette regulativ.
 BILAG 6
 Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse
 1. GENERELT
 1.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.
 Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver lygte, der på tilfældig måde er blevet udtaget i overensstemmelse med punkt 7 i dette regulativ:
 1.2.1. ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ.
 1.2.2. Såfremt, for retningsviserblinklygter med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af blinklygterne med en anden standardglødelampe.
 1.3. Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt ved prøvning under betingelserne i punkt 7 i dette regulativ.
 2. MINDSTEKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN
 For hver type retningsviserblinklygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller: Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.
 Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.
 2.1. Prøvningernes art
 Overensstemmelsesprøvningen i dette regulativ skal omfatte fotometriske og kolorimetriske egenskaber.
 2.2. Prøvningsmetoder
 2.2.1. Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.
 2.2.2. Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.
 2.2.3. Anvendelsen af punkt 2.2.1 og 2.2.2 kræver regelmæssig kalibrering af prøvningsapparaturet, og målingerne skal sammenholdes med de målinger, der udføres af en kompetent myndighed.
 2.2.4. I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.
 2.3. Prøvetagningens art
 Der udtages på tilfældig måde prøver af retningsviserblinklygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt retningsviserblinklygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.
 Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.
 2.4. Målte og registrerede fotometriske egenskaber
 Den udtagne lygte underkastes fotometrisk efterprøvning af minimumværdierne i de i bilag 4 angivne punkter og af de foreskrevne kromaticitetskoordinater.
 2.5. Godkendelseskriterier
 Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 10.1 i dette regulativ.
 Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).
 BILAG 7
 MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR
 1. GENERELT
 1.1. Overensstemmelseskriterierne anses


text:
for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.
 Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver lygte, der på tilfældig måde er blevet udtaget i overensstemmelse med punkt 7 i dette regulativ:
 1.2.1. ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ.
 1.2.2. Såfremt, for retningsviserblinklygter med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af blinklygterne med en anden standardglødelampe.
 1.2.3. Der ses bort fra retningsviserblinklygter med åbenbare fejl.
 1.3. Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt ved prøvning under betingelserne i punkt 7 i dette regulativ.
 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING
 Ved første prøveudtagning udtages fire blinklygter på tilfældig måde. Den første prøve på to eksemplarer mærkes A, den anden prøve på to eksemplarer mærkes B.
 2.1. Produktionen anses ikke for uoverensstemmende
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede retningsviserblinklygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for blinklygterne i ugunstig retning er:
 2.1.1.1. prøve A
 A1:
 én retningsviserblinklygte
 0 %
 én retningsviserblinklygte ikke mere end
 20 %
 A2:
 begge retningsviserblinklygter mere end
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 gå til prøve B
 2.1.1.2. prøve B
 B1:
 begge retningsviserblinklygter
 0 %
 2.1.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.
 2.2. Produktionen anses for uoverensstemmende
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede retningsviserblinklygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for blinklygterne er:
 2.2.1.1. prøve A
 A3:
 én retningsviserblinklygte ikke mere end
 20 %
 én retningsviserblinklygte mere end
 20 %
 men ikke mere end
 30 %
 2.2.1.2. prøve B
 B2:
 i tilfælde af A2
 én retningsviserblinklygte mere end
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 én retningsviserblinklygte ikke mere end
 20 %
 B3:
 i tilfælde af A2
 én retningsviserblinklygte
 0 %
 én retningsviserblinklygte mere end
 20 %
 men ikke mere end
 30 %
 2.2.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.
 2.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for retningsviserblinklygterne er:
 2.3.1. prøve A
 A4:
 én retningsviserblinklygte ikke mere end
 20 %
 én retningsviserblinklygte mere end
 30 %
 A5:
 begge retningsviserblinklygter mere end
 20 %
 2.3.2. prøve B
 B4:
 i tilfælde af A2
 én retningsviserblinklygte mere end
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 én retningsviserblinklygte mere end
 20 %
 B5:
 i tilfælde af A2
 begge retningsviserblinklygter mere end
 20 %
 B6:
 i tilfælde af A2
 én retningsviserblinklygte
 0 %
 én retningsviserblinklygte mere end
 30 %
 2.3.3. eller


text:
såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.
 3. GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING
 I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to retningsviserblinklygter og en fjerde prøve D bestående af to retningsviserblinklygter fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.
 3.1. Produktionen anses ikke for uoverensstemmende
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede retningsviserblinklygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for blinklygterne er:
 3.1.1.1. prøve C
 C1:
 én retningsviserblinklygte
 0 %
 én retningsviserblinklygte ikke mere end
 20 %
 C2:
 begge retningsviserblinklygter mere end
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 gå til prøve D
 3.1.1.2. prøve D
 D1:
 i tilfælde af C2
 begge retningsviserblinklygter
 0 %
 3.1.2. eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.
 3.2. Produktionen anses for uoverensstemmende
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede retningsviserblinklygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for blinklygterne er:
 3.2.1.1. prøve D
 D2:
 i tilfælde af C2
 én retningsviserblinklygte mere end
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 én retningsviserblinklygte ikke mere end
 20 %
 3.2.1.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.
 3.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for retningsviserblinklygterne er:
 3.3.1. prøve C
 C3:
 én retningsviserblinklygte ikke mere end
 20 %
 én retningsviserblinklygte mere end
 20 %
 C4:
 begge retningsviserblinklygter mere end
 20 %
 3.3.2. prøve D
 D3:
 i tilfælde af C2
 én retningsviserblinklygte 0 eller mere end
 0 %
 én retningsviserblinklygte mere end
 20 %
 3.3.3. eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.
 Figur 1


text:
 30.5.2007
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 137/1
 Regulativ nr. 48 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler
 Tillæg nr. 47: Regulativ nr. 48
 Revision 4 (inkl. ændring 1)
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Ændringsserie 03 — ikrafttrædelsesdato: den 10. oktober 2006
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Generelle forskrifter
 6.
 Særlige forskrifter
 7.
 Ændringer og udvidelse af godkendelsen af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignaler
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder
 12.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 Bilag 1
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj hvad angår monteringen af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 48
 Bilag 2
 Udformning af godkendelsesmærker
 Bilag 3
 Lygteflade, referenceakse og -centrum samt vinkler for geometrisk synlighed
 Bilag 4
 En rød lygtes synlighed fremad og en hvid lygtes synlighed bagud
 Bilag 5
 Belastningstilstande, der skal tages i betragtning ved bestemmelse af variationer i nærlysets lodrette indstilling
 Bilag 6
 Måling af variationer i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden
 Bilag 7
 Angivelse af den i regulativets punkt 6.2.6.1.1 angivne oprindelige indstilling
 Bilag 8
 Betjeningsorganer til de i regulativets punkt 6.2.6.2.2 omtalte lygteindstillingsanordninger
 Bilag 9
 Kontrol med produktionens overensstemmelse
 Bilag 10
 Eksempler på lyskildemuligheder
 Bilag 11
 Synlighedsmærkningers synlighed bagud og til siden
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på godkendelse af motordrevne køretøjer til anvendelse på vej, med eller uden karosseri, med mindst fire hjul og med en konstruktivt bestemt største hastighed på over 25 km/h samt påhængskøretøjer dertil, med undtagelse af køretøjer, der kører på skinner, landbrugs- og skovbrugstraktorer og entreprenørmaskiner.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler
 2.2. »Køretøjstype, for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler«: køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden på de i punkt 2.2.1 til 2.2.4 nævnte væsentlige områder.
 »Følgende betragtes ikke som andre køretøjstyper«: køretøjer, der adskiller sig fra hinanden på de i punkt 2.2.1 til 2.2.4 nævnte områder, uden at dette medfører ændringer af de for den pågældende køretøjstype foreskrevne lygters art, antal, placering, geometriske synlighed og nærlysfald, samt køretøjer med eller uden tilladte ekstralygter:
 2.2.1.
 køretøjets ydre dimensioner og form
 2.2.2.
 lygternes/lyssignalernes antal og placering
 2.2.3.
 lygteindstillingssystem
 2.2.4.
 affjedringssystem.
 2.3. »Tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen.
 2.4. »Ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, mandskab, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, reservehjul og værktøj, der normalt medføres.
 2.5. »Lastet køretøj«: køretøjet lastet til den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalvægt; fabrikanten fastsætter også fordelingen af vægten på akslerne i henhold til den i bilag 5 beskrevne fremgangsmåde.
 2.6. »Anordning«: et


