text:
til luftfartsselskaber og luftfartøjsoperatører som ændret ved
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 285/2010
 Nr. 95/93
 Rådets forordning af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne, artikel 1-12, som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 793/2004
 Nr. 2009/12
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 11. marts 2009 om lufthavnsafgifter (anvendes af Schweiz fra den 1. juli 2011)
 Nr. 96/67
 Rådets direktiv af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne
 (Artikel 1-9, 11-23 og 25)
 Nr. 80/2009
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. januar 2009 om en adfærdskodeks for edb-reservationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2299/89
 2. Konkurrenceregler
 Nr. 3975/87
 Rådets forordning af 14. december 1987 om fastsættelse af fremgangsmåden ved anvendelse af konkurrencereglerne på virksomheder i luftfartssektoren (artikel 6, stk. 3), som ændret senest ved:
 —
 Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (artikel 1-13, 15-45)
 Nr. 1/2003
 Rådets forordning af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (artikel 1-13, 15-45)
 (I det omfang denne forordning er relevant for anvendelsen af denne aftale. Indsættelsen af denne forordning berører ikke opgavefordelingen i henhold til denne aftale).
 Forordning nr. 17/62 er ophævet ved forordning (EF) nr. 1/2003 med undtagelse af artikel 8, stk. 3, som fortsat finder anvendelse på beslutninger, der er vedtaget i henhold til traktatens artikel 81, stk. 3, før anvendelsesdatoen for denne forordning, indtil udløbet af gyldighedsperioden for disse beslutninger.
 Nr. 773/2004
 Kommissionens forordning af 7. april 2004 om Kommissionens gennemførelse af procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 81 og 82, som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1792/2006
 Nr. 139/2004
 Rådets forordning af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (EF-fusionsforordningen)
 (Artikel 1-18, artikel 19, stk. 1 og 2, og artikel 20-23)
 For så vidt angår fusionsforordningens artikel 4, stk. 5, gælder følgende mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz:
 1)
 Hvad angår fusioner, som de er defineret i artikel 3 i forordning (EF) nr. 139/2004, og som ikke har fællesskabsdimension som defineret i samme forordnings artikel 1, og som vil kunne efterprøves i henhold til den nationale konkurrencelovgivning i mindst tre medlemsstater og Det Schweiziske Forbund, kan personer eller virksomheder som anført i samme forordnings artikel 4, stk. 2, før anmeldelsen til de kompetente myndigheder ved en begrundet erklæring meddele Europa-Kommissionen, at fusionen bør behandles af Kommissionen.
 2)
 Europa-Kommissionen videresender omgående alle erklæringer i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 139/2004 og ovenstående afsnit til Det Schweiziske Forbund.
 3)
 Har Det Schweiziske Forbund tilkendegivet, at det ikke indvilliger i anmodningen om at henvise sagen, forbliver kompetencen hos den kompetente schweiziske konkurrencemyndighed, og sagen henvises ikke fra Det Schweiziske Forbund i henhold til dette afsnit.
 Hvad angår de i fusionsforordningens artikel 4, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og artikel 22, stk. 2, nævnte tidsfrister, gælder følgende:
 1)
 Europa-Kommissionen fremsender omgående alle relevante dokumenter i henhold til artikel 4, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og artikel


text:
22, stk. 2, til den kompetente schweiziske konkurrencemyndighed.
 2)
 De tidsfrister, der er anført i forordning (EF) nr. 139/2004, artikel 4, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og artikel 22, stk. 2, begynder for Det Schweiziske Forbunds vedkommende at løbe fra den kompetente schweiziske konkurrencemyndigheds modtagelse af de relevante dokumenter.
 Nr. 802/2004
 Kommissionens forordning af 7. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (artikel 1-24), som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1792/2006
 Nr. 2006/111
 Kommissionens direktiv af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder
 Nr. 487/2009
 Rådets forordning (EF) nr. 487/2009 af 25. maj 2009 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på visse kategorier af aftaler og samordnet praksis inden for luftfartssektoren
 3. Luftfartssikkerhed
 Nr. 216/2008
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 690/2009
 —
 Forordning (EF) nr. 1108/2009
 Luftfartssikkerhedsagenturet (EASA) besidder også i Schweiz den kompetence, som forordningens bestemmelser tillægger det.
 Kommissionen besidder også i Schweiz den kompetence, som den er tildelt i henhold til artikel 11, stk. 2, artikel 14, stk. 5 og 7, artikel 24, stk. 5, artikel 25, stk. 1, artikel 38, stk. 3, nr. i), artikel 39, stk. 1, artikel 40, stk. 3, artikel 41, stk. 3 og 5, artikel 42, stk. 4, artikel 54, stk. 1 and artikel 61, stk. 3.
 Uanset den horisontale tilpasning i det andet led i bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart er Schweiz ikke omfattet af henvisningerne til »medlemsstater« i forordningens artikel 65 eller i bestemmelserne i afgørelse 1999/468/EF, som der henvises til i denne bestemmelse.
 Intet i denne forordning må fortolkes på en sådan måde, at EASA bemyndiges til at handle på Schweiz' vegne i forbindelse med internationale aftaler, medmindre der er tale om at bistå med overholdelsen af dets forpligtelser i henhold til sådanne aftaler.
 Inden for rammerne af denne aftale skal forordningens bestemmelser læses med følgende tilpasninger:
 a)
 I artikel 12 foretages følgende ændringer:
 i)
 I stk. 1 indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 ii)
 I stk. 2, litra a), indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 iii)
 Stk. 2, litra b) og c), udgår.
 iv)
 Følgende stykke tilføjes:
 »3. Når Fællesskabet forhandler med et tredjeland for at indgå en aftale, som fastsætter, at en medlemsstat eller EASA må udstede certifikater på grundlag af certifikater udstedt af det pågældende tredjelands luftfartsmyndigheder, bestræber det sig på at opnå et tilbud fra Schweiz om en lignende aftale med det pågældende tredjeland. Schweiz bestræber sig på sin side på at indgå aftaler med tredjelande, som svarer til Fællesskabets aftaler med disse.«
 b)
 I artikel 29 tilføjes følgende stykke:
 »4. Uanset artikel

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
12, stk. 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne kan schweiziske statsborgere, som råder over alle deres borgerrettigheder, blive ansat på kontrakt af agenturets administrerende direktør.«
 c)
 I artikel 30 indsættes følgende stykke:
 »Schweiz anvender protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, jf. bilag A til nærværende bilag, på agenturet i overensstemmelse med tillægget til bilag A.«
 d)
 I artikel 37 indsættes følgende stykke:
 »Schweiz deltager fuldt ud i bestyrelsen og har i denne de samme rettigheder og forpligtelser som EU-medlemsstater med undtagelse af stemmeret.«
 e)
 I artikel 59 tilføjes følgende stykke:
 »12. Schweiz medvirker til at yde det finansielle bidrag, der er omhandlet i stk. 1, litra b), efter følgende formel:
 S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
 hvor:
 S
 =
 den del af EASA’s budget, som ikke dækkes af de gebyrer og betalinger, der er omhandlet i stk. 1, litra c) og d)
 a
 =
 antallet af associerede stater
 b
 =
 antallet af EU-medlemsstater
 c
 =
 Schweiz' bidrag til ICAO's budget
 C
 =
 medlemsstaternes og de associerede staters samlede bidrag til ICAO's budget.«
 f)
 I artikel 61 indsættes følgende stykke:
 »Bestemmelserne om Fællesskabets finanskontrol i Schweiz af deltagerne i agenturets aktiviteter findes i bilag B til nærværende bilag.«
 g)
 Bilag II til forordningen udvides til at omfatte følgende luftfartøjer som produkter, der er omfattet af artikel 2, stk. 3, litra a), nr. ii), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1702/2003 af 24. september 2003 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (1):
 A/c - [HB-IDJ] — type CL600-2B19
 A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] — type Gulfstream G-IV
 A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] — type Gulfstream G-V
 A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] — type MD900.
 Nr. 1108/2009
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 21. oktober 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 216/2008 for så vidt angår flyvepladser, lufttrafikstyring og luftfartstjenester, og om ophævelse af direktiv 2006/23/EF
 Nr. 91/670
 Rådets direktiv af 16. december 1991 om gensidig anerkendelse af personcertifikater, der giver adgang til udøvelse af funktioner i civil luftfart
 (artikel 1-8)
 Nr. 3922/91
 Rådets forordning af 16. december 1991 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart (artikel 1-3, artikel 4, stk. 2, artikel 5-11 og artikel 13), som ændret senest ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1899/2006
 —
 Forordning (EF) nr. 1900/2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 8/2008
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 859/2008
 Nr. 94/56
 Rådets direktiv af 21. november 1994 om fastlæggelse af de grundlæggende principper for undersøgelse af flyvehavarier og flyvehændelser inden for civil luftfart
 (artikel 1-13)
 Nr. 2004/36
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 21. april 2004 om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (artikel 1-9 og 11-14), som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens direktiv 2008/49/EF
 Nr. 351/2008
 Kommissionens forordning af 16. april 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/36/EF med hensyn til opprioriteringen af rampeinspektioner af luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne
 Nr. 768/2006


text:
Kommissionens forordning af 19. maj 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/36/EF med hensyn til indsamling og udveksling af oplysninger om sikkerhed i forbindelse med luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne, og forvaltning af informationssystemet
 Nr. 2003/42
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 13. juni 2003 om indberetning af hændelser inden for civil luftfart (artikel 1-12)
 Nr. 1321/2007
 Kommissionens forordning af 12. november 2007 om nærmere regler for registrering i en central database af oplysninger om hændelser inden for civil luftfart, som udveksles i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF
 Nr. 1330/2007
 Kommissionens forordning af 24. september 2007 om nærmere regler for videregivelse af oplysninger om hændelser inden for civil luftfart til berørte parter i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF
 Nr. 736/2006
 Kommissionens forordning af 16. maj 2006 om Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs arbejdsmetoder ved standardinspektioner
 Nr. 1702/2003
 Kommissionens forordning af 24. september 2003 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer, som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 335/2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 381/2005
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 375/2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 706/2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 287/2008
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1057/2008
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1194/2009
 Inden for rammerne af denne aftale skal bestemmelserne i forordningen forstås således:
 I artikel 2 foretages følgende ændringer:
 I stk. 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 og 14 ændres datoen »28. september 2003« til »ikrafttrædelsesdatoen for den afgørelse i Luftfartsudvalget Fællesskabet/Schweiz, som indarbejder forordning (EF) nr. 216/2008 i bilaget til forordningen«.
 Nr. 2042/2003
 Kommissionens forordning af 20. november 2003 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver, som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1056/2008
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 127/2010
 Nr. 104/2004
 Kommissionens forordning af 22. januar 2004 om fastsættelse af regler for organisation og sammensætning af klagenævnet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur
 Nr. 593/2007
 Kommissionens forordning af 31. maj 2007 om Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs vederlag og gebyrer, som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1356/2008
 Nr. 2111/2005
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. december 2005 om opstilling af en fællesskabsliste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet og oplysning til passagerer om det transporterende luftfartsselskabs identitet, samt ophævelse af artikel 9 i direktiv 2004/36/EF
 Nr. 473/2006
 Kommissionens forordning af 22. marts 2006 om gennemførelsesbestemmelser til den fællesskabsliste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet, der er omhandlet i kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005
 Nr. 474/2006
 Kommissionens forordning af 22. marts 2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet i henhold til kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005, som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1071/2010 (2)
 4. Sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten
 Nr. 300/2008
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 11. marts


