text:
import og eksport af træ og træprodukter samt en ændring af brugen af et skovområde. Aktørerne, der som underleverandør udfører disse aktiviteter, falder ind under denne definition er: f.eks. motorsavsbrugere, kontrollører eller afsendere, salgsrepræsentanter, transportører og modtagere af træprodukter.
 Under forskellige overskrifter i tabellen.
 2.
 Landbrugssamfund
 Gruppe af fysiske personer og deres organisationer med base i et landdistrikt (landsby), i skovområder eller steder i udkanten af disse områder med adgang til skovforvaltning og andre skovlandbrugsmæssige ressourcer.
 1.1.1/1 – 1.2.1/2 – 1.2.2/1 – 2.1.2/1 – 3.1.2/1 – 3.3.2/1
 3.
 Samfundsgruppe
 Samfundsorganisation med status som juridisk person, herunder sammenslutninger af skovlandbrug, etniske grupper, skovvirksomheder i landdistrikter og organiserede samfund beliggende i en national skov, hvis formål er at forvalte, fælde, forarbejde og sælge varer og tjenesteydelser vedrørende skovbrug.
 1.1.1/1 – 1.2.1/2 – 1.2.2/1 – 2.1.1/1 – 2.1.1/2 – 2.1.1/3 – 2.1.2/1 – 3.1.2/1 – 3.3.2/1
 4.
 Skovejer
 Fysisk eller juridisk person, der ejer ejendom, hvor der er skovdække, og som f.eks. kan være privat-, kommunalt- (ejido), nationalt-, samfundsejet eller ejet i fællesskab af bl.a. oprindelige folk.
 1.1.1/1 – 1.1.2/1 – 1.1.2/2 – 1.2.1/1 – 1.2.1/2 – 1.2.2/1 – 2.1.1/1 – 2.1.1/2 – 2.1.1/3 – 2.1.2/1 – 3.1.1/1 – 3.1.2/1 – 3.1.3/1 – 3.3.2/1 – 3.3.3/1 – 3.3.3/2
 5.
 Ejer af en privat skov
 Fysisk eller juridisk person, der har fuld ejendomsret over et område, hvor der er skovdække.
 1.1.1/1 – 2.1.1/1 – 2.1.1/2 – 2.1.2/1 – 3.1.1/1 – 3.1.3/1 – 3.3.2/1 – 3.3.3/1 – 3.3.3/2
 6.
 Ejer af en kommunal (ejido) skov
 En kommune, der ejer ejendom, hvor der er skovdække.
 1.1.1/1 – 1.2.2/1 – 2.1.1/1 – 2.1.1/2 – 2.1.2/1 – 3.1.1/1 – 3.1.3/1 – 3.3.2/1 – 3.3.3/1 – 3.3.3/2
 7.
 Ejer, der er nævnt i en skovforvaltningsplan for en national skov
 Fysisk eller juridisk person, der er støttemodtager i en godkendt skovforvaltningsplan for en national skov.
 2.1.2/1 – 3.1.2/1 – 3.1.4/1 – 3.2.1/1 – 3.2.1/2 – 3.2.2/1 – 3.2.2/2 – 3.2.3/1 – 3.2.3/2 – 3.3.1/1 – 3.3.1/2 – 3.3.2/1 – 3.4.1/1 – 3.4.1/2 – 3.4.2/1 – 3.4.2/2 – 3.5.1/1 – 3.5.2/1 – 3.5.3/1 – 6.2.1/1 – 6.2.1/2
 8.
 Ejer, der er nævnt på en skovforvaltningsplan for en kommunal (ejido) skov
 Fysisk eller juridisk person, der er støttemodtager i en godkendt skovforvaltningsplan for en kommunal (ejido) skov.