text:
element eller kompleks af elementer, som skal udføre en eller flere funktioner.
 2.7. »Lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter. For så vidt angår dette regulativ betragtes lysemitterende bagnummerplader og lyssystemer ved udstigningsdøre i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 107 vedrørende køretøjer i klasse M2 og M3 ikke som lygter.
 2.7.1. Lyskilde (1)
 2.7.1.1. »Lyskilde«: et eller flere elementer til synlig stråling, som kan være samlet med en eller flere gennemsigtige omslutninger og med en sokkel til mekanisk og elektrisk tilslutning.
 En lyskilde kan også være den yderste udgang af en lysleder som del af et distribueret lys- eller lyssignalsystem uden indbygget ydre lygteglas.
 2.7.1.1.1. »Udskiftelig lyskilde«: en lyskilde, der er konstrueret til at kunne isættes i og udtages af anordningens holder uden brug af værktøj.
 2.7.1.1.2. »Ikke-udskiftelig lyskilde«: en lyskilde, der kun kan udskiftes ved udskiftning af den anordning, som lyskilden er fastgjort på.
 Hvis der er tale om et lyskildemodul: en lyskilde, der kun kan udskiftes ved udskiftning af det lyskildemodul, som lyskilden er fastgjort på.
 2.7.1.1.3. »Lyskildemodul«: en optisk del af en anordning, som ikke er specifik for den pågældende anordning, som indeholder en eller flere ikke-udskiftelige lyskilder, og som kun kan fjernes fra anordningen ved anvendelse af værktøj. Et lyskildemodul en konstrueret således, at det, uanset om der anvendes værktøj, ikke kan udskiftes med nogen udskiftelig godkendt lyskilde.
 2.7.1.1.4. »Lyskilde med glødetråd«: (glødelampe) en lyskilde, hvor elementerne for synlig stråling er en eller flere opvarmede glødetråde, der frembringer termisk stråling.
 2.7.1.1.5. »Gasudladningslyskilde«: en lyskilde, hvor elementet for synlig stråling er en udladningsbue, der frembringer elektro-luminiscens/elektro-fluorescens.
 2.7.1.1.6. »Lysemitterende diode« (LED): en lyskilde, hvor elementet for synlig stråling er én eller flere halvledersamlinger, der frembringer injektionsluminisens/injektionsfluorescens.
 2.7.1.2. »Styringsanordninger for elektronisk lyskilde«: en eller flere komponenter mellem strømforsyning og lyskilde til styring af lyskildens spænding og/eller elektriske strøm.
 2.7.1.2.1. »Forkobling«: en styringsanordning for elektronisk lyskilde mellem strømforsyning og lyskilde til stabilisering af den elektriske strøm i lyskilde med gasudladning.
 2.7.1.2.2. »Starter«: en styringsanordning for elektronisk lyskilde til start af buen i en gasudladningslyskilde.
 2.7.2. »Tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er indregistreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, der ved godkendelsen er påmonteret køretøjet, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ.
 2.7.3. »Uafhængige lygter«: anordninger med særskilte lysflader (2), særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse.
 2.7.4. »Sammenbyggede lygter«: anordninger med særskilte lysflader (2) og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus.
 2.7.5. »Kombinerede lygter«: anordninger med særskilte lysflader (2), men fælles lyskilde og fælles lygtehus.
 2.7.6. »Lygter, som er indbygget i hinanden«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader (3) og fælles lygtehus.
 2.7.7. »Enkeltfunktionslygte«: en del af en anordning, som udfører en enkelt belysnings- eller signaleringsfunktion.
 2.7.8. »Lygte, som kan skjules«: en lygte, der kan skjules helt eller delvis, når den ikke er


text:
i brug. Dette kan ske ved hjælp af et bevægeligt dæksel, ved ændring af lygtens position eller på andre måder. Betegnelsen »indtrækkelig lygte« benyttes mere specielt om en lygte, som, når den ændrer position, kan trækkes ind i karrosseriet.
 2.7.9. »Fjernlyslygte«: en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet.
 2.7.10. »Nærlyslygte«: en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller trafikanter unødigt.
 2.7.11. »Retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre.
 En retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. 97.
 2.7.12. »Stoplygte«: en lygte, som skal advare trafikanter bag køretøjet om, at køretøjets bevægelse i længderetningen forsætlig nedbremses.
 2.7.13. »Bagnummerpladebelysningsanordning«: en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer.
 2.7.14. »Positionslygte fortil«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra.
 2.7.15. »Baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra.
 2.7.16. »Refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren.
 I dette regulativ betragtes følgende ikke som refleksanordninger:
 2.7.16.1.
 reflekterende nummerplader
 2.7.16.2.
 de i ADR (den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej) nævnte refleksskilte
 2.7.16.3.
 andre refleksplader og refleksskilte, som ifølge medlemsstaternes forskrifter skal benyttes i forbindelse med bestemte køretøjsklasser eller bestemte former for virksomhed
 2.7.16.4.
 reflekterende materialer godkendt som klasse D eller E i henhold til regulativ nr. 104 og anvendt til andre formål i henhold til nationale forskrifter, f.eks. reklame.
 2.7.17. »Synlighedsmærkning«: en anordning, der skal øge et køretøjs synlighed, når dette ses fra siden eller bagfra, ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren.
 2.7.17.1. »Konturmarkering«: en synlighedsmærkning, der skal vise et køretøjs horisontale og vertikale dimensioner (længde, bredde og højde).
 2.7.17.1.1. »Fuld konturmarkering«: en konturmarkering, der viser køretøjets omrids med en kontinuerlig linje.
 2.7.17.1.2. »Delvis konturmarkering«: en konturmarkering, der viser køretøjets horisontale dimension med en kontinuerlig linje og dets vertikale dimension ved markering af de øvre hjørner.
 2.7.17.2. »Linjemarkering«: en synlighedsmærkning, der skal vise et køretøjs horisontale dimensioner (længde og bredde) ved en kontinuerlig linje.
 2.7.18. »Havariblink«: alle køretøjets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at vise, at køretøjet udgør en midlertidig særlig fare for andre trafikanter.
 2.7.19. »Tågeforlygte«: en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i tåge, snevejr og regnvejr eller i tilfælde af støvskyer.
 2.7.20. »Tågebaglygte«: en lygte, der skal gøre køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge.
 2.7.21. »Baklygte«: en lygte, der skal belyse vejstrækningen bag køretøjet og advare andre trafikanter om, at køretøjet bakker eller skal til at bakke.
 2.7.22. »Parkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på et parkeret køretøj i bebygget område. Den erstatter under disse omstændigheder positionslygterne fortil og baglygterne.
 2.7.23. »Endemarkeringslygte«: en lygte, som er anbragt ved køretøjets yderkant så nær dets overkant som muligt


text:
for tydeligt at angive køretøjets totalbredde. For visse køretøjer og påhængskøretøjer skal den sammen med positionslygterne fortil og baglygterne gøre opmærksom på køretøjets størrelse.
 2.7.24. »Sidemarkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på køretøjets tilstedeværelse set fra siden.
 2.7.25. »Kørelyslygte«: en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel uden for lygtetændingstiden (4).
 2.7.26. »Kurvelyslygte«: en lygte, der giver yderligere oplysning af den del af vejen, der befinder sig nær køretøjets forreste hjørne i den side, som køretøjet skal til at dreje mod.
 2.7.27. »Objektiv lysstrøm«: en nominel værdi for udskiftelige lyskilders lysstrøm. Denne skal opnås inden for de specificerede tolerancer, når det udskiftelige lyskilde tilføres strøm fra strømforsyningen ved en nærmere fastsat prøvespænding som angivet i lyskildens datablad.
 2.8. »Lysemitterende flade«: på en »belysningsanordning«, en »lyssignalanordning« eller en refleksanordning hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3.
 2.9. »Lysflade«: (se bilag 3).
 2.9.1. »En belysningsanordnings lysflade« (punkt 2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 og 2.7.26): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog »projektionsglassets« projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.9.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning.
 Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.
 2.9.2. »Lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (punkt 2.7.11-2.7.15, 2.7.18, 2.7.20 og 2.7.22-2.7.25): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %.
 Til bestemmelse af lysfladens grænser foroven, forneden og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter for at kunne kontrollere afstanden til køretøjets yderkantet og højden over jordniveau.
 For andre aspekter af lysfladen, f.eks. afstanden mellem to lygter eller funktioner, anvendes formen af denne lysflades omkreds. Skærmene skal forblive parallelle, men kan vendes i andre retninger.
 Hvis der er tale om en lyssignalanordning, hvis lysflade helt eller delvist omslutter en anden funktions lysflade eller en ikke-oplyst flade, kan lysfladen anses for at være den lysemitterende flade.
 2.9.3. »Refleksanordningers lysflade« (punkt 2.7.16): refleksanordningens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem de angivne yderkanter på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse, som angivet af ansøgeren under komponentgodkendelsesproceduren for refleksanordninger. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer.
 2.10. »Synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning — efter fabrikantens eller dennes bemyndigede repræsentants valg:
 enten projektionen af grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside (a-b)
 eller projektionen af den lysemitterende flade (c-d)
 vinkelret på et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. dette regulativs bilag 3).
 2.11. »Referenceakse«: lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference(H = 0°, V = 0°)