text:
2008 om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002
 Nr. 272/2009
 Kommissionens forordning af 2. april 2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed som fastlagt i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008, som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 297/2010
 Nr. 1254/2009
 Kommissionens forordning af 18. december 2009 om fastlæggelse af kriterier for medlemsstaternes fravigelse af de fælles grundlæggende normer for den civile luftfarts sikkerhed og vedtagelse af alternative sikkerhedsforanstaltninger
 Nr. 18/2010
 Kommissionens forordning (EU) af 8. januar 2010 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 med hensyn til specifikationer for nationale kvalitetskontrolprogrammer vedrørende sikkerhed inden for civil luftfart
 Nr. 72/2010
 Kommissionens forordning (EU) af 26. januar 2010 om fastlæggelse af procedurer for gennemførelse af Kommissionens inspektioner på luftfartssikkerhedsområdet
 Nr. 185/2010
 Kommissionens forordning af (EU) 4. marts 2010 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af grundlæggende fælles normer for luftfartssikkerhed, ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 357/2010
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 358/2010
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 573/2010
 —
 Kommissionens forordning (EU) nr. 983/2010
 Nr. 2010/774
 Kommissionens afgørelse (EU) af 13. april 2010 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed, der indeholder oplysninger som omhandlet i artikel 18, litra a), i forordning (EF) nr. 300/2008 som ændret ved:
 —
 Kommissionens afgørelse 2010/2604/EU
 —
 Kommissionens afgørelse 2010/3572/EU.
 5. Lufttrafikstyring
 Nr. 549/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1070/2009
 Kommissionen besidder i Schweiz den kompetence, som den er tildelt i henhold til artikel 6, 8, 10, 11 og 12.
 Artikel 10 ændres således:
 I stk. 2 affattes ordene »på fællesskabsplan« som »på fællesskabsplan, hvori Schweiz deltager«.
 Uanset den horisontale tilpasning, der henvises til i det andet led i bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart, gælder henvisningerne til »medlemsstaterne« i artikel 5 i forordning (EF) nr. 549/2004 eller i bestemmelserne i afgørelse 1999/468/EF, som der henvises til i denne bestemmelse, ikke for Schweiz.
 Nr. 550/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (»luftfartstjenesteforordningen«) som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1070/2009
 Kommissionen besidder i henseende til Schweiz den kompetence, som den er tildelt i henhold til artikel 9a, 9b, 15a, 16 og 17.
 Forordningens bestemmelser skal i forbindelse med aftalen ændres således:
 a)
 Artikel 3 ændres således:
 I stk. 2 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 b)
 I artikel 7 foretages følgende ændringer:
 I stk. 1 og stk. 6 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 c)
 I artikel 8 foretages følgende ændringer:
 I stk. 1 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 d)
 I artikel 10 foretages følgende ændringer:
 I stk. 1 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 e)
 Artikel 16, stk. 3, affattes således:
 »3. Kommissionen fremsender sin afgørelse til medlemsstaterne og underretter tjenesteudøveren herom, for


text:
så vidt denne er retligt berørt.«
 Nr. 551/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (luftrumsforordningen) som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1070/2009
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 3a, 6, og 10, har den også i Schweiz.
 Nr. 552/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (interoperabilitetsforordningen) som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 1070/2009
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 4 og 7 samt artikel 10, stk. 3, har den også i Schweiz.
 Forordningens bestemmelser skal i forbindelse med aftalen ændres således:
 a)
 I artikel 5 foretages følgende ændringer:
 I stk. 2 indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 b)
 I artikel 7 foretages følgende ændringer:
 I stk. 4 indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 c)
 I bilag III foretages følgende ændringer:
 I afsnit 3, andet og sidste led, indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 Nr. 2096/2005
 Kommissionens forordning af 20. december 2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester, som ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1315/2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 482/2008
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 668/2008.
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 9, har den også i Schweiz.
 Nr. 2150/2005
 Kommissionens forordning af 23. december 2005 om fastsættelse af fælles regler for fleksibel udnyttelse af luftrummet
 Nr. 1033/2006
 Kommissionens forordning af 4. juli 2006 om procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum
 Nr. 1032/2006
 Kommissionens forordning af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder, som ændret senest ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 30/2009
 Nr. 1794/2006
 Kommissionens forordning af 6. december 2006 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (vil blive anvendt af Schweiz fra ikrafttrædelsen af den relevante schweiziske lovgivning, dog senest fra den 1. januar 2012)
 Nr. 2006/23
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 5. april 2006 om et EF-flyveledercertifikat
 Nr. 730/2006
 Kommissionens forordning af 11. maj 2006 om luftrumsklassifikation og adgang til flyvninger udført efter visuelflyvereglerne over flyveniveau 195
 Nr. 219/2007
 Rådets forordning af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR), som ændret senest ved:
 —
 Rådets forordning (EF) nr. 1361/2008
 Nr. 633/2007
 Kommissionens forordning af 7. juni 2007 om krav til anvendelse af en flyvedataoverførselsprotokol med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder
 Nr. 1265/2007
 Kommissionens forordning af 26. oktober 2007 om krav til luft-til-jord-talekanaladskillelse for det fælles europæiske luftrum
 Nr. 29/2009
 Kommissionens forordning af 16. januar 2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum
 Nr. 262/2009
 Kommissionens forordning af 30. marts 2009 om fastsættelse af krav for den koordinerede tildeling og brug af Mode S-interrogator-koder i det fælles europæiske luftrum
 Nr. 73/2010
 Kommissionens forordning af 26. januar 2010 om fastlæggelse af krav til luftfartsdatas og luftfartsinformations kvalitet i det fælles europæiske luftrum
 Nr. 255/2010


text:
Kommissionens forordning af 25. marts 2010 om fastlæggelse af fælles regler for lufttrafikregulering (ATFM).
 6. Miljø og støj
 Nr. 2002/30
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 26. marts 2002 om bestemmelser og procedurer med henblik på indførelse af støjrelaterede driftsrestriktioner i Fællesskabets lufthavne (artikel 1-12 og 14-18).
 (Bilag I anvendes med de ændringer, der følger af bilag II, kapitel 8 (Transportpolitik), afdeling G (Lufttransport), nr. 2, til akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlaget for Den Europæiske Union.)
 Nr. 89/629
 Rådets direktiv af 4. december 1989 om begrænsning af støjemissionen fra civile subsoniske jetfly
 (artikel 1-8)
 Nr. 2006/93/EF
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 12. december 2006 om regulering af operationen af flyvemaskiner, der henhører under bind 1, del II,kapitel 3, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, anden udgave (1988)
 7. Forbrugerbeskyttelse
 Nr. 90/314
 Rådets direktiv af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure
 (artikel 1-10)
 Nr. 93/13
 Rådets direktiv af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler.
 (artikel 1-11)
 Nr. 2027/97
 Rådets forordning af 9. oktober 1997 om luftfartsselskabers erstatningsansvar i tilfælde af ulykker (artikel 1-8), som ændret ved:
 —
 Forordning (EF) nr. 889/2002
 Nr. 261/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 11. februar 2004 om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 295/91
 (artikel 1-18)
 Nr. 1107/2006
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly
 8. Diverse
 Nr. 2003/96
 Rådets direktiv af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet
 (Artikel 14, stk. 1, litra b), og artikel 14, stk. 2).
 9. Bilag
 A:
 Protokol vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter
 B:
 Bestemmelser om Den Europæiske Unions finanskontrol af schweiziske deltagere i EASA’s aktiviteter
 (1) EUT L 243 af 27.9.2003, s. 6.
 (2) Denne forordning finder anvendelse i Schweiz, så længe den er i kraft i EU.
 BILAG A
 PROTOKOL OM DEN EUROPÆISKE UNIONS PRIVILEGIER OG IMMUNITETER
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 343 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) på medlemsstaternes områder skal nyde de for opfyldelsen af deres opgaver nødvendige privilegier og immuniteter,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab:
 KAPITEL I
 DEN EUROPÆISKE UNIONS EJENDOM, PENGEMIDLER, AKTIVER OG FORRETNINGER
 Artikel 1
 Unionens lokaler og bygninger er ukrænkelige. De er fritaget for ransagning, rekvisition, beslaglæggelse og ekspropriation. Unionens ejendom og aktiver kan ikke uden bemyndigelse fra Domstolen gøres til genstand for tvangsforanstaltninger, hvad enten disse er af administrativ eller judiciel art.
 Artikel 2


text:
Unionens arkiver er ukrænkelige.
 Artikel 3
 Unionen, dens aktiver, indtægter og øvrige ejendom er fritaget for alle direkte skatter.
 Medlemsstaternes regeringer skal, hver gang det er muligt, træffe egnede forholdsregler med henblik på eftergivelse eller tilbagebetaling af indirekte skatter og afgifter, der indgår i prisen for fast ejendom eller løsøre, når Unionen til tjenestebrug foretager større indkøb, hvis pris omfatter skatter og afgifter af denne art. Anvendelsen af disse bestemmelser må dog ikke fordreje konkurrencevilkårene inden for Unionen.
 Der indrømmes ingen fritagelse for afgifter, skatter og gebyrer, som blot udgør betaling for almennyttige offentlige ydelser.
 Artikel 4
 Unionen er fritaget for al told, såvel som for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af genstande, der er bestemt til tjenestebrug; de således indførte genstande må ikke afhændes i det land, til hvilket de er blevet importeret — hverken mod eller uden vederlag — medmindre det sker på betingelser, som godkendes af det pågældende lands regering.
 Unionen er endvidere fritaget for al told samt for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af dens publikationer.
 KAPITEL II
 MEDDELELSER OG PASSERSEDLER
 Artikel 5
 Unionens institutioner skal med hensyn til deres tjenstlige meddelelser og forsendelse af alle deres dokumenter på enhver medlemsstats område tilstås samme behandling, som den pågældende stat tilstår diplomatiske repræsentationer.
 Unionens institutioners tjenstlige korrespondance og andre tjenstlige meddelelser må ikke være genstand for censur.
 Artikel 6
 Formændene for Unionens institutioner kan for disse institutioners medlemmer og ansatte udstede passérsedler, hvis form bestemmes af Rådet, der træffer afgørelse med simpelt flertal, og som skal anerkendes af medlemsstaternes myndigheder som gyldig rejselegitimation. Disse passérsedler udstedes til tjenestemænd og andre ansatte i henhold til de betingelser, der er fastsat i vedtægten for tjenestemænd og i ansættelsesvilkårene for andre ansatte i Unionen.
 Kommissionen kan indgå aftaler om anerkendelse af disse passersedler som gyldig rejselegitimation på tredjelands område.
 KAPITEL III
 MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET
 Artikel 7
 Europa-Parlamentets medlemmer er hverken administrativt eller på anden måde undergivet nogen begrænsning i deres bevægelsesfrihed på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.
 Med hensyn til toldforhold og valutakontrol tilstås Europa-Parlamentets medlemmer:
 a)
 af deres egen regering samme lettelser, som tilstås højere tjenestemænd, der begiver sig til udlandet i midlertidigt officielt hverv
 b)
 af de øvrige medlemsstaters regeringer samme lettelser, som tilstås repræsentanter fra fremmede regeringer i midlertidigt officielt hverv.
 Artikel 8
 Europa-Parlamentets medlemmer kan hverken eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv.
 Artikel 9
 Under Europa-Parlamentets mødeperioder nyder medlemmerne:
 a)
 på deres eget lands område de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling
 b)
 på en anden medlemsstats område fritagelse for enhver form for tilbageholdelse og retsforfølgning.
 De er ligeledes dækket af immuniteten på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.
 Immuniteten kan ikke påberåbes af et medlem, som gribes på fersk gerning, og kan ikke hindre Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet.
 KAPITEL IV
 REPRÆSENTANTER FOR MEDLEMSSTATERNE, SOM DELTAGER I ARBEJDET I DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER
 Artikel 10
 Repræsentanterne for medlemsstaterne, som deltager i arbejdet