 2.1.2/1 – 3.1.1/1 – 3.1.4/1 – 3.2.1/1 – 3.2.1/2 – 3.2.2/1 – 3.2.2/2 – 3.2.3/1 – 3.2.3/2 – 3.3.1/1 – 3.3.1/2 – 3.3.2/1 – 3.4.1/1 – 3.4.1/2 – 3.4.2/1 – 3.4.2/2 – 3.5.1/1 – 3.5.2/1 – 3.5.3/1 – 6.2.1/1 – 6.2.1/2
 9.
 Ejer, der er nævnt i en skovforvaltningsplan for en privat skov
 Fysisk eller juridisk person, der er indehaver af en godkendt skovforvaltningsplan for en privat skov.
 2.1.2/1 – 3.1.1/1 – 3.1.4/1 – 3.2.1/1 – 3.2.1/2 – 3.2.2/1 – 3.2.2/2 – 3.2.3/1 – 3.2.3/2 – 3.3.1/1 – 3.3.1/2 – 3.3.2/1 – 3.4.1/1 – 3.4.1/2 – 3.4.2/1 – 3.4.2/2 – 3.5.1/1 – 3.5.2/1 – 3.5.3/1 – 6.2.1/1 – 6.2.1/2
 10.
 Ejer af et område med et skovlandbrugssystem
 Fysiske eller juridiske personer, der ejer fast ejendom


text:
med et produktionssystem, der kombinerer landbrugs- og skovbrugsprodukter.
 1.1.1/1 – 2.1.1/1 – 2.1.1/2 – 2.1.2/1 – 3.1.3/1 – 3.1.4/2 – 3.2.1/1 – 3.2.1/2 – 3.2.2/1 – 3.2.3/1 – 3.2.3/2 – 3.3.1/1 – 3.3.2/1 – 3.5.1/1 – 3.5.2/1 – 3.5.3/1 – 6.2.1/1 – 6.2.1/2
 11.
 Ejer af skovplantage
 Fysisk eller juridisk person, der er fuldstændig eller retmæssig ejer af ejendommen med en skovplantage.
 1.1.1/1 – 2.1.1/1 – 2.1.1/2 – 2.1.2/1 – 3.2.1/1 – 3.2.1/2 – 3.2.2/1 – 3.2.3/1 – 3.2.3/2 – 3.3.1/1 – 3.3.2/1 – 3.3.3/1 – 3.3.3/2 – 3.5.1/1 – 3.5.2/1 – 3.5.3/1 – 6.2.1/1 – 6.2.1/2
 12.
 Bruger/brugshaver
 Fysisk eller juridisk person, der ejer eller råder over et nationalt eller kommunalt (ejido) område uden skøde på den jord, der erklærer ejendomsretten. Denne aktør nyder godt af legaliseringsprocedurer med henblik på at opnå en brugsretsaftale, der gør det muligt at foretage bl.a. skovforvaltningsaktiviteter.
 1.2.1/1 – 2.1.2/1 – 3.1.2/1 – 3.3.2/1
 13.
 Brugsrettighedshavere af en skov
 Fysisk eller juridisk person, som er udnævnt af statens skovadministration eller den kommunale forvaltning til at forvalte en offentlig skov (national eller kommunal/ejido) på en bæredygtig måde og til dennes fordel.
 1.2.1/1 – 2.1.2/1 – 3.1.2/1 – 3.3.2/1
 14.
 Kontrahent
 Fysisk eller juridisk person, som udfører skovhugst i naturlige og/eller plantede nåle- og løvskove, udpeget af ejeren, der er nævnt i en godkendt og gyldig skovforvaltningsplan.
 3.2.2/1 – 3.2.2/2 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 15.
 Transportør
 Fysisk eller juridisk person i skovbrugssektoren, hvis aktivitet er fragt eller transport af træprodukter.
 3.5.1/1 – 3.5.2/1 – 3.5.3/1 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 16.