text:
for vinkler for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet.
 2.12. »Referencecentrum«: skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten.
 2.13. »Vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler ß svarer til længde, og de lodrette vinkler α svarer til bredde. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade.
 Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
 Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt.
 Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret.
 2.14. »Yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:
 2.14.1.
 dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt tilslutninger til dæktrykmålere
 2.14.2.
 eventuelle anordninger mod udskridning på hjulene
 2.14.3.
 førerspejle
 2.14.4.
 sideblinklygter, endemarkeringslygter, positionslygter fortil, baglygter, parkeringslygter, refleksanordninger og sidemarkeringslygter
 2.14.5.
 toldplomber på køretøjet og fastgørelses- og beskyttelsesanordninger til dem.
 2.15. »Total bredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.14 definerede lodrette planer.
 2.16. »Enkeltlygter og sammensatte lygter«
 2.16.1. »Enkeltlygte«:
 a)
 en anordning eller del af en anordning, som har én lys- eller lyssignaleringsfunktion, én eller flere lyskilder og én synlig overflade i referenceaksens retning, som kan være en kontinuerlig overflade eller sammensat af to eller flere særskilte dele, eller
 b)
 en samling af to uafhængige lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, begge godkendt som type-D lygter, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade projekteret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives.
 2.16.2. »Lygtepar« eller »et lige antal lygter«: forudsat lygterne er anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen, en enkelt, båndformet lysemitterende flade, som er mindst 800 mm lang og i begge sider højst 400 mm fra køretøjets yderste kant. Fladen oplyses af mindst to lyskilder, anbragt så tæt ved dens yderpunkter som muligt. Den lysemitterende flade kan bestå af en række elementer, som er anbragt ved siden af hinanden, forudsat at de enkelte lysemitterende fladers projektion på samme tværplan dækker mindst


text:
60 % af det mindste rektangel, hvormed den kan omskrives.
 2.17. »Afstanden mellem to lygter«, som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets forskrifter, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt.
 2.18. »Funktionskontrol«: et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke.
 2.19. »Tilslutningskontrol«: et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, men ikke, om den fungerer korrekt.
 2.20. »Tilladt ekstralygte«: en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg.
 2.21. »Jorden«: den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret.
 2.22. »Bevægelige komponenter«: karrosseripaneler eller andre vogndele, der kan ændre stilling ved at vippes, drejes eller forskydes uden brug af værktøj. De omfatter ikke førerhuse, som kan vippes fremover.
 2.23. »Bevægelige komponenters normale brugsstilling«: den bevægelige komponents af fabrikanten angivne stilling(er) i forbindelse med køretøjets normale brugs- og parkeringstilstand.
 2.24. »Køretøjets normale brugstilstand«:
 2.24.1.
 for motorkøretøjers vedkommende, køretøjet i køreklar stand med motoren i gang og de bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er)
 2.24.2.
 for påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet et trækkende motorkøretøj i den i punkt 2.24.1 beskrevne tilstand med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er).
 2.25. »Køretøjets parkeringstilstand«:
 2.25.1.
 for motorkøretøjers vedkommende, køretøjet i holdende stilling med motoren slukket og de bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er)
 2.25.2.
 for påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet et trækkende motorkøretøj i den i punkt 2.25.1 beskrevne tilstand med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er).
 2.26. »Kurvelys«: en lygtefunktion, der giver bedre belysning i kurver.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal bilægges nedennævnte dokumenter og oplysninger i tre eksemplarer:
 3.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen for så vidt angår de punkter, der er nævnt i punkt 2.2.1-2.2.4 ovenfor med angivelse af grænserne for køretøjets belastning, navnlig den største tilladte last i bagagerummet
 3.2.2.
 en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (komponent, typegodkendelsesmærke, fabrikantens navn osv.), og listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger«
 3.2.3.
 tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningernes placering på køretøjet
 3.2.4.
 tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.9 definerede lysflade, den i punkt 2.8 definerede lysemitterende flade, den i punkt 2.11 definerede referenceakse og det i punkt 2.12 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter; disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (punkt 2.7.13)
 3.2.5.
 ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til


text:
bestemmelse af den synlige overflade (se punkt 2.10).
 3.3. Til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt.
 3.4. Det i bilag I til dette regulativ viste dokument vedlægges typegodkendelsesdokumentationen.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype.
 4.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 03, svarende til ændringsserie 03) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste.
 4.3. Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype/del i henhold til dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (5)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.8. I bilag 2 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes placering.
 5. GENERELLE FORSKRIFTER
 5.1. Lygter og lyssignaler skal monteres således, at de i den i punkt 2.24, 2.24.1 og 2.24.2 definerede normale brugstilstand bevarer de i dette bilag beskrevne egenskaber på trods af eventuelle vibrationer og sætter køretøjet i stand til at opfylde regulativets forskrifter. Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket.
 5.2. De i punkt 2.7.9, 2.7.10 og 2.7.19 beskrevne lygter skal monteres således, at de uden vanskelighed kan


text:
indstilles korrekt.
 5.3. For alle lyssignaler, også dem på sidepanelerne, skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers og sidemarkeringslygters referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed. En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.
 5.4. Medmindre der er fastsat særlige forskrifter, kontrolleres lygternes højde og indstilling med det ulastede køretøj i den i punkt 2.24, 2.24.1 og 2.24.2 beskrevne tilstand anbragt på en vandret flade.
 5.5. Foreligger der ikke særlige forskrifter, skal lygterne i samme lygtepar:
 5.5.1.
 være anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen (bestemt efter lygtens geometriske form, ikke efter den i punkt 2.9 definerede lysflades kant)
 5.5.2.
 være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen; dette krav gælder ikke lygtens indre opbygning
 5.5.3.
 opfylde samme kolorimetriske krav og
 5.5.4.
 have stort set samme fotometriske egenskaber.
 5.6. Er køretøjets ydre form asymmetrisk, opfyldes ovenstående forskrifter i videst muligt omfang.
 5.7. Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter
 5.7.1. Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.
 5.7.1.1. Hvis stoplygter og retningsviserblinklygter er sammenbyggede, må ingen horisontal eller vertikal ret linje, der går igennem projektionen af disse funktioners synlige overflade på et plan vinkelret på referenceaksen, imidlertid skære mere end to grænselinjer til tilstødende områder med anden farve.
 5.7.2. Hvis en enkeltlygtes synlige overflade er sammensat af to eller flere særskilte dele, skal den opfylde følgende forskrifter:
 5.7.2.1. enten skal det samlede område af projektionen af en særskilt del på et plan, der tangerer det gennemskinnelige materiales udvendige overflade og er vinkelret på referenceaksen mindst dække 60 % af det mindste rektangel, hvormed den nævnte projektion kan omskrives, eller afstanden mellem to tilstødende/tangentielle særskilte dele må ikke være mere end 15 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.
 5.8. Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt.
 Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.
 Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
 5.8.1. Lygternes placering i bredden bestemmes i forhold til køretøjets totalbredde ud fra den kant af den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, og når det drejer sig om afstanden mellem lygterne, ud fra inderkanten af den synlige overflade i referenceaksens retning.
 Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
 5.9. Medmindre der er fastsat særlige forskrifter, må blinkende lys kun benyttes til retningsviserblinklygter og havariblink samt ravgule sidemarkeringslygter i overensstemmelse


text:
med punkt 6.18.7 nedenfor.
 5.10. De i punkt 2.7 definerede lygter må ikke udsende fremadrettet rødt lys, som kan give anledning til forveksling, og bortset fra baklygter, heller ikke bagudrettet hvidt lys, som kan give anledning til forveksling. Der tages ikke hensyn til belysningsanordninger til køretøjets indre belysning. I tvivlstilfælde kontrolleres disse forskrifter således:
 5.10.1.
 for så vidt angår synlighed af rød lygte fremad må den synlige overflade af en rød lygte ikke være direkte synlig, når køretøjet iagttages, mens man bevæger sig inden for zone 1, som angivet i bilag 4.
 5.10.2.
 For så vidt angår synlighed af hvid lygte bagud må den synlige overflade af en hvid lygte ikke være direkte synlig, når køretøjet iagttages, mens man bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m bag køretøjets bageste ende (jf. bilag 4).
 5.10.3.
 Set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer:
 5.10.3.1.
 i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden
 5.10.3.2.
 i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.
 5.11. De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygter fortil, baglygter, eventuelle endemarkeringslygter, eventuelle sidemarkeringslygter og nummerpladelygten kun kan tændes og slukkes samtidig. Dette gælder dog ikke, når positionslygter fortil, baglygter samt sidemarkeringslygter, der er kombineret med eller indbygget i dem, benyttes som parkeringslygter, og når det er tilladt, at sidemarkeringslygterne blinker.
 5.12. De elektriske forbindelser skal være således udført, at fjernlyslygterne, nærlyslygterne og tågeforlygterne ikke kan tændes, medmindre de i punkt 5.11 omtalte lygter også er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys.
 5.13. Kontrolanordning
 Er der i dette bilag foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol.
 5.14. Lygter, som kan skjules
 5.14.1. Bortset fra fjernlyslygter, nærlyslygter og tågeforlygter, der kan være således indrettet, at de skjules, når de ikke er i brug, må lygter ikke kunne skjules.
 5.14.2. Svigter skjulemekanismen, skal lygterne forblive i brugsstilling, hvis de allerede er i brug, eller skal kunne anbringes i brugsstilling uden brug af værktøj.
 5.14.3. Lygterne skal kunne bringes i brugsstilling og tændes ved hjælp af et enkelt betjeningsorgan, dog skal der være mulighed for at bringe dem i brugsstilling uden samtidig at tænde dem. Er der tale om sammenbyggede fjernlys- og nærlyslygter, skal det omtalte betjeningsorgan dog kun kunne aktivere nærlyslygterne.
 5.14.4. De tændte lygters bevægelse må ikke forsætligt kunne standses fra førersædet, før brugsstillingen er nået. Er der fare for, at lygterne under deres bevægelse blænder andre trafikanter, må de først tændes, når de har nået brugsstillingen.
 5.14.5. Når skjulemekanismen har en temperatur på mellem