text:
i Unionens institutioner, såvel som deres rådgivere og tekniske eksperter, nyder under udøvelsen af deres hverv og under rejse til og fra mødestedet sædvanlige privilegier, immuniteter og lettelser.
 Denne artikel finder ligeledes anvendelse på medlemmerne af Unionens rådgivende organer.
 KAPITEL V
 DEN EUROPÆISKE UNIONS TJENESTEMÆND OG ØVRIGE ANSATTE
 Artikel 11
 Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte skal uanset deres nationalitet på hver af medlemsstaternes områder nyde følgende privilegier og immuniteter:
 a)
 fritagelse for retsforfølgning for de i embeds medfør foretagne handlinger, herunder mundtlige og skriftlige ytringer, dog med det forbehold, at traktaternes bestemmelser dels om reglerne vedrørende tjenestemænds og andre ansattes ansvar over for Unionen, dels om Den Europæiske Unions Domstols kompetence til at afgøre tvister mellem Unionen og dens tjenestemænd og øvrige ansatte, finder anvendelse. Denne fritagelse gælder også efter tjenesteforholdets ophør
 b)
 fritagelse sammen med deres ægtefæller og familiemedlemmer, der forsørges af dem, for indvandringsrestriktioner og bestemmelser om registrering af udlændinge
 c)
 med hensyn til valuta- og omvekslingsbestemmelser de samme lettelser, som sædvanligt indrømmes tjenestemænd i internationale organisationer
 d)
 ret til ved deres tiltræden af stillingen i det pågældende land toldfrit at indføre deres bohave og ejendele, samt ret til ved udløbet af deres tjenestetid i det pågældende land toldfrit at genudføre deres bohave og ejendele, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det land, hvori retten udøves, måtte finde fornødne
 e)
 ret til toldfrit til personligt brug at indføre deres motorkøretøj, såfremt det er erhvervet i deres sidste bopælsland eller i det land, hvor de er statsborgere, under de vilkår, der gælder på dette lands hjemmemarked, samt ret til toldfrit at genudføre det, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det pågældende land måtte finde fornødne.
 Artikel 12
 Løn, vederlag og honorarer, som Unionen udbetaler sine tjenestemænd og øvrige ansatte, beskattes til fordel for Unionen på de betingelser og efter den fremgangsmåde, der fastsættes af Europa-Parlamentet og Rådet ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af de berørte institutioner.
 Tjenestemændene og de øvrige ansatte fritages for national beskatning af løn, vederlag og honorarer, som de modtager fra Unionen.
 Artikel 13
 Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte, som udelukkende med henblik på virksomhed i Unionens tjeneste tager ophold på en anden medlemsstats område end den stat, hvori de ved deres tiltræden i Unionens tjeneste havde bopæl i skattemæssig henseende, skal med hensyn til beskatning af indkomst og formue og til arveafgift samt til anvendelsen af de mellem Unionens medlemsstater indgåede overenskomster til undgåelse af dobbeltbeskatning af begge de nævnte stater betragtes, som om de havde bevaret deres tidligere bopæl, under forudsætning af at denne var beliggende i en af Unionens medlemsstater. Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse på ægtefællen i det omfang, denne ikke er selverhvervende, og på børn, som de i denne artikel nævnte personer tager vare på og forsørger.
 Løsøre, der tilhører de i foregående stykke omhandlede personer, og som befinder sig på opholdslandets område, fritages for arveafgift i denne stat; ved fastsættelsen af sådan afgift betragtes løsøret, med


text:
forbehold af tredjelands ret og af eventuel anvendelse af bestemmelser i internationale overenskomster vedrørende dobbeltbeskatning som om det befandt sig i den stat, hvor det skattemæssige hjemsted findes.
 En bopæl, der udelukkende er erhvervet med henblik på virksomhed i andre internationale organisationers tjeneste, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne artikels bestemmelser.
 Artikel 14
 Europa-Parlamentet og Rådet fastlægger ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af de berørte institutioner den ordning for sociale ydelser, som skal gælde for Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte.
 Artikel 15
 Europa-Parlamentet og Rådet bestemmer ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af andre interesserede institutioner, på hvilke grupper af Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte bestemmelserne i artiklerne 11, 12, stk. 2, og 13 finder anvendelse helt eller delvis.
 Medlemsstaternes regeringer vil med regelmæssige mellemrum blive underrettet om navn, stilling og adresse på de tjenestemænd og øvrige ansatte, der tilhører disse grupper.
 KAPITEL VI
 PRIVILEGIER OG IMMUNITETER FOR DE REPRÆSENTATIONER FOR TREDJELANDE, DER ER AKKREDITERET HOS DEN EUROPÆISKE UNION
 Artikel 16
 Den medlemsstat, på hvis område Unionens hovedsæde befinder sig, indrømmer de af tredjeland hos Unionen akkrediterede repræsentationer sædvanlige diplomatiske privilegier og immuniteter.
 KAPITEL VII
 GENERELLE BESTEMMELSER
 Artikel 17
 Privilegier, immuniteter og lettelser indrømmes Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte udelukkende i Unionens interesse.
 Enhver af Unionens institutioner skal ophæve den en tjenestemand eller anden ansat tilståede immunitet, såfremt den skønner, at ophævelse af immuniteten ikke strider mod Unionens interesser.
 Artikel 18
 Ved anvendelse af denne protokol handler Unionens institutioner i gensidig forståelse med de pågældende medlemsstaters ansvarlige myndigheder.
 Artikel 19
 Artiklerne 11-14 og 17 finder anvendelse på Kommissionens medlemmer.
 Artikel 20
 Artiklerne 11-14 og 17 finder anvendelse på Den Europæiske Unions Domstols dommere, generaladvokater, justitssekretærer og assisterende referenter med forbehold af bestemmelserne i artikel 3 i protokollen om statutten for Den Europæiske Unions Domstol vedrørende dommernes og generaladvokaternes fritagelse for retsforfølgning.
 Artikel 21
 Denne protokol finder ligeledes anvendelse på Den Europæiske Investeringsbank, på medlemmerne af dens organer, på dens personale og på de repræsentanter for medlemsstaterne, der deltager i dens arbejde, dog med forbehold af bestemmelserne i protokollen om Bankens vedtægter.
 Den Europæiske Investeringsbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og lignende afgifter i anledning af udvidelser af dens kapital, såvel som for de forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i det land, hvor den har sit sæde. Tilsvarende skal dens opløsning og likvidation heller ikke give anledning til nogen skatteopkrævning. Endelig skal Bankens og dens organers arbejde, for så vidt det udøves under de i vedtægterne fastlagte betingelser, ikke medføre pålæggelse af omsætningsafgifter.
 Artikel 22
 Denne protokol gælder også for Den Europæiske Centralbank, for medlemmerne af dens besluttende organer og for dens personale med forbehold af bestemmelserne i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.
 Den Europæiske Centralbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og afgifter eller lignende i anledning af kapitaludvidelser såvel som forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i den stat, hvor banken har sit hjemsted. Bankens og


text:
dens besluttende organers virksomhed i henhold til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank pålægges ikke nogen form for omsætningsafgift.
 Tillæg til Bilag A
 NÆRMERE BESTEMMELSER FOR ANVENDELSEN AF PROTOKOLLEN VEDRØRENDE DEN EUROPÆISKE UNIONS PRIVILEGIER OG IMMUNITETER I SCHWEIZ
 1. Udvidelse af anvendelsen til Schweiz
 Henvisninger til medlemsstaterne i protokollen om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter (i det følgende benævnt »protokollen«) omfatter også Schweiz, medmindre andet udtrykkeligt fastsættes i de følgende bestemmelser.
 2. Agenturets fritagelse for indirekte skatter (herunder moms)
 Der opkræves ikke moms for varer og tjenesteydelser, der eksporteres fra Schweiz. Moms, der opkræves ved levering af varer og tjenesteydelser til tjenestebrug til agenturet i Schweiz, skal ifølge protokollens artikel 3, stk. 2, tilbagebetales. Der indrømmes momsfritagelse, hvis den samlede købspris på varerne og ydelserne angivet på fakturaen eller på et tilsvarende dokument udgør mindst 100 schweiziske francs (inkl. skatter og afgifter).
 Momsen tilbagebetales efter indsendelse af de relevante schweiziske formularer til »Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA«. Ansøgningerne behandles i princippet inden for tre måneder fra indsendelsen af ansøgningen og de nødvendige bilag.
 3. Procedurer for anvendelsen af reglerne for agenturets personale
 For så vidt angår protokollens artikel 12, stk. 2, fritager Schweiz ifølge egne retsprincipper agenturets tjenestemænd og øvrige ansatte, jf. artikel 2 i Rådets forordning (EKSF, Euratom, EØF) nr. 549/69 (1), for alle skatter, der opkræves af de føderale, kantonale og kommunale myndigheder af lønninger, vederlag og honorarer, der udbetales af Den Europæiske Union, og som beskattes til fordel for Den Europæiske Union.
 Schweiz betragtes ikke som en medlemsstat i betydningen i punkt 1 i dette tillæg med henblik på anvendelsen af protokollens artikel 13.
 Agenturets tjenestemænd og øvrige ansatte samt medlemmerne af deres familie, der er tilsluttet ordningen for sociale ydelser for Den Europæiske Unions tjenestemænd og øvrige ansatte, tilsluttes ikke obligatorisk den schweiziske socialforsikringsordning.
 Den Europæiske Unions Domstol har enekompetence i alle spørgsmål vedrørende forholdet mellem agenturet eller Kommissionen og dets personale med hensyn til anvendelsen af Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (2) og andre bestemmelser i EU-retten om arbejdsforhold.
 (1) Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 af 25. marts 1969 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (EFT L 74 af 27.3.1969, s. 1). Senest ændret ved Rådets forordning (EF Euratom) nr. 1749/2002 (EFT L 264 af 2.10.2002, s. 13).
 (2) Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 af 29.2.1968 om vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber samt om særlige midlertidige foranstaltninger for tjenestemænd i Kommissionen (Vilkårene for de øvrige ansatte) (EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1). Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2104/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 7).
 BILAG B
 FINANSKONTROL AF SCHWEIZISKE DELTAGERE I DET EUROPÆISKE LUFTFARTSSIKKERHEDSAGENTURS AKTIVITETER
 Artikel 1
 Direkte kommunikation
 Agenturet og Kommissionen kommunikerer