text:
–30 oC og +50 oC, skal forlygterne kunne nå deres brugsstilling senest 3 sekunder efter, at betjeningsorganet er blevet aktiveret.
 5.15. Lyset fra de forskellige lygter skal have følgende farver:
 fjernlyslygte
 :
 hvidt
 nærlyslygte
 :
 hvidt
 tågeforlygte
 :
 hvidt eller selektivt gult
 baklygte
 :
 hvidt
 retningsviserblinklygte
 :
 ravgult
 havariblink
 :
 ravgult
 stoplygter
 :
 rødt
 bagnummerpladelygte
 :
 hvidt
 positionslygte fortil
 :
 hvidt
 baglygte
 :
 rødt
 tågebaglygte
 :
 rødt
 parkeringslygte
 :
 foran hvid, bagpå rød; ravgul, hvis de er indbygget i sideblinklygterne eller sidemarkeringslygterne.
 sidemarkeringslygte
 :
 ravgult; er den bagerste sidemarkeringslygte sammenbygget eller kombineret med eller indbygget i den bagudrettede positionslygte, den bagudrettede endemarkeringslygte, tågebaglygten eller stoplygten, eller er den sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med den bagudvendende refleksanordning, kan det dog være rødt
 endemarkeringslygte
 :
 foran hvidt, bagpå rødt
 kørelyslygte
 :
 hvidt
 bageste refleksanordning, ikke-trekantet
 :
 rødt
 bageste refleksanordning, trekantet
 :
 rødt
 forreste refleksanordning, ikke-trekantet
 :
 samme farve som det indfaldende lys (6)
 siderefleksanordning, ikke-trekantet
 :
 ravgult; er den bagudvendende siderefleksanordning sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med den bagudrettede positionslygte, den bagudrettede markeringslygte, tågebaglygten, stoplygten eller den røde, bagudrettede sidemarkeringslygte, kan det dog være rødt.
 kurvelyslygte
 :
 hvidt
 synlighedsmærkning
 :
 hvidt eller gult til siden;
 rødt eller gult bagud. (7)
 5.16. Lygternes antal
 5.16.1. Antallet af lygter på køretøjet skal svare til det (de) i punkt 6.1-6.20 angivne antal.
 5.17. Enhver lygte må monteres på en bevægelig komponent, hvis betingelserne i punkt 5.18, 5.19 og 5.20 er opfyldt.
 5.18. Baglygter, bagblinklygter og bagudvendende refleksanordninger, trekantede eller ikke, må kun monteres på bevægelige komponenter:
 5.18.1.
 hvis lygterne i alle de bevægelige komponenters indstillinger opfylder alle forskrifterne for disse lygter med hensyn til position, geometrisk synlighed fotometri. Skal en af ovennævnte funktioner udføres af en kombination af to lygter mærket »D« (se punkt 2.16.1), behøver kun en af dem at opfylde ovennævnte forskrifter
 eller
 5.18.2.
 hvis supplerende lygter er monteret for ovennævnte funktioner og er aktiveret, når den bevægelige komponent er i en hvilken som helst fast åben stilling, forudsat at disse yderligere lygter opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed og fotometriske egenskaber, der gælder for de lygter, der er monteret på den bevægelige komponent.
 5.19. Når de bevægelige komponenter befinder sig i andre stillinger end den »normale brugsstilling«, må påmonterede anordninger ikke være til unødig gene for andre trafikanter.
 5.20. En lygte, som er påmonteret en bevægelig komponent, skal altid vende tilbage til den (de) af fabrikanten i overensstemmelse med dette regulativ angivne stilling(er), når den bevægelige komponent befinder sig i sin(e) normal(e) brugsstilling(er). For nærlyslygters og tågeforlygters vedkommende anses dette krav for opfyldt, hvis disse lygters hældningsvinkel i forhold til støttepunktet, når de bevægelige komponenter bevæges og bringes tilbage til normal stilling ti gange, ved måling efter hver bevægelse ikke afviger mere end 0,15 % fra de ti målte værdiers gennemsnit. Overskrides denne værdi, nedsættes hver enkelt af grænserne i punkt 6.2.6.1.1 med overskridelsen, således at det tilladte interval for hældningsvinklen ved kontrol ifølge bilag 6 bliver


text:
mindre.
 5.21. Den synlige overflade i retning af referenceaksen for positionslygterne fortil, baglygterne, for- og bagblinklygterne og de bagudvendende refleksanordninger må ikke være skjult mere end 50 % af nogen bevægelig komponent, med eller uden påmonteret lyssignalanordning, i nogen fast stilling bortset fra den »normale brugsstilling«.
 Er det ikke praktisk muligt at opfylde ovenstående forskrifter,
 5.21.1.
 skal supplerende lygter, der opfylder alle de forskrifter for placering, geometrisk synlighed og fotometriske egenskaber, der gælder for de ovenfor anførte lygter, aktiveres, når disse lygters synlige overflade i referenceaksens retning er mere end 50 % skjult af den bevægelige komponent
 eller
 5.21.2.
 skal andre myndigheder ved en bemærkning i meddelelsesformularen i bilag 1, punkt 10.1, underrettes om, at mere end 50 % af den synlige overflade i referenceaksens retning kan blive skjult af bevægelige komponenter
 og
 skal brugeren ved et skilt i køretøjet gøres opmærksom på, at andre trafikanter, når de bevægelige komponenter befinder sig i bestemte stillinger, skal advares om køretøjets tilstedeværelse, f.eks. ved hjælp af en advarselstrekant eller andre anordninger, som opfylder de nationale færdselsforskrifter.
 5.21.3.
 Punkt 5.21.2 finder ikke anvendelse på refleksanordninger.
 5.22. Med undtagelse af refleksanordninger anses selv lygter med godkendelsesmærke for at mangle, hvis de ikke kan bringes til at fungere blot ved montering af en lyskilde.
 5.23. Lygter skal monteres på et køretøj på en sådan måde, at lyskilden kan udskiftes korrekt i henhold til køretøjsfabrikantens anvisninger uden anvendelse af specialværktøj, bortset fra værktøj leveret af fabrikanten sammen med køretøjet. Denne forskrift gælder ikke:
 a)
 anordninger godkendt med ikke udskiftelig lyskilde
 b)
 anordninger godkendt med lyskilder i henhold til regulativ nr. 99.
 5.24. Enhver midlertidig fejlsikker erstatning af baglygtes lyssignalfunktion er tilladt, hvis den funktion der træder til som erstatning ved en fejl med hensyn til farve, vigtigste lysintensitet og placering omtrent svarer til den funktion, der er ophørt med at fungere, og hvis den anordning, der træder til som erstatning, fortsat virker med hensyn til dens originelle sikkerhedsfunktion. Under erstatningen skal en kontrolanordning på instrumentbrættet (jf. punkt 2.18 i dette regulativ) vise, at en midlertidig erstatning er i funktion, og at reparation er påkrævet.
 6. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 6.1. Fjernlyslygter
 6.1.1. Montering
 Obligatorisk på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.
 6.1.2. Antal
 To eller fire.
 For motorkøretøjer i klasse N3:
 Der må monteres to ekstra fjernlyslygter.
 Er køretøjet forsynet med fire forlygter, som kan skjules, er montering af yderligere to forlygter kun tilladt, hvis de skal benyttes til lyssignalering i form af korte blink (se punkt 5.12) i dagslys.
 6.1.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.1.4. Placering
 6.1.4.1. I bredden: ingen særlige forskrifter.
 6.1.4.2. I højden: ingen særlige forskrifter.
 6.1.4.3. I længden: foran på køretøjet og monteret således, at lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejlet og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.1.5. Geometrisk synlighed
 Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse. Udgangspunktet for de geometriske synlighedsvinkler er omkredsen