text:
direkte med de deltagere i agenturets aktiviteter, der enten som kontrahenter, deltagere i agenturets programmer, modtagere af en betaling over agenturets eller Kommissionens budget eller som underkontrahenter er hjemmehørende i Schweiz. De pågældende kan direkte til Kommissionen og agenturet sende alle oplysninger og relevante dokumenter, som de skal meddele i henhold til de instrumenter, der henvises til i denne aftale, samt til de kontrakter og aftaler, der er indgået, og de beslutninger, der er truffet i medfør af disse instrumenter.
 Artikel 2
 Kontrol
 1. Ifølge Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) og den finansforordning, som agenturets bestyrelse vedtog den 26. marts 2003 i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 23. december 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), og ifølge de øvrige bestemmelser, som nærværende afgørelse henviser til, kan det i kontrakter og aftaler, der indgås, og beslutninger, der træffes med modtagere hjemmehørende i Schweiz fastsættes, at agenturets og Kommissionens ansatte eller andre, som de har givet beføjelse dertil, til enhver tid kan foretage videnskabelig, finansiel, teknologisk og anden revision hos dem og deres underkontrahenter.
 2. Ansatte i agenturet eller Kommissionen eller andre af agenturet eller Kommissionen hertil bemyndigede personer skal have uhindret adgang til arbejdssteder, arbejder og dokumenter samt alle nødvendige informationer, herunder også i elektronisk form, med henblik på gennemførelse af denne revision. Denne adgang skal udtrykkeligt fremgå af kontrakter eller aftaler, der indgås ifølge de instrumenter, som nærværende aftale henviser til.
 3. Den Europæiske Revisionsret har samme rettigheder som Kommissionen.
 4. Revisionen kan finde sted fem år efter nærværende afgørelses ophør eller i overensstemmelse med bestemmelserne i kontrakterne og aftalerne eller de pågældende beslutninger.
 5. Den schweiziske forbundsfinanskontrol underrettes på forhånd om de revisioner, der gennemføres på schweizisk område. Denne underretning er ikke en retlig forudsætning for gennemførelsen af revisionerne.
 Artikel 3
 Kontrol på stedet
 1. Som led i denne aftale bemyndiges Kommissionen (OLAF) til at foretage kontrol og inspektion på stedet på schweizisk område i overensstemmelse med betingelserne og reglerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (3).
 2. Kommissionen forbereder og gennemfører kontrol og inspektion på stedet i nært samarbejde med den schweiziske forbundsfinanskontrol eller andre af denne udpegede kompetente schweiziske myndigheder, som underrettes i god tid om kontrollens og inspektionens indhold, formål og retsgrundlag, således at de kan yde den fornødne bistand. Med henblik herpå kan de kompetente schweiziske myndigheder deltage i kontrollen og inspektionen på stedet.
 3. Hvis de berørte kompetente schweiziske myndigheder ønsker det, gennemføres den pågældende kontrol og inspektion på stedet af Kommissionen og de kompetente schweiziske myndigheder i fællesskab.
 4. Hvis deltagerne i programmet modsætter sig kontrol eller inspektion på stedet, yder de schweiziske myndigheder i overensstemmelse


text:
med de nationale bestemmelser Kommissionens inspektører den bistand, der er nødvendig for, at de kan udføre den kontrol og inspektion på stedet, som de er blevet pålagt.
 5. Kommissionen meddeler så hurtigt som muligt den schweiziske forbundsfinanskontrol alle oplysninger om uregelmæssigheder eller mistanke om uregelmæssigheder, som den har fået kendskab til under gennemførelsen af kontrollen eller inspektionen på stedet. Kommissionen skal under alle omstændigheder underrette ovennævnte myndighed om resultatet af kontrollen og inspektionen.
 Artikel 4
 Information og konsultation
 1. For at sikre at dette bilag gennemføres korrekt, foretager de kompetente myndigheder i Schweiz og i Fællesskaberne jævnligt udveksling af oplysninger, og de iværksætter konsultationer, når den ene eller den anden af parterne anmoder herom.
 2. De kompetente schweiziske myndigheder underretter straks agenturet og Kommissionen om alle elementer, de får kendskab til, som kan give formodning om eventuelle uregelmæssigheder i forbindelse med indgåelsen og gennemførelsen af kontrakter, der indgås i henhold til de instrumenter, som denne aftale henviser til.
 Artikel 5
 Fortrolig behandling af oplysninger
 Alle oplysninger, der er blevet meddelt eller modtaget i medfør af dette bilag, er, uanset formen, omfattet af tavshedspligt og nyder den samme beskyttelse som den, lignende oplysninger har efter den schweiziske lovgivning og efter de tilsvarende bestemmelser, der gælder for Fællesskabets institutioner. Oplysningerne må ikke meddeles til andre end dem, der i fællesskabsinstitutionerne, medlemsstaterne eller i Schweiz i kraft af deres hverv skal have kendskab til dem, eller anvendes til andre formål end til at sikre en effektiv beskyttelse af parternes finansielle interesser.
 Artikel 6
 Administrative foranstaltninger og sanktioner
 Uden at det berører anvendelsen af den schweiziske strafferet, kan agenturet eller Kommissionen pålægge administrative foranstaltninger og sanktioner i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 samt Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (4).
 Artikel 7
 Inddrivelse og tvangsfuldbyrdelse
 Agenturets eller Kommissionens beslutninger, der vedtages som led i anvendelsen af denne aftale, og som indebærer en forpligtelse for andre end stater til at betale en pengeydelse, kan tvangsfuldbyrdes i Schweiz.
 Fuldbyrdelsespåtegning skal efter en prøvelse, der kun omfatter ægtheden af det pågældende fuldbyrdelsesgrundlag, påføres af den myndighed, som den schweiziske regering har udpeget og anmeldt for agenturet og Kommissionen. Tvangsfuldbyrdelsen finder sted efter de schweiziske retsplejeregler. Lovligheden af den beslutning, der udgør fuldbyrdelsesgrundlaget, er underlagt Den Europæiske Unions Domstols kontrol.
 Afgørelser, der træffes af Den Europæiske Unions Domstol i medfør af en voldgiftsbestemmelse, har fuldbyrdelseskraft på samme betingelser.
 (1) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.
 (2) EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.
 (3) EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.
 (4) EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0317
 2002/317/EF: Afgørelse nr. 1/2002 truffet af Associeringsrådet EU-Slovenien den 25. januar 2002 om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Republikken Sloveniens deltagelse i Kultur 2000-programmet
 EF-Tidende nr. L 115 af 01/05/2002 s. 0029 - 0031
 Afgørelse nr. 1/2002 truffet af Associeringsrådet EU-Slovenienden 25. januar 2002om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Republikken Sloveniens deltagelse i Kultur 2000-programmet(2002/317/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater, der optræder inden for rammerne af Den Europæiske Union, på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side(1), vedrørende Sloveniens deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 106, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til artikel 106 i Europaaftalen og dens bilag XI kan Slovenien deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl.a. på det kulturelle område.(2) I henhold til nævnte artikel fastlægger associeringsrådet vilkårene og betingelserne for Sloveniens deltagelse på dette område -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Slovenien deltager i Kultur 2000-programmet fra regnskabsåret 2002 i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse.Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Den gælder i hele den periode, hvor Kultur 2000-programmet gennemføres, fra og med den 1. januar 2002.Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 2002.På associeringsrådets vegneD. RupelFormand(1) EFT L 51 af 26.2.1999, s. 3.BILAG IVilkår og betingelser for Republikken Sloveniens deltagelse i Kultur 2000-programmet1. Slovenien vil deltage i aktiviteterne i Kultur 2000-programmet (herefter benævnt "programmet") i overensstemmelse med de mål, kriterier, procedurer og frister, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 508/2000/EF af 14. februar 2000 om indførelse af Kultur 2002-programmet(1), medmindre andet fremgår af nærværende afgørelse.2. For at deltage i programmet betaler Slovenien hvert år et bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget efter de betingelser, der er anført i bilag II. Associeringsudvalget kan i givet fald for at tage hensyn til programudviklingen eller udviklingen i Sloveniens absorptionskapacitet tilpasse dette bidrag for at undgå ubalance på budgettet under gennemførelsen af programmet.3. Vilkårene og betingelserne for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger fra støtteberettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Slovenien er de samme som dem, der finder anvendelse for berettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Fællesskabet. Når der skal udpeges uafhængige eksperter, kan Kommissionen bede slovenske eksperter om at bistå ved projektevalueringen afhængigt af de relevante bestemmelser i afgørelsen om indførelse af programmet.4. For at sikre, at programmet har en fællesskabsdimension, og at det bl.a. dermed er berettiget til at modtage finansiel støtte fra Fællesskabet, skal projekter og aktiviteter omfatte mindst en partner fra en af Fællesskabets medlemsstater.5. Den finansielle støtte til kulturkontaktpunkternes aktiviteter må ikke overstige 50 % af det samlede budget for disses aktiviteter.6. Uden at dette berører Kommissionens og Det Europæiske Fællesskabs Revisionsrets ansvar for tilsyn og evaluering af programmet i henhold til artikel 8 i afgørelse nr. 508/2000/EF, føres der løbende tilsyn med Sloveniens deltagelse i programmet på partnerskabsbasis mellem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Slovenien.


text: Slovenien forelægger Kommissionen relevante rapporter og medvirker ved andre særlige aktiviteter, som Fællesskabet tager initiativ til i denne sammenhæng.7. I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordninger indeholder kontrakter, der indgås med eller af slovenske instanser, bestemmelser om kontrol- og revisionsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller under disses ansvar. Der kan foretages finansiel revision med det formål at kontrollere sådanne instansers indtægter og udgifter i forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den gensidige interesse yder de relevante slovenske myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, ved gennemførelsen af sådanne kontrol- og revisionsforanstaltninger.8. Uden at dette berører de procedurer, der er omhandlet i artikel 5 i afgørelse nr. 508/2000/EF, deltager repræsentanter for Slovenien som observatører i programudvalget for de punkter, der vedrører dem. Repræsentanter for Slovenien deltager ikke i udvalgets møder for de øvrige punkters vedkommende eller under afstemninger.9. Det sprog, der anvendes i forbindelse med alle former for kontakter med Kommissionen, for så vidt angår ansøgningsprocedure, kontrakter, rapporter, der skal indgives, og andre administrative ordninger i forbindelse med programmet, skal være et af Fællesskabets officielle sprog.10. Fællesskabet og Slovenien kan bringe aktiviteterne i henhold til denne afgørelse til ophør til enhver tid med 12 måneders skriftligt varsel. Projekter og aktiviteter, der er i gang på tidspunktet for opsigelsen, fortsætter, indtil de er fuldført i henhold til vilkårene i denne afgørelse.(1) EFT L 63 af 10.3.2000, s. 1.BILAG IIFinansielt bidrag fra Republikken Slovenien til "Kultur 2000"1. Det finansielle bidrag, som Slovenien skal indbetale til Den Europæiske Unions almindelige budget for at deltage i Kultur 2000-programmet, er følgende:>TABELPOSITION>2. Slovenien betaler ovennævnte bidrag dels over det slovenske statsbudget, dels over Sloveniens nationale Phare-program. Under iagttagelse af en særlig programmeringsprocedure for Phare vil de ansøgte Phare-midler blive overført til Slovenien ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det slovenske statsbudget, vil disse midler udgøre Sloveniens nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på årlige indkaldelser af midler fra Kommissionen.3. Der ansøges om Phare-midler efter følgende skema:>TABELPOSITION>Den resterende del af Sloveniens bidrag vil blive dækket af det slovenske statsbudget.4. Finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget finder anvendelse, bl.a. hvad angår forvaltningen af Sloveniens bidrag.Rejse- og opholdsudgifter for Sloveniens repræsentanter og eksperter i forbindelse med deres deltagelse som observatører i arbejdet i det udvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 8, eller i andre møder, der vedrører gennemførelsen af programmet, vil blive refunderet af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for ikke-statslige eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union.5. Ved begyndelsen af hvert år, der følger efter denne afgørelses ikrafttræden, sender Kommissionen Slovenien en indkaldelse af midler svarende til landets bidrag til budgettet for det program, der er omfattet af denne afgørelse.Dette bidrag vil blive udtrykt i euro og skal indbetales til en af Kommissionens euro-bankkonti.Slovenien betaler sit bidrag i overensstemmelse med indkaldelsen af midler- senest 1. maj for den del, der finansieres over


text: dets statsbudget, forudsat at Kommissionen har sendt indkaldelsen af midler før 1. april, eller senest en måned efter, at indkaldelsen af midler er sendt, hvis senere- senest 1. maj for den del, der finansieres over Phare, forudsat at de tilsvarende beløb er blevet sendt til Slovenien senest på dette tidspunkt, eller senest inden for en frist på 30 dage efter, at disse midler er blevet sendt til Slovenien.Enhver forsinkelse med betalingen af bidraget vil medføre, at Slovenien skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdatoen. Rentesatsen svarer til den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine transaktioner i euro på forfaldsdatoen, forhøjet med 1,5 procentpoint.


text:
 9.7.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 186/1
 AFGØRELSE
 af 12. august 2009
 truffet af administrationsenhederne i henhold til aftalen mellem Amerikas Forenede Staters regering og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, for så vidt angår revisionen af specifikationerne for computere i aftalens bilag C, del VIII
 2010/C 186/01
 ADMINISTRATIONSENHEDERNE HAR —
 under henvisning til aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr, særlig artikel XII, og ud fra følgende betragtning:
 Klasse I af specifikationerne for computere i bilag C, del VIII, der har været i kraft siden den 20. juli 2007, bør ophæves og erstattes af specifikationer af klasse II —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Specifikationerne for computere i aftalens bilag C, del VIII, ophæves og erstattes af specifikationerne i bilaget til denne afgørelse med virkning fra den 1. juli 2009.
 Denne afgørelse udfærdiges i to eksemplarer og underskrives af medformændene.
 Undertegnet i Washington, den 12. august 2009.
 Undertegnet i Bruxelles, den 9. juli 2009.
 På vegne af United States Environmental Protection Agency
 Lisa P. JACKSON
 På vegne af Det Europæiske Fællesskab
 Andris PIEBALGS
 Medlem af Kommissionen
 BILAG
 BILAG C, DEL VIII, TIL AFTALEN
 VIII. COMPUTERSPECIFIKATIONER
 1. DEFINITIONER
 A. Computer: En anordning, der udfører logiske operationer og behandler data. En computer består som minimum af: 1) en centralenhed (CPU), der udfører operationer, 2) anordninger til brugerinput, såsom tastatur, mus, digitizer eller spilleenhed og 3) en skærm til visning af output. I forbindelse med denne specifikation omfatter computere såvel stationære som bærbare enheder, herunder desktopcomputere, integrerede desktopcomputere, bærbare computere, hjemmeservere, tynde klienter og arbejdsstationer. Selv om computerne skal kunne anvendes med inputenheder og skærme som nævnt under 2) og 3), er det ikke nødvendigt, at sådanne enheder medfølger ved leveringen for at overholde denne definition.
 Komponenter
 B. Skærm: En skærm og den tilhørende elektronik, der er indkapslet i ét kabinet eller i computerens kabinet (f.eks. en bærbar computer eller en integreret desktopcomputer), og som kan anvendes til visning af output fra en computer ved hjælp af et eller flere input, som f.eks. VGA, DVI, Display Port og/eller IEEE 1394. Som eksempler på skærmteknologi kan nævnes katodestrålerør (CRT) og flydende krystalpaneler (LCD).
 C. Diskret grafikprocessor (GPU): En grafikprocessor med en grænseflade til lokalhukommelsesstyring og lokal grafikspecifik hukommelse.
 D. Ekstern strømforsyning: En komponent, der er monteret i en særskilt fysisk indkapslet enhed uden for computerens kabinet, og som skal omforme vekselspænding (AC) fra elnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af computeren. En ekstern strømforsyning skal tilsluttes computeren med en aftagelig eller fast monteret elektrisk han-/huntilslutning, kabel, ledning eller anden forbindelse.
 E. Indbygget strømforsyning: En komponent, der er monteret i computerens kabinet, og som skal omforme vekselspænding (AC) fra elnettet til en eller flere lavere jævnspændinger (DC) til drift af computerens komponenter. I forbindelse med denne specifikation skal en indbygget strømforsyning være monteret i computerens kabinet, men adskilt fra computerens hovedkort. Strømforsyningen skal tilsluttes elnettet ved hjælp af et enkelt kabel uden mellemliggende


text:
kredsløb mellem strømforsyningen og elnettet. Desuden skal samtlige strømforsyningsforbindelser fra strømforsyningen til computerens komponenter, med undtagelse af en jævnstrømsforbindelse til en integreret desktopcomputers skærm, befinde sig inde i computerens kabinet (dvs. der må ikke være eksterne kabler mellem strømforsyningen og computeren eller dens enkelte dele). Indbyggede DC-DC-omformere, der bruges til at omsætte en enkelt jævnspænding fra en ekstern strømforsyning til flere forskellige spændinger, der anvendes i computeren, regnes ikke for at være indbyggede strømforsyninger.
 Computertyper
 F. Desktopcomputer: En computer, hvor hovedenheden er beregnet til at være fast placeret et sted, ofte på et bord eller på gulvet. Desktopcomputere er ikke konstrueret til at være bærbare, og anvendes med ekstern skærm, tastatur og mus. Desktopcomputere er konstrueret til en lang række hjemme- og kontoranvendelser.
 G. Hjemmeserver: En computer, der som regel anvender desktopkomponenter i et desktopkabinet, men som først og fremmest er konstrueret til at være vært for andre computere. For at kunne regnes for at være en hjemmeserver skal en computer:
 H. Integreret desktopcomputer: Et desktopsystem, hvor computeren og skærmen fungerer som en samlet enhed, der tilsluttes vekselspænding med et enkelt kabel. Der findes to former for integrerede desktopcomputere: 1) Systemer, hvor computeren og skærmen er sammenbygget til en enkelt enhed, eller 2) et system, der fremstår som et enkelt system, hvor skærmen er for sig, men forbundet til selve computeren med et strømforsyningskabel til jævnspænding, og både computeren og skærmen drives af en enkelt strømforsyning. Som en underkategori af desktopcomputere er integrerede desktopcomputere typisk konstrueret til at fungere på samme måde som desktopsystemer.
 I. Tynd klient: En computer med uafhængig strømforsyning, som har brug for adgang til fjernressourcer for at kunne udføre primære funktioner. De vigtigste databehandlingsopgaver (f.eks. programudførelse, datalagring, interaktion med andre internetressourcer osv.) foregår ved hjælp af fjernressourcerne. Tynde klienter, der er omfattet af denne specifikation, er begrænset til enheder, som ikke har indbyggede roterende databærere. Hovedenheden i den tynde klient, der er omfattet af denne specifikation, skal være konstrueret til at være permanent placeret på et sted (f.eks. på et bord) og ikke til at være bærbar.
 J. Bærbar computer: En computer, der er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare computere skal have en indbygget skærm og kunne fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. Desuden anvender de fleste bærbare computere en ekstern strømforsyning og indbygget tastatur og pegeredskab. Bærbare computere er typisk konstrueret til at fungere på samme måde som desktopsystemer, herunder anvende software med nogenlunde samme funktioner som software til desktopsystemer. I forbindelse med denne specifikation anses dockingstationer for at være tilbehør, og er derfor ikke omfattet af de energieffektivitetskrav til bærbare computere, der er omhandlet i afsnit 3. Tablet-pc’er, som kan have berøringsfølsomme skærme sammen med eller i stedet for andre inputenheder, anses i forbindelse med disse specifikationer for at være bærbare computere.
 K. Arbejdsstation: En højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, som kræver stor


text:
regnekraft. I forbindelse med denne specifikation skal en computer for at kunne betegnes som arbejdsstation:
 En arbejdsstation skal desuden have tre af følgende seks valgfrie egenskaber:
 Driftstilstande
 L. Slukket tilstand: Energiforbruget ved den mest energibesparende tilstand, som brugeren ikke kan slå fra (få indflydelse på), og som vil vare ved på ubestemt tid, når et apparat er tilsluttet elnettet og anvendes i overensstemmelse med producentens anvisninger. For systemer, hvor ACPI-standarder gælder, svarer slukket tilstand til ACPI-systemets niveau S5.
 M. Dvaletilstand: En energibesparende tilstand, som computeren automatisk kan gå over til efter en periode uden aktivitet eller ved manuelt valg. En computer med dvalefunktion kan hurtigt aktiveres med netværksforbindelser eller enheder koblet til brugergrænsefladen med en reaktionstid på højst 5 sekunder fra begyndelsen af aktiveringsbegivenheden til computeren er fuldt brugbar inklusive skærmbillede. For systemer, hvor ACPI-standarder gælder, svarer dvaletilstand oftest til ACPI-systemets niveau S3 (suspend to RAM).
 N. Tomgang: Den tilstand, hvor operativsystemet og anden software er indlæst, der er oprettet en brugerprofil, maskinen ikke er i dvale og aktiviteten er begrænset til de grundlæggende applikationer, som systemet starter som standard.
 O. Aktiv tilstand: En tilstand, hvor computeren udfører arbejde som reaktion på a) forudgående eller samtidige brugerinput, eller b) forudgående eller samtidige instruktioner via et netværk. Tilstanden omfatter aktiv databehandling, hentning af data fra lager, hukommelse og mellemlagringshukommelse (cache), og den omfatter også tomgang, hvor der ventes på yderligere brugerinput, eller inden der skiftes til en energibesparende tilstand.
 P. Typisk elforbrug (TEC): En metode til afprøvning og sammenligning af computeres energipræstation, hvorved der fokuseres på et produkts typiske elforbrug i normal drift i en repræsentativ periode. For desktopcomputere og bærbare computere er det centrale kriterium for fremgangsmåden vedrørende TEC det typiske årlige elforbrug målt i kilowatttimer (kWh), idet der anvendes målinger af det gennemsnitlige effektforbrug for driftstilstande vægtet i henhold til antaget typisk anvendelsesmodel (driftscyklus). For arbejdsstationer bygger kravene på en TEC-effektværdi, der beregnes ud fra effektforbruget i driftstilstande, maksimal effekt og en antaget driftscyklus.
 Netværk og styring af strømforbrug
 Q. Netværksinterface: Komponenter (hardware og software), hvis primære funktion er at sætte computeren i stand til at kommunikere ved hjælp af en eller flere netværksteknologier. Eksempler på netværksinterfaces er IEEE 802.3 (Ethernet) og IEEE 802.11 (Wi-Fi).
 R. Aktiveringshændelse: En brugerudført, programmeret eller ekstern hændelse eller påvirkning, der får computeren til at skifte fra dvaletilstand eller slukket tilstand til aktiv driftsklar tilstand. Aktiveringshændelser kan omfatte følgende (listen er ikke udtømmende): aktivering af mus, tastatur eller andre brugerinput, realtidshændelser, tryk på en knap på selve computeren og, når der er tale om eksterne hændelser, påvirkning fra fjernstyring, netværk, modem osv.
 S. Wake On LAN (WOL): En funktion, der gør det muligt at aktivere en computer fra dvaletilstand eller slukket tilstand ved hjælp af et netværkssignal via Ethernet.
 T. Fuld netværksforbindelse: Computerens evne til at bibeholde sin netværkspræsens i dvaletilstand og til intelligent opvågnen, når der er brug for yderligere databehandling (herunder også databehandling fra tid til anden for at bibeholde netværkspræsensen). Bibeholdelse af netværkspræsensen kan omfatte oprettelse og/eller forsvar af en tildelt