text:
af lysfladens projektion på et tværplan, der tangerer lygteglassets forreste del.
 6.1.6. Retning
 Fremadrettet.
 Højst én fjernlyslygte i hver side af køretøjet må dreje for at frembringe kurvelys.
 6.1.7. Elektriske forbindelser
 6.1.7.1. Fjernlyslygterne kan tændes enten samtidig eller parvis. Hvis der er monteret to ekstra fjernlyslygter, som der for køretøjer i klasse N3 gives tilladelse til i punkt 6.1.2, må højst to par være tændt samtidig. Ved skifte fra nærlys til fjernlys skal mindst ét par fjernlyslygter tændes. Ved skifte fra fjernlys til nærlys skal alle fjernlyslygter slukkes samtidig.
 6.1.7.2. Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
 6.1.7.3. Er køretøjet forsynet med fire forlygter, som kan skjules, skal disse lygters brugsstilling forhindre samtidig anvendelse af eventuelle supplerende forlygter, som er påmonteret af hensyn til lyssignalering i form af korte blink (se punkt 5.12) i dagslys.
 6.1.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk.
 6.1.9. Andre forskrifter
 6.1.9.1. Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidig, må ikke være over 225 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 75.
 6.1.9.2. Denne maksimale lysstyrke er summen af de enkelte lygters referencemærker. Til de forlygter, der er mærket »R« eller »CR«, gives referencemærket »10«.
 6.2. Nærlyslygte
 6.2.1. Montering
 Obligatorisk på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.
 6.2.2. Antal
 To.
 6.2.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.2.4. Placering
 6.2.4.1. I bredden: den kant af den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.
 De inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm fra hinanden. Dette gælder dog ikke for køretøjer i klasse M1 og N1; for alle andre klasser af motorkøretøjer kan denne afstand reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.
 6.2.4.2. I højden: mindst 500 mm og højst 1 200 mm over jorden. For klasse N3G-køretøjer (8) (terrængående) kan den maksimale højde øges til 1 500 mm.
 6.2.4.3. I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.2.5. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.13 beskrevne vinkler α og ß:
 α
 =
 15° opad og 10° nedad,
 ß
 =
 45° udad og 10° indad.
 Da de foreskrevne fotometriske værdier for nærlyslygter ikke dækker hele det geometriske synlighedsfelt, kræves der til typegodkendelsen en mindsteværdi på 1 cd i det øvrige område. Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygterne må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.
 6.2.6. Retning
 Fremadrettet.
 6.2.6.1. Lodret indstilling
 6.2.6.1.1. Den oprindelige indstilling af nærlysets fald for det ulastede køretøj med en person i førersædet opgives af bilfabrikanten med en nøjagtighed på 0,1 % og angives tydeligt på alle køretøjer ved hjælp af det i bilag 7 viste symbol, enten ved siden af lygterne eller fabrikantmærket, hvorfra det ikke må kunne fjernes.
 Det således angivne nærlysfalds værdi fastslås i henhold til punkt 6.2.6.1.2.
 6.2.6.1.2. Afhængigt af den højde (h), målt i meter på det ulastede køretøj, som den underste


text:
kant af nærlyslygtens synlige overflade i referenceaksens retning befinder sig i, skal nærlysets fald i alle de i bilag 5 beskrevne tilstande holde sig mellem følgende grænser og det oprindelige sigte have følgende værdier:
 h < 0,8
 grænser
 :
 mellem –0,5 % og –2,5 %
 oprindeligt sigte
 :
 mellem –1,0 % og –1,5 %
 0,8 ≤ h ≤ 1,0
 grænser
 :
 mellem –0,5 % og –2,5 %
 oprindeligt sigte
 :
 mellem –1,0 % og -1,5 %
 eller efter bilfabrikantens valg
 grænser
 :
 mellem –1,0 % og –3,0 %
 oprindeligt sigte
 :
 mellem –1,5 % og –2,0 %
 Ansøgningen om typegodkendelse af køretøjet skal i så fald indeholde oplysninger om, hvilke af de to alternativer der skal benyttes.
 h > 1,0
 grænser
 :
 mellem –1,0 % og –3,0 %
 oprindeligt sigte
 :
 mellem –1,5 % og –2,0 %
 En sammenfatning af disse grænser og oprindelige sigteværdier findes i nedenstående diagram.
 For køretøjer i klasse N3G (terrængående), hvor forlygternes højde er over 1 200 mm, skal grænserne for det vertikale fald være mellem: –1,5 % og –3,5 %.
 Det oprindelige sigte skal sættes mellem: –2 % og –2,5 %.
 6.2.6.2. Anordning til indstilling af forlygteniveau
 6.2.6.2.1. Hvis forskrifterne i punkt 6.2.6.1.1 og 6.2.6.1.2 kun kan opfyldes ved hjælp af en anordning til indstilling af forlygteniveau, skal systemet fungere automatisk.
 6.2.6.2.2. Manuelle indstillingsanordninger af såvel kontinuerlig som ikke-kontinuerlig type tillades dog, såfremt der forefindes en neutral stilling, ud for hvilken lygterne under anvendelse af de sædvanlige indstillingsskruer eller lignende kan indstilles i den i punkt 6.2.6.1.1 anførte udgangsstilling.
 Disse manuelle indstillingsanordninger skal kunne betjenes fra førersædet.
 Kontinuerlige indstillingsanordninger skal være forsynet med en mærkning, som angiver de belastningstilstande, der kræver justering af nærlyset.
 Anordninger, som ikke indstilles kontinuerligt, skal have et tilstrækkeligt antal stillinger til at sikre, at de i punkt 6.2.6.1.2 foreskrevne værdier overholdes i alle de i bilag 5 definerede belastningstilstande.
 Også i forbindelse med disse anordninger skal de af belastningstilstandene i bilag 5, som kræver justering af nærlyset, være klart markeret ved betjeningsorgan (se bilag 8).
 6.2.6.2.3. I tilfælde af at de i punkt 6.2.6.2.1 og 6.2.6.2.2 beskrevne anordninger svigter, må nærlyset ikke være mindre nedadrettet end, da fejlen indtraf.
 6.2.6.3. Måleprocedure
 6.2.6.3.1. Når nærlysets oprindelige fald er indstillet, måles dets fald i procent under statiske forhold i alle de i tillæg 5 definerede belastningstilstande.
 6.2.6.3.2. Nærlysfaldets variation i forhold til belastningstilstanden måles efter proceduren i tillæg 6.
 6.2.6.4. Horisontal retning
 Den ene eller begge nærlyslygters horisontale retning må kunne ændres for at frembringe kurvelys, under forudsætning af at hvis hele strålen eller knækket på afskæringens albue flyttes, må knækket på afskæringens albue ikke skære linjen for trajektoriet for køretøjets tyngdepunkt i afstande fra køretøjets forende, som er større end 100 gange monteringshøjden for de pågældende nærlygter.
 6.2.7. Elektriske forbindelser
 Det betjeningsorgan, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke alle fjernlyslygter samtidig.
 Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
 Hvad angår nærlyslygter ifølge regulativ nr. 98 skal gasudladningslyskilder være tændt samtidig med fjernlyslygterne.
 Én ekstra lyskilde, der er anbragt inden


text:
i nærlyslygterne eller i en lygte (undtagen fjernlyslygten), der er sammenbygget med eller gensidigt indbygget i de pågældende nærlyslygter, kan aktiveres for at frembringe kurvelys, under forudsætning af, at den horisontale krumningsradius for trajektoriet for køretøjets tyngdepunkt er 500 m eller derunder. Dette kan påvises af fabrikanten ved beregning eller på anden måde, som accepteres af den myndighed, der er ansvarlig for typegodkendelse.
 Nærlyslygter kan TÆNDES eller SLUKKES automatisk. Det skal dog altid være muligt at TÆNDE eller SLUKKE disse nærlyslygter manuelt.
 6.2.8. Kontrolanordning
 Kontrolanordning tilladt.
 I tilfælde, hvor hele strålen eller knækket på afskæringens albue forskydes for at frembringe kurvelys, er en fuktionskontrol påbudt; det skal være en blinkende advarselslys, som aktiveres i tilfælde af, at forskydningen af knækket på afskæringens albue ikke fungerer korrekt.
 6.2.9. Andre forskrifter
 Forskriftere i punkt 5.5.2 gælder ikke nærlyslygter.
 Nærlyslygter med en lyskilde med en objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen må kun monteres sammen med montering af forlygtevasker(e) i henhold til regulativ nr. 45 (9) Desuden gælder det med hensyn til vertikalt fald, at bestemmelserne i punkt 6.2.6.2.2 ovenfor ikke finder anvendelse.
 Kun nærlyslygter i henhold til regulativ nr. 98 og 112 må bruges til at frembringe kurvelys.
 Hvis kurvelys frembringes ved en horisontal forskydning af hele strålen eller knækket af afskæringens albue, må det kun kunne aktiveres, hvis køretøjet bevæger sig fremad; dette gælder dog ikke, hvis kurvelyset frembringes med henblik på højresving ved kørsel i højre side (venstresving ved kørsel i venstre side).
 6.3. Tågeforlygte
 6.3.1. Montering
 Tilladt på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.
 6.3.2. Antal
 To.
 6.3.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.3.4. Placering
 6.3.4.1. I bredden: Det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.
 6.3.4.2. I højden:
 minimum
 :
 mindst 250 mm over jorden.
 maksimum
 :
 For køretøjer i klasse M1 og N1 højst 800 mm over jorden. For alle andre klasser af køretøjer er der ingen maksimal højde.
 Intet punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning må dog ligge højere end det højeste punkt på nærlyslygtens synlige overflade i referenceaksens retning.
 6.3.4.3. I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.3.5. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.13 beskrevne vinkler α og ß:
 α
 =
 5° opad og nedad
 ß
 =
 45° udad og 10° indad.
 6.3.6. Retning
 Fremadrettet.
 Tågeforlygternes retning må ikke variere i overensstemmelse med styrevinklen.
 De skal være fremadrettede uden at blænde eller genere modgående trafik eller andre trafikanter unødigt.
 6.3.7. Elektriske forbindelser
 Tågeforlygterne skal kunne tændes og slukkes uafhængigt af fjernlyslygterne, nærlyslygterne eller kombinationer af fjern- og nærlyslygterne.
 6.3.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk. En uafhængig kontrollampe, som ikke blinker.
 6.3.9. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.4. Baklygter
 6.4.1. Montering
 Obligatorisk på motorkøretøjer og påhængskøretøjer i klasse O2, O3 og O4. Tilladt på påhængskøretøjer i klasse O1.
 6.4.2. Antal
 6.4.2.1. En anordning obligatorisk og en yderligere anordning tilladt