text:
grænseflade eller netværksadresse, besvarelse af anmodninger fra andre netværksknudepunkter eller vedligehold af bestående netværksforbindelser, alt sammen i dvaletilstand. På denne måde bibeholdes computerens præsens, dens netværkstjenester og -applikationer, også selv om computeren er i dvaletilstand. Set fra netværkets synspunkt svarer en computer i dvaletilstand med fuld netværksforbindelse funktionelt til en computer i tomgang for så vidt angår fælles applikationer og brugsmodeller. Fuld netværksforbindelse i dvale er ikke begrænset til et bestemt sæt protokoller; det kan også omfatte applikationer, der er installeret efter den oprindelige installation.
 Markedsføring og leveringskanaler
 U. Virksomhedskanaler: Salgskanaler, som normalt anvendes af store og mellemstore virksomheder, myndigheder, uddannelsesinstitutioner og andre organisationer, som køber computere til brug i administrerede klient/server-miljøer.
 V. Modelnummer: Et unikt markedsføringsnavn for en bestemt hardware/software-konfiguration (dvs. operativsystem, typer eller processorer, hukommelse, GPU, osv.), som enten er fastlagt på forhånd, eller en konfiguration, som vælges af kunden.
 W. Modelnavn: Et navn, som omfatter en henvisning til nummeret på pc-modelfamilien, en kort beskrivelse af produktet eller varemærkehenvisninger.
 X. Produktfamilie: Overordnet beskrivelse, som henviser til en gruppe computere, der typisk har en fælles kabinet/bundkort-kombination, som giver mulighed for flere hundrede forskellige hardware/software-konfigurationer.
 2. PRODUKTKRAV
 En computer skal opfylde definitionen på en computer og en af produkttypedefinitionerne i afsnit 1 for at kunne blive ENERGY STAR-godkendt. Nedenstående tabel indeholder en liste over computertyper, der opfylder (og ikke opfylder) kravene til ENERGY STAR.
 Produkter, der er omfattet af version 5.0 af produktspecifikationerne
 Produkter, der ikke er omfattet af version 5.0 af produktspecifikationerne
 —
 Desktopcomputere
 —
 Integrerede desktopcomputere
 —
 Bærbare computere
 —
 Arbejdsstationer
 —
 Hjemmeservere
 —
 Tynde klienter
 —
 Computerservere (jf. version 1.0 af specifikationerne for computerservere)
 —
 Håndholdte, PDA’er og Smartphones
 3. ENERGIEFFEKTIVITETS- OG STRØMSTYRINGSKRITERIER
 Computere skal opfylde nedenstående kriterier for at få tildelt ENERGY STAR. Gennemførelsesdatoen for version 5.0 er anført i denne specifikations afsnit 5.
 A. Krav til strømforsyningers virkningsgrad
 Kravene gælder for alle produktkategorier omfattet af ENERGY STAR-specifikationen for computere:
 a)
 Computere med indbygget strømforsyning: En virkningsgrad på mindst 85 % ved 50 % af den nominelle udgangseffekt, mindst 82 % ved 20 % og 100 % af den nominelle udgangseffekt og en effektfaktor ≥ 0,9 ved 100 % af den nominelle udgangseffekt.
 b)
 Computere med ekstern strømforsyning: Eksterne strømforsyninger, som sælges sammen med ENERGY STAR-godkendte computere, skal opfylde kriterierne for tildeling af ENERGY STAReller overholde kravene til virkningsgrad i ubelastet og i aktiv tilstand i ENERGY STAR-programmet vedrørende eksterne enkeltspændingsstrømforsyninger (AC-AC og AC-DC) version 2.0. ENERGY STAR-specifikationen og listen over produkter, der overholder kravene, findes på www.energystar.gov/powersupplies. Bemærk: Dette krav til ydelsen gælder også for eksterne flerspændingsstrømforsyninger, der er afprøvet efter prøvningsmetoden for indbyggede strømforsyninger, jf. nedenstående afsnit 4.
 B. Effektivitets- og præstationskrav
 1. Niveauer for desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere
 Desktopkategorier for så vidt angår TEC-kriterier
 Med henblik på konstatering af TEC-niveauerne skal desktopcomputere og integrerede desktopcomputere opfylde kravene under kategori A, B, C eller D som defineret nedenfor:
 a)
 Kategori A: Alle desktopcomputere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, kategori C eller kategori D, behandles under kategori A med hensyn


text:
til tildeling af ENERGY STAR.
 b)
 Kategori B: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori B have:
 —
 to fysiske kerner, og
 —
 2 GB systemhukommelse.
 c)
 Kategori C: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori C have:
 —
 flere end to fysiske kerner.
 I tillæg til ovennævnte krav skal modeller, der kan opnå tildeling under kategori C, være konfigureret med mindst en af følgende to egenskaber:
 —
 mindst 2 GB systemhukommelse, og/eller
 —
 en diskret GPU.
 d)
 Kategori D: Desktopcomputere skal for at opnå tildeling under kategori D have:
 —
 mindst fire fysiske kerner.
 I tillæg til ovennævnte krav skal modeller, der kan opnå tildeling under kategori D, være konfigureret med mindst en af følgende to egenskaber:
 —
 mindst 4 GB systemhukommelse, og/eller
 —
 en diskret GPU med en sidemellemlagringshukommelse (frame buffer) med en bredde på mindst 128-bit.
 Kategorier for bærbare computere for så vidt angår TEC-kriterier
 Med henblik på konstatering af TEC-niveauerne skal bærbare computere opfylde kravene under kategori A, B eller C som defineret nedenfor:
 a)
 Kategori A: Alle bærbare computere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B eller kategori C nedenfor, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.
 b)
 Kategori B: Bærbare computere skal for at opnå tildeling under kategori B have:
 —
 en diskret GPU.
 c)
 Kategori C: Bærbare computere skal for at opnå tildeling under kategori C have:
 —
 2 eller flere fysiske kerner
 —
 2 GB eller mere systemhukommelse, og
 —
 en diskret GPU med en sidemellemlagringshukommelse (frame buffer) med en bredde på mindst 128-bit.
 TEC (kategorier for desktopcomputere og bærbare computere)
 De efterfølgende tabeller indeholder kravene til TEC-niveauer i forbindelse med 5.0-specifikationen. Tabel 1 indeholder TEC-kravene for version 5.0, medens tabel 2 giver vægtningen for hver tilstand og produkttype. TEC beregnes efter følgende formel:
 ETEC = (8 760/1 000) · (Poff · Toff + Psleep · Tsleep + Pidle · Tidle),
 hvor alle Px-værdier er effektværdier i watt, alle Tx-værdier er tid i procent af et år, og TEC-værdien ETEC er i kWh og står for det årlige elforbrug på grundlag af tilstandsvægtningerne i tabel 2.
 Tabel 1
 ETEC-krav — desktopcomputere og bærbare computere
 Desktopcomputere og integrerede desktopcomputere
 (kWh)
 Bærbare computere
 (kWh)
 TEC
 Kategori A: ≤ 148,0
 Kategori B: ≤ 175,0
 Kategori C: ≤ 209,0
 Kategori D: ≤ 234,0
 Kategori A: ≤ 40,0
 Kategori B: ≤ 53,0
 Kategori C: ≤ 88,5
 Funktionsbetingede justeringer
 Hukommelse
 1 kWh (pr. GB over basishukommelsen)
 Basishukommelse:
 Kategori A, B og C:
 2 GB
 Kategori D:
 4 GB
 0,4 kWh (pr. GB over 4)
 Premium Graphics (for diskrete GPU’er med bestemte frame buffer-bredder)
 Kategori A og B:
 35 kWh (frame buffer-bredde ≤ 128-bit)
 50 kWh (frame buffer-bredde > 128-bit)
 Kategori C og D:
 50 kWh (frame buffer-bredde > 128-bit)
 Kategori B:
 3 kWh (frame buffer-bredde > 64-bit)
 Yderligere intern lagerkapacitet
 25 kWh
 3 kWh
 Tabel 2
 Vægtning af driftstilstand — desktopcomputere og bærbare computere
 (%)
 Desktopcomputere
 Bærbare computere
 Konventionel
 Proxy (1)
 Konventionel
 Proxy (1)
 Toff
 55
 40
 60
 45
 Tsleep
 5


text:
30
 10
 30
 Tidle
 40
 30
 30
 25
 2. Niveauer for arbejdsstationer
 PTEC (produktkategori for arbejdsstationer)
 De efterfølgende tabeller indeholder kravene til PTEC-niveauer i forbindelse med 5.0-specifikationen. Tabel 3 indeholder PTEC-kravene for version 5.0, medens tabel 4 giver vægtningen for hver tilstand. PTEC beregnes efter følgende formel:
 PTEC = 0,35 · Poff + 0,10 · Psleep + 0,55 · Pidle
 hvor alle Px er effektværdier i Watt.
 Tabel 3
 PTEC-krav — arbejdsstationer
 PTEC ≤ 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)]
 Tabel 4
 Vægtning af driftstilstand — arbejdsstationer
 (%)
 Toff
 35
 Tsleep
 10
 Tidle
 55
 Bemærk: Vægtninger er medtaget i ovenstående PTEC-formel.
 Flere grafikenheder (arbejdsstationer)
 Arbejdsstationer, som opfylder ENERGY STAR-kravene med en enkelt grafikenhed kan også godkendes til en konfiguration med flere grafikenheder, hvis den ekstra hardwarekonfiguration er identisk bortset fra den eller de ekstra grafikenheder. Brugen af flere grafikenheder omfatter, men er ikke begrænset til, drift af flere skærme og seriekobling med henblik på højperformante multi-GPU-konfigurationer (f.eks. ATI Crossfire, NVIDIA SLI). I sådanne tilfælde og indtil SPECviewperf® understøtter flere grafiktråde, kan producenterne fremsende prøvningsdata for arbejdsstationen med en enkelt grafikenhed for begge konfigurationer uden genprøvning af systemet.
 3. Niveauer for hjemmeservere
 Med henblik på bestemmelse af tomgangsniveauer skal hjemmeservere opfylde kravene under kategori A eller B som defineret nedenfor:
 a)
 Kategori A: Alle hjemmeservere, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.
 b)
 Kategori B: Hjemmeservere skal for at opnå tildeling under kategori B have:
 —
 en eller flere processorer med mere end 1 fysisk kerne eller mere end 1 diskret processor, og
 —
 mindst 1 GB systemhukommelse.
 Tabel 6
 Effektivitetskrav til hjemmeservere
 Krav til hjemmeserveres effektforbrug i driftstilstande
 Slukket tilstand: ≤ 2,0 W
 Tomgang:
 Kategori A: ≤ 50,0 W
 Kategori B: ≤ 65,0 W
 Funktion
 Tilladt merforbrug
 Wake On LAN (WOL)
 (Gælder kun ved WOL aktiveret ved levering)
 + 0,7 W for slukket tilstand
 4. Niveauer for tynde klienter
 Kategorier af tynde klienter for så vidt angår tomgangskriterier: Med henblik på bestemmelse af tomgangsniveauer skal tynde klienter opfylde kravene under kategori A eller B som defineret nedenfor:
 a)
 Kategori A: Alle tynde klienter, der ikke overholder definitionen af nedenstående kategori B, behandles under kategori A med hensyn til tildeling af ENERGY STAR.
 b)
 Kategori B: Tynde klienter skal for at opnå tildeling under kategori B:
 —
 understøtte lokal multimedia encode/decode.
 Tabel 7
 Krav til tynde klienters effektivitet
 Krav til tynde klienters effektivitet
 Slukket tilstand: ≤ 2 W
 Dvaletilstand (hvis relevant) ≤ 2 W
 Tomgang:
 Kategori A: ≤ 12,0 W
 Kategori B: ≤ 15,0 W
 Funktion
 Tilladt merforbrug
 Tilladt merforbrug
 (Gælder kun ved WOL aktiveret ved levering)
 + 0,7 W for dvaletilstand
 + 0,7 W for slukket tilstand
 C. Strømstyringskrav
 Produkterne skal opfylde de strømstyringskrav, der er anført i tabel 8, og være afprøvet som leveret.
 Tabel 8
 Strømstyringskrav
 Specifikationskrav
 Gælder for
 Krav ved leveringen
 Dvaletilstand
 Leveres med dvalefunktion indstillet til aktivering efter 30 minutter uden brugeraktivitet. Computere skal nedsætte hastigheden på aktive 1 Gb/s-Ethernetnetværksforbindelser, når de