text:
på motorkøretøjer i klasse M1 og på alle andre køretøjer med en længde på højst 6 000 mm.
 6.4.2.2. To anordninger obligatoriske og to ekstra anordninger tilladt på alle køretøjer med en længde på over 6 000 mm, undtagen køretøjer i klasse M1.
 6.4.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.4.4. Placering
 6.4.4.1.
 :
 I bredden
 :
 ingen særlige forskrifter.
 6.4.4.2.
 :
 I højden
 :
 mindst 250 mm og højst 1 200 mm over jorden.
 6.4.4.3.
 :
 I længden
 :
 bag på køretøjet.
 Hvis de er monteret, skal de to tilladte ekstra anordninger nævnt i punkt 6.4.2.2 dog monteres på siden eller bag på køretøjet i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.4.5 og 6.4.6.
 6.4.5. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.13 beskrevne vinkler α og ß.
 α
 =
 15° opad og 5° nedad
 β
 =
 45° til højre og til venstre, hvis der kun er en anordning,
 45° udefter og 30° indefter, hvis der er to.
 Referenceaksen for de to valgfrie anordninger nævnt i punkt 6.4.2.2 skal, hvis de er monteret på siden af køretøjet, være rettet horisontalt til siden med en hældning på 10° ± 5° i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.4.6. Retning
 Bagudrettet.
 Hvis de to tilladte ekstra anordninger nævnt i punkt 6.4.2.2 er monteret på køretøjets side, finder ovennævnte forskrifter i punkt 6.4.5 ikke anvendelse. Referenceaksen for disse anordninger skal dog være rettet højst 15° horisontalt udad mod bagenden i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.4.7. Elektriske forbindelser
 6.4.7.1. Lygterne må kun kunne tændes, hvis køretøjet er i bakgear, og motorens start- og stoporganer er stillet således, at motoren kan gå. Er et af disse to krav ikke opfyldt, må lygten ikke kunne tændes eller forblive tændt.
 6.4.7.2. Desuden skal de elektriske tilslutninger for de to valgfrie anordninger nævnt i punkt 6.4.2.2 være udført således, at disse anordninger ikke kan lyse, medmindre de i punkt 5.11 omhandlede lygter er tændt.
 Det er tilladt at tænde de to anordninger monteret på køretøjets side ved langsom manøvrering fremad. Til sådan anvendelse skal anordningerne aktiveres og deaktiveres manuelt med en særskilt omskifter og kan forblive tændt, selv når køretøjet ikke længere er i bakgear. Hvis køretøjets fart fremad overskrider 10 km/h skal anordningerne imidlertid slukke automatisk, og de skal forblive slukkede, indtil de bevidst tændes igen.
 6.4.8. Kontrolanordning
 Kontrolanordning tilladt.
 6.4.9. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.5. Retningsviserblinklys
 6.5.1. Montering (se nedenstående diagram)
 Obligatorisk. Retningsviserblinklygter inddeles efter type i kategorier (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 og 6), som, når de kombineres på samme køretøj, udgør et arrangement (»A« og »B«).
 Arrangement »A« gælder for alle motorkøretøjer.
 Arrangement »B« gælder kun for påhængskøretøjer.
 6.5.2. Antal
 Efter arrangement.
 6.5.3. Arrangement (se nedenstående diagram)
 A: To forblinklygter af følgende kategorier:
 1 eller 1a eller 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes synlige overflade i referenceaksens retning og kanten af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygtes synlige overflade i referenceaksens retning er mindst 40 mm
 1a eller 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes synlige overflade i referenceaksens retning og kanten


text:
af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygtes synlige overflade i referenceaksens retning er over 20 mm, men under 40 mm
 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes synlige overflade i referenceaksens retning og kanten af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygtes synlige overflade i referenceaksens retning er under eller lig med 20 mm
 to bagblinklygter (kategori 2a eller 2b)
 to valgfrie ekstralygter (kategori 2a eller 2b) på alle køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3
 to sideblinklygter af kategori 5 eller 6 (mindstekrav):
 5
 for alle køretøjer i klasse M1
 og for køretøjer i klasse N1, M2 og M3 på højst 6 meter i længden.
 6
 for alle køretøjer i klasse N2 and N3
 og for køretøjer i klasse N1, M2 og M3 på over 6 meter i længden.
 Det er altid tilladt at montere sideblinklygter af kategori 6 i stedet for sideblinklygter af kategori 5.
 Er der monteret forblinklygter (kategori 1, 1a og 1b), der ligeledes fungerer som sideblinklygter (kategori 5 eller 6), kan der monteres yderligere to sideblinklygter (kategori 5 eller 6) for at opfylde synlighedskravene i punkt 6.5.5.
 B: To bagblinklygter (kategori 2a eller 2b)
 to tilladte ekstralygter (kategori 2a eller 2b) på alle køretøjer i klasse O2, O3 and O4.
 6.5.4. Placering
 6.5.4.1. I bredden: den kant på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant. Denne betingelse gælder ikke for de tilladte ekstralygter bagtil.
 Afstanden mellem inderkanterne på de to synlige overflader i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm.
 Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.
 6.5.4.2. I højden: over jorden.
 6.5.4.2.1. Højden af sideblinklygternes (kategori 5 eller 6) lysemitterende flade må ikke være:
 mindre end
 :
 350 mm for køretøjer i klasse M1 og N1, og 500 mm for alle andre køretøjsklasser, i begge tilfælde målt fra det laveste punkt og
 mere end
 :
 1 500 mm målt fra det højeste punkt.
 6.5.4.2.2. Højden af retningsviserblinklys i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b, målt i overensstemmelse med punkt 5.8, må ikke være under 350 mm eller over 1 500 mm.
 6.5.4.2.3. Kan disse øvre grænser, målt som angivet ovenfor, ikke overholdes på grund af køretøjets opbygning, og er de tilladte ekstralygter ikke monteret, kan de for sideblinklygter i kategori 5 og 6 udvides til 2 300 mm og for retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b til 2 100 mm.
 6.5.4.2.4. Hvis de tilladte ekstralygter er monteret, skal de placeres i en højde, der er kompatibel med de relevante forskrifter i punkt 6.5.4.1 og lygternes symmetri, og i en vertikal afstand over de obligatoriske lygter så stor, som karosseriets form muliggør, dog mindst 600 mm.
 6.5.4.3. I længden (se nedenstående diagram)
 Afstanden mellem sideblinklygternes (kategori 5 og 6) lysemitterende flade og det tværplan, som afgrænser køretøjets totallængde foran, må ikke være over 1 800 mm. For køretøjer i klasse M1 og N1 og for alle


text:
andre køretøjsklasser kan denne afstand øges til 2 500 mm, hvis de minimale synlighedsvinkler ikke kan overholdes på grund af køretøjets opbygning.
 6.5.5. Geometrisk synlighed
 6.5.5.1. Vandrette vinkler: (se nedenstående diagram)
 Lodrette vinkler: 15° over og under vandret for retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a, 2b og 5. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden; 30° over og 5° under vandret for retningsviserblinklygter i kategori 6. Den lodrette vinkel over vandret kan reduceres til 5°, hvis de valgfrie ekstralygter er anbragt mindst 2 100 mm over jorden;
 Figur (jf. punkt 6.5.)
 6.5.5.2. eller efter fabrikantens valg for køretøjer i klasse M1 og N1
 (10):
 for- og bagblinklygter samt sidemarkeringslygter.
 Vandrette vinkler: se nedenstående diagram.
 Lodrette vinkler: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.
 For at blive anset for synlig skal der være et uhindret syn af den synlige overflade på mindst 12,5 cm2, bortset fra sideblinklygter i kategori 5 og 6. Eventuelle refleksanordningers lysflader, som ikke transmitterer lys, medregnes ikke.
 6.5.6. Retning
 Efter fabrikantens eventuelle monteringsanvisninger.
 6.5.7. Elektriske forbindelser
 Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter i samme side af køretøjet skal tændes og slukkes ved hjælp af samme betjeningsorgan og blinke samtidig.
 På køretøjer i klasse M1 og N1 med en længde på under 6 m og med et arrangement i overensstemmelse med punkt 6.5.5.2 ovenfor, skal ravgule sidemarkeringslygter, hvis sådanne er monteret, også blinke med samme frekvens (i fase med) retningsviserblinklygterne.
 6.5.8. Kontrolanordning
 Funktionskontrol obligatorisk for for- og bagblinklygter. Den kan afgive lys- eller lydsignal eller begge dele. Afgiver den lyssignal, skal den være en blinkende kontrollampe, som, i hvert fald ved fejl i en af for- eller bagblinklygternes funktion, enten slukkes eller lyser uden at blinke eller viser et tydeligt frekvensskifte. Afgiver den kun lydsignal, skal dette kunne høres tydeligt, og der skal ske en tydelig frekvensændring ved fejl i hvert fald i en af for- og bagblinklygternes funktion.
 Motorkøretøjer, der er udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal være forsynet med en særlig lysafgivende funktionskontrol for påhængskøretøjets retningsviserblinklys, medmindre det trækkende køretøjs funktionskontrol er i stand til at afsløre fejl ved alle vogntogets retningsviserblinklygter.
 For det tilladte par ekstra retningsviserblinklygter på påhængskøretøjer er en funktionskontrol ikke obligatorisk.
 6.5.9. Andre forskrifter
 Lyset skal være et blinklys med 90 ± 30 blink pr. minut.
 Aktivering af blinklygternes betjeningsorgan skal efter højst et sekund følges af lysafgivelse og efter højst halvandet sekund af den første slukning. Er motorkøretøjet udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal det trækkende køretøjs betjeningsorgan til retningsviserblinklygterne også kunne aktivere påhængskøretøjets retningsviserblinklygter. Svigter en af blinklygterne, og fejlen ikke skyldes kortslutning, skal de øvrige blinklygter fortsat blinke, men frekvensen kan under disse omstændigheder være anderledes end den foreskrevne.
 6.6 Havariblink
 6.6.1. Montering
 Obligatorisk.
 Havariblink består i, at alle køretøjets retningsviserblinklygter er i funktion samtidig efter forskrifterne i punkt 6.5 ovenfor.
 6.6.2. Antal
 Som