text:
skifter til dvaletilstand eller slukket tilstand.
 Desktopcomputere
 Integrerede desktopcomputere
 Bærbare computere
 Arbejdsstationer
 Hjemmeservere
 Tynde klienter
 Dvaletilstand for skærm
 Leveres med skærmens dvalefunktion indstillet til aktivering efter 15 minutter uden brugeraktivitet.
 Desktopcomputere
 Integrerede desktopcomputere
 Bærbare computere
 Arbejdsstationer
 Hjemmeservere (hvis der er en skærm)
 Tynde klienter
 Netværkskrav til strømstyring
 Wake On LAN (WOL)
 Computere med Ethernettilslutning skal kunne aktivere og deaktivere WOL i forbindelse med dvaletilstand.
 Desktopcomputere
 Integrerede desktopcomputere
 Bærbare computere
 Arbejdsstationer
 Hjemmeservere
 Tynde klienter (gælder kun, hvis softwareopdateringer fra det centralt administrerede netværk gennemføres, medens enheden er i dvale eller slukket. Tynde klienter, hvis standardindstillinger for opdateringer af klientsoftwaren ikke kræver programsætning i perioder i slukket tilstand, er undtaget fra dette krav.)
 Gælder kun for computere, der leveres via virksomhedskanaler:
 Computere med Ethernettilslutning skal opfylde et af følgende kriterier:
 —
 de skal leveres med Wake On LAN (WOL) fra dvaletilstand aktiveret, når de kører på vekselstrøm (dvs. det er tilladt, at bærbare computere automatisk deaktiverer WOL, når de drives af deres egen spændingskilde), eller
 —
 der skal være en mulighed for at aktivere WOL, som er tilstrækkelig tilgængelig fra både klientoperativsystemets grænseflade og via netværket, hvis computeren leveres til virksomheden uden WOL aktiveret.
 Desktopcomputere
 Integrerede desktopcomputere
 Bærbare computere
 Arbejdsstationer
 Hjemmeservere
 Tynde klienter (gælder kun, hvis softwareopdateringer fra det centralt administrerede netværk gennemføres, medens enheden er i dvale eller slukket. Tynde klienter, hvis standardindstillinger for opdateringer af klientsoftwaren ikke kræver programsætning i perioder i slukket tilstand, er undtaget fra dette krav.)
 Aktiveringsfunktioner
 Gælder kun for computere, der leveres via virksomhedskanaler:
 Computere med Ethernettilslutning skal være indrettet til reagere på både fjernstyrede (via netværk) og planlagte aktiveringshændelser i dvaletilstand (f.eks. realtidsur).
 Producenter skal, hvis de har kontrollen (dvs. ved konfiguration med hardwareindstillinger frem for softwareindstillinger), sikre, at sådanne indstillinger kan administreres centralt efter kundens ønsker med værktøjer, som producenten stiller til rådighed.
 Desktopcomputere
 Integrerede desktopcomputere
 Bærbare computere
 Arbejdsstationer
 Hjemmeservere
 Tynde klienter
 For alle computere med WOL aktiveret, skal de pakkefiltre, der anvendes, være aktiveret og indstillet med en brancheanerkendt standardkonfiguration. Indtil der aftales en (eller flere) standarder, anmodes partnerne om at sende deres direkte pakke-filterkonfigurationer til EPA og Europa-Kommissionen, så de kan offentliggøres på webstedet for at tilskynde til debat og udvikling af standardkonfigurationer.
 Godkendelse af computere med funktioner til styring af strømforbrug
 Der tages ved fastsættelse af, om en given model skal godkendes med eller uden WOL, hensyn til følgende krav:
 a)
 Slukket: Computerne afprøves og rapporteres som leveret med slukket tilstand. Modeller, som leveres med WOL aktiveret i slukket tilstand, afprøves med WOL aktiveret. På samme måde afprøves modeller, som leveres med WOL deaktiveret i slukket tilstand, med WOL deaktiveret.
 b)
 Dvale: Computerne afprøves og rapporteres som leveret med dvaletilstand. Modeller, der sælges gennem virksomhedskanaler som defineret i afsnit 1, definition V, afprøves, godkendes og leveres med WOL aktiveret/deaktiveret ud fra kravene i tabel 8. Produkter, der går direkte til forbrugerne ad de normale detailkanaler, behøver ikke at blive leveret med WOL fra dvaletilstand aktiveret og kan afprøves, godkendes og leveres med WOL enten aktiveret eller deaktiveret.
 c)
 Proxy: Desktopcomputere, integrerede


text:
desktopcomputere og bærbare computere afprøves og rapporteres som leveret med tomgang, dvale og slukket tilstand med proxyfunktioner aktiveret eller deaktiveret. Et system kan kun godkendes med TEC-vægtning for proxy, hvis det overholder en proxystandard, der er godkendt af EPA og Europa-Kommissionen for så vidt angår opfyldelse af ENERGY STAR-målene. En sådan godkendelse skal foreligge, før der indsendes produktdata med henblik på tildeling.
 Levering af forhåndsinstalleret kundetilpasset software og administrative tjenester
 Partneren forbliver ansvarlig for prøvning af produkter og godkendelse af dem, efterhånden som de leveres. Hvis produktet opfylder kravene og ENERGY STAR-godkendes på dette tidspunkt, kan det mærkes som sådan.
 Hvis partneren af en kunde får til opgave at installere en kundetilpasset opsætning, træffer partneren følgende foranstaltninger:
 —
 Partneren meddeler kunden, at produktet eventuelt ikke opfylder ENERGY STAR-kravene med den kundetilpassede opsætning installeret (der er et eksempel på et brev på ENERGY STAR-webstedet, og det kan fremsendes til kunder).
 —
 Partneren opmuntrer kunderne til at prøve, om produktet opfylder alle ENERGY STAR-krav.
 Krav om oplysninger til brugerne
 For at sikre, at køberne/brugerne får korrekte oplysninger om fordelene ved styring af strømforbruget, skal producenten sørge for, at der til hver computer medfølger en af følgende former for oplysninger:
 —
 oplysninger om ENERGY STARog fordelene ved styring af strømforbruget enten på tryk eller i en elektronisk kopi af brugervejledningen. Oplysningerne bør findes i nærheden af brugervejledningens forside, eller
 —
 en pakke eller indlægsseddel med oplysninger om ENERGY STARog fordelene ved styring af strømforbruget.
 Begge modeller skal mindst indeholde følgende oplysninger:
 —
 meddelelse om, at computeren ved levering har aktiverede strømstyringsfunktioner og tidsindstillingerne for disse (enten standardindstillingerne for systemet eller en meddelelse om, at computerens standardindstillinger overholder ENERGY STAR-kravene om højst 15 minutter uden brugeraktivitet for skærmen og højst 30 minutter uden aktivitet for computeren, som det foreslås af ENERGY STAR-programmet med henblik på optimal energibesparelse), og
 —
 hvordan computeren bringes korrekt ud af dvaletilstanden.
 D. Frivillige tiltag
 Brugergrænseflade
 Selv om det ikke er obligatorisk, opfordres producenterne kraftigt til at udforme produkter i overensstemmelse med standarden IEEE 1621 Power Control User Interface Standard (hvis formelle titel er »Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments«). Hvis IEEE 1621 følges, vil det gøre strømstyringen mere ensartet og intuitiv i alle elektroniske enheder. Yderligere oplysninger om denne standard findes på http://eetd.LBL.gov/Controls
 4. PRØVNINGSPROCEDURER
 Producenterne skal udføre prøvninger af de produktmodeller, som overholder ENERGY STAR-retningslinjerne, og afgive producenterklæring.
 —
 Partneren indvilliger i at udføre disse prøvninger efter prøvningsprocedurerne i tabel 9.
 —
 Prøvningsresultaterne rapporteres til EPA eller til Europa-Kommissionen, alt efter hvad der er relevant.
 Nedenfor anføres yderligere prøvnings- og rapporteringskrav.
 1. Antal enheder, der kræves afprøvet i forbindelse med typisk elforbrug (TEC) eller tomgang
 Producenten kan i første omgang udføre prøvning af en enkelt enhed med henblik på godkendelse. Hvis resultatet for den første enhed, der afprøves, ligger under eller er lig med kravet for TEC eller energiforbrug i tomgang, men er inden for 10 % af kravet, skal en yderligere enhed af samme model med samme konfiguration


text:
ligeledes afprøves. Producenterne skal rapportere prøvningsresultaterne for begge enheder. For at få tildelt ENERGY STAR-mærket skal begge enheder opfylde kravet vedrørende maksimalt TEC eller effektforbrug i tomgang for det pågældende produkt og den pågældende produktkategori.
 Bemærk: Denne supplerende afprøvning kræves kun i forbindelse med TEC-godkendelse (desktopcomputere, integrerede desktopcomputere, bærbare computere, arbejdsstationer) og godkendelse med hensyn til tomgang (hjemmeservere, tynde klienter) — der skal kun afprøves én enhed med hensyn til dvale og slukket tilstand, hvis sådanne krav gælder. I det følgende eksempel belyses denne fremgangsmåde nærmere:
 Eksempel 1— Kategori A-desktopcomputere skal opfylde et TEC-krav på 148,0 kWh eller derunder, hvorved 133,2 kWh bliver den tærskelværdi på 10 %, der udløser yderligere prøvning.
 Måles den første enhed til 130 kWh, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 130 kWh er enheden 12 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den rigtige side« af tærskelværdien på 10 %).
 Måles den første enhed til 133,2 kWh, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 133,2 kWh er enheden præcis 10 % mere effektiv end specifikationskravet).
 Måles den første enhed til 135 kWh, foretages der prøvning af én yderligere enhed for at fastslå, om modellen er omfattet (med 135 kWh er enheden kun 9 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den forkerte side« af tærskelværdien på 10 %).
 Måles de to enheder derpå til henholdsvis 135 og 151 kWh, er modellen ikke omfattet af ENERGY STAR — skønt gennemsnittet er 143 kWh — fordi en af værdierne overstiger ENERGY STAR-specifikationen.
 Måles de to enheder derpå til henholdsvis 135 og 147 kWh, er modellen omfattet af ENERGY STAR, fordi begge værdier overholder ENERGY STAR-specifikationen på 148,0 kWh.
 Eksempel 2— Kategori A-hjemmeservere skal opfylde et krav om et maksimalt energiforbrug på 50 W eller derunder i tomgang, hvorved 45 W bliver den tærskelværdi på 10 %, der udløser yderligere prøvning. Der kan da opstå følgende scenarier i forbindelse med prøvning af en model med henblik på godkendelse:
 Måles den første enhed til 44 W, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 44 W er enheden 12 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den rigtige side« af tærskelværdien på 10 %).
 Måles den første enhed til 45 W, er der ikke behov for yderligere prøvning, og modellen er omfattet (med 45 watt er enheden præcis 10 % mere effektiv end specifikationskravet).
 Måles den første enhed til 47 W, foretages der prøvning af én yderligere enhed for at fastslå, om modellen er omfattet (med 47 W er enheden kun 6 % mere effektiv end specifikationskravet og dermed »på den forkerte side« af tærskelværdien på 10 %).
 Måles de to enheder derpå til henholdsvis 47 W og 51 W, er modellen ikke omfattet af ENERGY STAR— skønt gennemsnittet er 49 W — fordi en af værdierne (51) overstiger ENERGY STAR-specifikationen.
 Måles de to enheder derpå til henholdsvis 47 W og 49 W, er modellen omfattet af ENERGY STAR, fordi begge


text:
værdier overholder ENERGY STAR-specifikationen på 50 W.
 2. Modeller, der kan fungere ved flere kombinationer af spænding/frekvens
 Producenternes prøvning af deres produkter foretages på baggrund af det/de marked(er), hvor modellerne vil blive solgt og markedsført som ENERGY STAR-produkter.
 For produkter, der sælges som ENERGY STAR-produkter på flere internationale markeder og derfor vurderes ved flere indgangsspændinger, skal producenten foretage prøvning og rapportering af de målte effektforbrugs- eller effektivitetsværdier ved alle de relevante kombinationer af spænding/frekvens. Eksempelvis skal en fabrikant, der leverer den samme model til USA og Europa, måle, overholde specifikationerne for og rapportere om prøvningsværdierne ved såvel 115 V/60 Hz som 230 V/50 Hz for at gøre modellen berettiget til ENERGY STAR-mærket på begge markeder. Hvis en model bliver omfattet af ENERGY STAR ved kun én kombination af spænding/frekvens (f.eks. 115 V/60 Hz), kan den kun blive omfattet og markedsført som ENERGY STAR i de regioner, der understøtter den afprøvede kombination af spænding/frekvens (f.eks. Nordamerika og Taiwan).
 Tabel 9
 Prøvningsprocedurer
 Produktkategori
 Specifikations-krav
 Prøvningsprotokol
 Kilde
 Alle computere
 Strømforsyningers virkningsgrad
 IPS: Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol Rev. 6.4.2
 EPS: ENERGY STAR-prøvningsmetode for eksterne strømforsyninger
 Bemærk: Hvis yderligere oplysninger/procedurer ud over dem, der er beskrevet i Internal Power Supply Efficiency Protocol er påkrævet med henblik på prøvning af en indbygget strømforsyning, fremlægger partnerne på anmodning henholdsvis EPA eller Europa-Kommissionen den prøvningsopsætning, som er anvendt til at frembringe de IPS-data, der er anvendt i en produktansøgning.
 IPS: www.efficientpowersupplies.org
 EPS: www.energystar.gov/powersupplies
 Desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere
 ETEC (fra målinger af slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang
 ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III
 Bilag A
 Arbejdsstationer
 PTEC (fra målinger af slukket tilstand, dvaletilstand, tomgang og maksimal effekt)
 ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III-IV
 Hjemmeservere
 Slukket tilstand og tomgang
 ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III
 Tynde klienter
 Slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang
 ENERGY STAR-computerprøvningsmetode (version 5.0), bilag I, afsnit III
 3. Godkendelse af produktfamilier
 Modeller, der er uændrede, eller som kun afviger i finish fra de modeller, der blev solgt i tidligere år, er stadig godkendt, uden at der forelægges nye prøvningsdata, forudsat at specifikationen er uændret. Hvis en produktmodel bringes i omsætning i flere konfigurationer eller udformninger som en produkt-»familie« eller -serie, kan partneren rapportere produktet og få det godkendt under et enkelt modelnummer, forudsat at alle modellerne inden for familien eller serien opfylder et af følgende krav:
 —
 Computere, der bygger på samme grundmodel og er identiske på enhver måde undtagen for så vidt angår kabinettet og farven, kan godkendes ved forelæggelse af prøvningsdata for en enkelt, repræsentativ model.
 —
 Hvis en produktmodel markedsføres i flere konfigurationer, kan partneren rapportere produktet og få det godkendt under et enkelt modelnummer, der repræsenterer den højeste effektkonfiguration i familien, der udbydes, i stedet for at rapportere hver eneste individuelle model i familien. Der må ikke findes nogen konfigurationer af samme produktmodel, der har et større effektforbrug end den repræsentative konfiguration. I dette tilfælde består den højeste konfiguration af processoren med den højeste effekt, konfigurationen med den største hukommelse, GPU'en med


text:
den højeste effekt osv. For systemer, der opfylder definitionen for flere kategorier (som defineret i afsnit 3.B) skal producenten, afhængigt af den specifikke konfiguration, forelægge konfigurationen med den højeste effekt for hver af de kategorier, systemet ønskes godkendt i. For eksempel vil et system, der kan være konfigureret som enten kategori A eller kategori B, kræve forelæggelse af den højeste effektkonfiguration for begge kategorier for at få tildelt ENERGY STAR-mærket. Hvis et produkt kan konfigureres til at opfylde alle tre kategorier, vil der skulle forelægges data for den højeste effektkonfiguration i samtlige kategorier. Producenten vil være ansvarlig for eventuelle klager over energieffektiviteten i forbindelse med alle andre modeller i familien, herunder dem, der ikke er blevet afprøvet, eller om hvilke der ikke er rapporteret oplysninger.
 Alle enheder/konfigurationer, der er knyttet til en produktmodelbetegnelse, og som en partner ansøger om ENERGY STAR-godkendelse for, skal opfylde ENERGY STAR-kravene. Hvis en partner ønsker at få godkendt konfigurationer af en model, for hvilken der også findes ikkegodkendte alternative konfigurationer, skal partneren tildele de godkendte konfigurationer et identifikationsnummer bestående af modelnavn/nummer, som er unikt for ENERGY STAR-godkendte konfigurationer. Dette identifikationsnummer skal bruges konsekvent i forbindelse med de godkendte konfiguration i markedsførings- og salgsmaterialer og i ENERGY STAR-listen over godkendte produkter (f.eks. model A1234 for basiskonfigurationer og A1234-ES for ENERGY STAR-godkendte konfigurationer).
 5. GENNEMFØRELSESDATO
 Den dato, hvor producenten må begynde at benævne sine produkter ENERGY STAR-produkter, defineres som aftalens gennemførelsesdato.
 Desktopcomputer, integreret desktopcomputer, bærbar computer, arbejdsstation, hjemmeserver
 Gennemførelsesdatoen for ENERGY STAR version 5.0 for desktopcomputere, integrerede desktopcomputere, bærbare computere, arbejdsstationer, hjemmeservere og tynde klienter er den 1. juli 2009. Alle produkter, herunder modeller, der oprindelig var godkendt efter version 4.0, og hvis produktionsdato er den 1. juli 2009 eller senere, skal opfylde de nye krav (i version 5.0) for at være berettiget til ENERGY STAR-mærket. Spillekonsoller med en produktionsdato den 1. juli 2010 eller senere, skal opfylde de nye krav (i version 5.0) for at være berettiget til ENERGY STAR-mærket. Enhver tidligere gennemført aftale om ENERGY STAR-mærkede computere ophæves pr. 30. juni 2009.
 6. KOMMENDE REVISIONER AF SPECIFIKATIONERNE
 EPA og Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at tage specifikationen op til revision, hvis teknologiske ændringer og/eller markedsændringer får indvirkning på dens betydning for forbrugerne, industrien eller miljøet. Revision af specifikationen vil blive drøftet med interessenterne i overensstemmelse med gældende politik. Foretages der revision af specifikationen, skal det bemærkes, at en produktmodel ikke automatisk er godkendt til ENERGY STAR-mærket i resten af sin levetid. For at en produktmodel kan opnå ENERGY STAR-mærket, skal den opfylde kravene i den ENERGY STAR-specifikation, der er gældende på modellens fabrikationsdato.
 (1) Proxy henviser til en computer, som bibeholder fuld netværksforbindelse, jf. definitionen i denne specifikations afsnit 1. Et system er kun omfattet af ovenstående proxyvægtning, hvis det overholder en generisk standard, der godkendes af EPA og Europa-Kommissionen for så vidt angår opfyldelse af ENERGY STAR-målene. En sådan godkendelse skal foreligge, før der indsendes produktdata med henblik på tildelingen. Yderligere oplysninger og prøvningskrav findes i afsnit 3.C, »Godkendelse af computere med funktioner til


text:
styring af strømforbrug«.
 Bilag A
 Energy star-prøvningsprocedure til at fastslå computeres elforbrug i slukket tilstand, dvaletilstand og tomgang
 Ved måling af computeres elforbrug med henblik på overholdelse af slukket tilstand, dvaletilstand og tomgangsniveauet i denne ENERGY STAR-specifikation for computere, version 5.0, bør nedenstående protokol følges. Partnere skal måle et repræsentativt udsnit af den konfiguration, der er leveret til kunden. En partner behøver dog ikke tage hensyn til ændringer i effektforbrug, der måtte opstå, fordi der tilføjes nye komponenter, BIOS- og/eller softwareindstillinger, som computerbrugeren har foretaget efter salg af produktet. Proceduren følges i den angivne orden, og den tilstand, der prøves, mærkes efter behov.
 Computere skal afprøves med konfiguration og indstillinger som ved levering, medmindre andet er anført i prøvningsproceduren i dette bilag A. Trin, som kræver en alternativ opsætning, er markeret med en stjerne (»*«).
 I. Definitioner
 Medmindre andet er fastsat, er samtlige termer i dette dokument i overensstemmelse med definitionerne i version 5.0 af ENERGY STAR-godkendelseskriterierne for computere.
 1. UUT: en forkortelse for »unit under test«, som i dette tilfælde er den computer, der afprøves.
 2. UPS: en forkortelse for »uninterruptible power supply« (nødstrømsforsyning), der betegner en kombination af konvertere, omskiftere og energilagringsmidler, f.eks. batterier, der udgør en energikilde, der kan opretholde strømkontinuiteten i tilfælde af strømsvigt.
 II. Prøvningskrav
 1. Godkendte metre
 Metre skal have følgende egenskaber for at blive godkendt (1):
 —
 en effektopløsning på 1 mW eller bedre
 —
 et tilgængeligt amplitudeforhold på 3 eller derover ved områdets nominelle værdi, og
 —
 en nedre grænse for strømområdet på 10 mA eller derunder.
 Desuden foreslås følgende egenskaber:
 —
 en frekvenskarakteristik på mindst 3 kHz, og
 —
 kalibrering med en standard, der kan føres tilbage til det amerikanske National Institute of Standards and Technology (NIST).
 Måleinstrumenter bør også kunne måle den gennemsnitlige effekt med nøjagtighed i et hvilket som helst tidsinterval valgt af brugeren (dette sker som regel ved hjælp af en intern matematisk beregning, der dividerer den akkumulerede energi med tid i metret, hvilket er den mest nøjagtige metode). Som et alternativ skulle måleinstrumentet kunne integrere energi i et hvilket som helst tidsinterval valgt af brugeren med en energiopløsning på 0,1 mWh eller derunder og integrere den viste tid med en opløsning på 1 sekund eller derunder.
 2. Nøjagtighed
 Effektmålinger på 0,5 W eller mere skal foretages med en usikkerhed på højst 2 % ved et 95 % konfidensinterval. Effektmålinger på mindre end 0,5 W skal foretages med en usikkerhed på højst 0,01 W ved et 95 % konfidensinterval. Effektmålingsinstrumentet skal have en opløsning på:
 —
 0,01 W eller bedre for effektmålinger på 10 W eller derunder
 —
 0,1 W eller bedre for effektmålinger på over 10 W men ikke over 100 W, og
 —
 1 W eller bedre for effektmålinger på over 100 W.
 Effekt angives altid i watt og afrundet til to decimaler. For belastninger på 10 W eller derover angives tre signifikante tal.
 3. Prøvningsbetingelser
 Forsyningsspænding
 Nordamerika/Taiwan:
 115 (± 1 %) volt vekselstrøm, 60 Hz (± 1 %)
 Europa/Australien/New Zealand:
 230 (± 1 %) volt