text:
foreskrevet i punkt 6.5.2.
 6.6.3. Arrangement
 Som foreskrevet i punkt 6.5.3.
 6.6.4. Placering
 6.6.4.1. Bredde
 Som foreskrevet i punkt 6.5.4.1.
 6.6.4.2. Højde
 Som foreskrevet i punkt 6.5.4.2.
 6.6.4.3. Længde
 Som foreskrevet i punkt 6.5.4.3.
 6.6.5. Geometrisk synlighed
 Som foreskrevet i punkt 6.5.5.
 6.6.6. Retning
 Som foreskrevet i punkt 6.5.6.
 6.6.7. Elektriske forbindelser
 Signalet skal aktiveres ved hjælp af et særligt betjeningsorgan, som sætter alle retningsviserblinklygterne i stand til at blinke samtidig.
 På køretøjer i klasse M1 og N1 med en længde på under 6 m og med et arrangement i overensstemmelse med punkt 6.5.5.2 ovenfor, skal ravgule sidemarkeringslygter, hvis sådanne er monteret, også blinke med samme frekvens (i fase med) retningsviserblinklygterne.
 6.6.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk. Blinkende kontrollampe, der kan fungere sammen med den (de) i punkt 6.5.8 foreskrevne kontrolanordning(er).
 6.6.9. Andre forskrifter
 Som foreskrevet i punkt 6.5.9. Er motorkøretøjet udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal havariblinkets betjeningsorgan også kunne aktivere påhængskøretøjets retningsviserblinklygter. Havariblinket skal også kunne fungere, såfremt motorens start- og stopanordning befinder sig i en stilling, hvor motoren ikke kan være i gang.
 6.7. Stoplygte
 6.7.1. Montering
 Anordninger af kategori S1 og S2
 :
 obligatorisk for alle køretøjsklasser.
 Anordninger af kategori S3
 :
 obligatoriske på køretøjer i klasse M1 og N1, bortset fra chassiser med førerhus og køretøjer i klasse N1 med åbent lastrum; tilladt for andre køretøjsklasser.
 6.7.2. Antal
 To anordninger af kategori S1 eller S2 samt én anordning af kategori S3 for alle køretøjsklasser.
 6.7.2.1. Undtagen hvis der er monteret en anordning af kategori S3, kan der monteres to ekstra anordninger af kategori S1 eller S2 på køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3, O2, O3, og O4.
 6.7.2.2. Dog kan der, hvis køretøjets midterplan i længderetningen ikke går gennem et fast karrosseripanel, men i stedet adskiller en eller to bevægelige køretøjskomponenter (f.eks. døre), og der ikke er tilstrækkelig plads til, at én anordning af kategori S3 kan monteres over sådanne bevægelige dele i midterplanet i længderetningen, enten:
 a)
 monteres to anordninger af kategori S3, type »D«, eller
 b)
 monteres en anordning af kategori S3, forskudt til venstre eller til højre for midterplanet i længderetningen.
 6.7.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.7.4. Placering
 6.7.4.1. I bredden:
 For køretøjer i klasse M1 og N1: For anordninger i kategori S1 eller S2 gælder det, at det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, ikke må være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.
 For så vidt angår de inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning er der ingen særlige forskrifter.
 For alle andre klasser af køretøjer: For anordninger i kategori S1 eller S2 gælder det, at de inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm fra hinanden. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.
 For anordninger af kategori S3: referencecentret skal befinde sig på køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der er monteret to anordninger af kategori S3 efter bestemmelserne i punkt 6.7.2,


text:
skal de være anbragt på hver sin side af midterplanet i længderetningen og så tæt som muligt herpå.
 Er der efter bestemmelserne i punkt 6.7.2 tilladt montering af én anordning af kategori S3 forskudt i forhold til midterplanet i længderetningen, må afstanden derfra til anordningens referencecentrum højst være 150 mm.
 6.7.4.2. I højden:
 6.7.4.2.1. For anordninger af kategori S1 og S2: mindst 350 mm og højst 1 500 mm over jorden (2 100 mm, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form, og hvis der ikke er monteret tilladte ekstralygter).
 Hvis de tilladte ekstralygter er monteret, skal de placeres i en højde, der er kompatibel med forskrifterne for lygternes bredde og symmetri, og i en vertikal afstand over de obligatoriske lygter så stor, som karosseriets form muliggør, dog mindst 600 mm.
 6.7.4.2.2. For anordninger af kategori S3 skal det vandrette plan, der tangerer den synlige overflades nederste kant,
 a)
 enten være højst 150 mm under det vandrette plan, der tangerer bagrudens synlige underkant,
 b)
 eller mindst 850 mm over jorden.
 Det vandrette plan, der tangerer kategori S3-anordningens synlige overflades nederste kant, skal dog befinde sig over det vandrette plan, der tangerer kategori S1- eller S2-anordningernes synlige overflades øverste kant.
 6.7.4.3. I længden:
 For anordninger af kategori S1 og S2: bag på køretøjet.
 For anordninger af kategori S3: ingen særlige forskrifter.
 6.7.5. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel
 :
 For anordninger af kategori S1 og S2:
 45° til venstre og til højre for køretøjets længdeakse.
 For anordninger af kategori S3: 10° til venstre og til højre for køretøjets længdeakse.
 Lodret vinkel
 :
 For anordninger af kategori S1 og S2: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden. Den lodrette vinkel over vandret kan reduceres til 5°, hvis valgfrie ekstralygter er anbragt mindst 2 100 mm over jorden.
 For anordninger af kategori S3: 10° over og 5° under vandret.
 6.7.6. Retning
 Bagudrettet.
 6.7.7. Elektriske forbindelser
 6.7.7.1. Alle stoplygter skal tænde samtidigt, når bremsesystemet afgiver det relevante signal, som defineret i regulativ nr. 13 og 13-H.
 6.7.7.2. Stoplygterne behøver ikke at fungere, hvis motorens start- og/eller stopanordning er stillet således, at motoren ikke kan gå.
 6.7.8. Kontrolanordning
 Kontrolanordning tilladt. Er en sådan kontrol monteret, skal den være en ikke-blinkende advarselslampe, som lyser ved fejl i stoplygternes funktion.
 6.7.9. Andre forskrifter
 6.7.9.1. Anordning af kategori S3 må ikke være indbygget i nogen anden lygte.
 6.7.9.2. Anordning af kategori S3 kan være monteret inden i eller uden på køretøjet.
 6.7.9.2.1. Hvis den er monteret inden i køretøjet:
 må lyset fra den ikke genere føreren gennem førerspejle og/eller andre af køretøjets overflader (f.eks. bagruden).
 6.8. Bagnummerpladelygte
 6.8.1. Montering
 Obligatorisk.
 6.8.2. Antal
 Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.
 6.8.3. Arrangement
 Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.
 6.8.4. Placering
 6.8.4.1.
 :
 I bredden
 :
 således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses
 6.8.4.2.
 :
 I højden
 :
 således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses
 6.8.4.3.
 :
 I længden
 :
 således at


text:
hele nummerpladens anbringelsessted belyses.
 6.8.5. Geometrisk synlighed
 Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.
 6.8.6. Retning
 Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.
 6.8.7. Elektriske forbindelser
 I overensstemmelse med punkt 5.11.
 6.8.8. Kontrolanordning
 Kontrolanordning tilladt. Forekommer den, skal dens funktioner udføres af kontrolanordningen til positionslygterne fortil og baglygterne.
 6.8.9. Andre forskrifter
 Er nummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten eller tågebaglygten, må dens fotometriske egenskaber ændres, mens stoplygten eller tågebaglygten lyser.
 6.9. Positionslygter fortil
 6.9.1. Montering
 Obligatorisk på alle motorkøretøjer.
 Obligatorisk på påhængskøretøjer, som er over 1 600 mm brede.
 Tilladt på påhængskøretøjer, som ikke er over 1 600 mm brede.
 6.9.2. Antal
 To.
 6.9.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.9.4. Placering
 6.9.4.1. I bredden: det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.
 For påhængskøretøjers vedkommende må det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra midterplanet i længderetningen, ikke være mere end 150 mm fra køretøjets yderste kant.
 Afstanden mellem inderkanterne på de to synlige overflader i referenceaksens retning skal:
 for køretøjer i klasse M1 og N1: ikke opfylde særlige forskrifter
 For alle andre klasser af køretøjer: være mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.
 6.9.4.2. I højden: mindst 350 mm og højst 1 500 mm over jorden (2 100 mm for køretøjer i klasse O1 og O2 samt for alle andre køretøjsklasser, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karosseriets form).
 6.9.4.3. I længden: ingen særlige forskrifter.
 6.9.4.4. Er positionslygten fortil og en anden lygte indbygget i hinanden, kontrolleres overholdelse af placeringsforskrifterne (punkt 6.9.4.1 til 6.9.4.3) ved hjælp af den anden lygtes synlige overflade i referenceaksens retning.
 6.9.5. Geometrisk synlighed
 6.9.5.1. Vandret vinkel for de to positionslygter:
 45° indad og 80° udad.
 For påhængskøretøjers vedkommende kan vinklen indad reduceres til 5°.
 Lodret vinkel:
 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.
 6.9.5.2. For køretøjer i klasse M1 og N1 som et alternativ til punkt 6.9.5.1, efter fabrikantens eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentants valg, og kun hvis der er monteret en sidemarkeringslygte fortil på køretøjet.
 Vandret vinkel: 45° udefter til 45° indefter.
 Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.
 For at blive anset for synlig skal der være et uhindret syn af den synlige overflade på mindst 12,5 cm2. Eventuelle refleksanordningers lysflader, som ikke transmitterer lys, medregnes ikke.
 6.9.6. Retning
 Fremadrettet.
 6.9.7. Elektriske forbindelser
 I overensstemmelse med punkt 5.11.
 6.9.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk. Denne kontrol skal være en ikke-blinkende kontrollampe og er ikke påkrævet, hvis instrumentpanelets lys kun kan tændes samtidig med positionslygterne fortil.
 6.9.9. Andre forskrifter
 Hvis der i positionslygten fortil er monteret en eller flere generatorer for infrarød stråling, må den/disse


text:
kun aktiveres, når fjernlyslygten/nærlyslygten i samme side af køretøjet er tændt og køretøjet er i fremadgående bevægelse. Hvis positionslygten fortil eller fjernlyslygten/nærlyslygten i samme side svigter, skal generatoren(generatorerne) for infrarød stråling slukke automatisk.
 6.10. Baglygte
 6.10.1. Montering
 Obligatorisk.
 6.10.2. Antal
 To.
 6.10.2.1. Undtagen hvis der er monteret markeringslygter, er det tilladt at montere to ekstra baglygter på alle køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3, O2, O3, og O4.
 6.10.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.10.4. Placering
 6.10.4.1. I bredden: det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant. Denne betingelse gælder ikke for de tilladte ekstralygter bagtil.
 Afstanden mellem inderkanterne på de to synlige overflader i referenceaksens retning skal:
 For køretøjer i klasse M1 og N1: ingen særlige forskrifter.
 For alle andre køretøjsklasser: være mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.
 6.10.4.2. I højden: mindst 350 mm og højst 1 500 mm over jorden (2 100 mm, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form, og hvis der ikke er monteret valgfrie ekstralygter). Hvis de valgfrie ekstralygter er monteret, skal de placeres i en højde, der kompatibel med de relevante forskrifter i punkt 6.10.4.1 og lygternes symmetri, og i en vertikal afstand over de obligatoriske lygter så stor, som karosseriets form muliggør, dog mindst 600 mm.
 6.10.4.3. I længden: bag på køretøjet.
 6.10.5. Geometrisk synlighed
 6.10.5.1. Vandret vinkel: 45° indad og 80° udad.
 Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden. Den lodrette vinkel over vandret kan reduceres til 5°, hvis de valgfrie ekstralygter er anbragt mindst 2 100 mm over jorden.
 6.10.5.2. For køretøjer i klasse M1 og N1 som et alternativ til punkt 6.10.5.1, efter fabrikantens eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentants valg, og kun hvis der er monteret en sidemarkeringslygte bagtil på køretøjet.
 Vandret vinkel: 45° udefter til 45° indefter.
 Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden;
 For at blive anset for synlig skal der være et uhindret syn af den synlige overflade på mindst 12,5 cm2. Eventuelle refleksanordningers lysflader, som ikke transmitterer lys, medregnes ikke.
 6.10.6. Retning
 Bagudrettet.
 6.10.7. Elektriske forbindelser
 I overensstemmelse med punkt 5.11.
 6.10.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk. Den skal være kombineret med tilslutningskontrollen for positionslygterne fortil.
 6.10.9. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.11. Tågebaglygte
 6.11.1. Montering
 Obligatorisk.
 6.11.2. Antal
 En eller to.
 6.11.3. Arrangement
 Ingen særlige forskrifter.
 6.11.4. Placering
 6.11.4.1. I bredden: er der kun én tågebaglygte, skal den i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen være anbragt på den modsatte side af den i registreringslandet påbudte færdselsretning; referencecentret kan også være anbragt i køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.11.4.2. I højden: mindst 250 mm og højst 1 000 mm over jorden. For


text:
klasse N3G-køretøjer (terrængående) kan den maksimale højde øges til 1 200 mm.
 6.11.4.3. I længden: bag på køretøjet.
 6.11.5. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.13 beskrevne vinkler α og ß:
 α
 =
 5° opad og 5° nedad
 ß
 =
 25° til højre og til venstre.
 6.11.6. Retning
 Bagudrettet.
 6.11.7. Elektriske forbindelser
 Der gælder følgende forskrifter:
 6.11.7.1. tågebaglygten (-lygterne) må ikke kunne tændes, medmindre fjernlys-, nærlys- eller tågeforlygterne er tændt
 6.11.7.2. tågebaglygten (-lygterne) skal kunne slukkes uafhængigt af alle andre lygter.
 6.11.7.3. Desuden gælder en af følgende forskrifter:
 6.11.7.3.1. tågebaglygten (-lygterne) forbliver tændt, indtil positionslygterne fortil/baglygterne slukkes; derefter skal tågebaglygten (-lygterne) være afbrudt, indtil den (de) forsætligt tændes igen.
 6.11.7.3.2. som supplement til den obligatoriske kontrolanordning (punkt 6.11.8) afgives der et advarselssignal — mindst et lydsignal — hvis tændingen slås fra eller tændingsnøglen tages ud og fordøren i førersiden åbnes, mens afbryderen for tågebaglygten er på »tændt«.
 6.11.7.4. Betjeningen af tågebaglygten (-lygterne) må ikke påvirkes af tænding og slukning af andre lygter, bortset fra de i punkt 6.11.7.1 og 6.11.7.3 omhandlede tilfælde.
 6.11.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol obligatorisk. En uafhængig ikke-blinkende advarselslampe.
 6.11.9. Andre forskrifter
 Afstanden mellem tågebaglygten og stoplygterne skal altid være større end 100 mm.
 6.12. Parkeringslygte
 6.12.1. Montering
 På motorkøretøjer, som ikke er over 6 m i længden og ikke over 2 m i bredden: tilladt.
 På alle andre køretøjer: forbudt.
 6.12.2. Antal
 Efter arrangement.
 6.12.3. Arrangement
 Enten to lygter foran og to lygter bagpå eller én lygte på hver side.
 6.12.4. Placering
 6.12.4.1. I bredden: det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.
 Er der monteret to lygter, skal lygterne desuden være anbragt på køretøjets sider.
 6.12.4.2. I højden:
 For køretøjer i klasse M1 og N1: ingen særlige forskrifter.
 For alle andre køretøjsklasser: mindst 350 mm og højst 1 500 mm (2 100 mm, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).
 6.12.4.3. I længden: ingen særlige forskrifter.
 6.12.5. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel: 45° udad, fremad og bagud.
 Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.
 6.12.6. Retning
 Således at lygterne opfylder forskrifterne med hensyn til synlighed fremad og bagud.
 6.12.7. Elektriske forbindelser
 De elektriske forbindelser skal være af en sådan art, at parkeringslygten (-lygterne) i samme side af køretøjet kan tændes uafhængigt af andre lygter.
 Parkeringslygte(r) og, hvis relevant, positionslygter fortil og baglygter i henhold til punkt 6.12.9 nedenfor, skal kunne fungere, selv om motorens startanordning er stillet således, at motoren ikke kan gå. En anordning som automatisk deaktiverer disse lygter som en funktion af tid er forbudt.
 6.12.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrol tilladt. Findes den, må den ikke kunne forveksles med kontrolanordningen til positionslygterne fortil og til baglygterne.
 6.12.9. Andre forskrifter
 Disse lygters funktion kan også udføres ved, at positionslygterne fortil og baglygterne i samme side af køretøjet tændes samtidig.
 6.13. Markeringslygter
 6.13.1. Montering