 Kvalificeret skovbrugstekniker (TFC)
 Fagperson inden for skovbrug eller lignende, som sikrer bæredygtig forvaltning og udvikling af skovene gennem forvaltningsplaner eller godkendte driftsplaner i offentlige eller private skove, og som i overensstemmelse med deres faglige arbejdsopgaver er en certifikatudstedende embedsmand.
 3.2.1/1 – 3.2.1/2 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 17.
 Selvstændig skovbrugstekniker (TFI)
 Privat fagperson inden for skovbrug, som udfører aktiviteter i skovbrugssektoren, med undtagelse af gennemførelse af driftsplaner.
 3.2.3/1 – 3.2.3/2 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 18.
 Eksportør
 Fysisk eller juridisk person, som handler med træprodukter uden for det nationale område.
 5.1.1/1 – 5.1.3/1 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 19.
 Importør
 Fysisk eller juridisk person, der køber træ eller træprodukter fra udlandet for at distribuere, sælge og/eller forarbejde dem i eller uden for landet.
 5.1.1/1 – 5.1.2/1 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 20.
 Ejer af en primær skovproduktvirksomhed
 Fysisk eller juridisk person, der ejer eller er juridisk repræsentant for en skovproduktvirksomhed, der foretager den indledende forarbejdning af rundtømmer (i sin naturlige form) eller ethvert andet træmateriale eller andre råmaterialer fra skoven.
 3.6.1/1 – 3.6.1/2 – 3.6.2/1 – 3.6.2/2 – 3.7.1/1 – 3.7.1/2 – 3.7.1/3 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 21.
 Ejer af en sekundær skovproduktvirksomhed
 Fysisk eller juridisk person, der ejer eller er juridisk repræsentant for en skovproduktvirksomhed, der forarbejder produkter fra en primær skovproduktvirksomhed eller ethvert andet træmateriale eller andre råmaterialer fra skoven.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
3.6.1/1 – 3.6.1/2 – 3.6.2/1 – 3.6.2/2 – 3.7.1/1 – 3.7.1/2 – 3.7.1/3 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 22.
 Ejer af en tømmerhandel
 Fysisk eller juridisk person, der ejer eller er juridisk repræsentant for et stykke jord, et anlæg eller et lagerområde, hvor træ købes og sælges på nationalt plan/på det indenlandske marked.
 3.6.1/1 – 3.6.1/2 – 3.6.2/1 – 3.6.2/2 – 3.7.1/1 – 3.7.1/2 – 3.7.1/3 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 23.
 Arbejdsgiver
 Privat- eller offentligretlig fysisk eller juridisk person, der anvender en eller flere arbejdstagere gennem en arbejdskontrakt eller et arbejdsforhold. Denne definition finder anvendelse på alle niveauer.
 4.1.1/1 – 4.1.2/1 – 4.2.1/1 – 4.3.1/1 – 4.3.1/2 – 4.3.1/3 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 2.
 Statslige institutioner med tilknytning til lovlighedsoversigterne
 Den berørte institution
 Verifikationsmetoder
 Det nationale institut for skovbevaring og udvikling, beskyttede områder og vilde dyr og planter (ICF)
 1.1.2/2 – 1.2.1/1 – 1.2.1/2 – 1.2.2/1 – 2.1.1/3 – 2.1.2/1 – 3.1.1/1 – 3.1.2/1 – 3.1.3/1 – 3.1.4/1 – 3.1.4/2 – 3.2.1/1 – 3.2.1/2 – 3.2.2/1 – 3.2.2/2 – 3.2.3/1 – 3.2.3/2 – 3.3.1/1 – 3.3.1/2 – 3.3.2/1 – 3.3.3/1 – 3.3.3/2 – 3.4.1/1 – 3.4.1/2 – 3.4.2/1 – 3.4.2/2 – 3.5.1/1 – 3.5.2/1 – 3.6.1/2 – 3.7.1/1 – 3.7.1/2 – 3.7.1/3 – 5.1.2/1
 Kommuner
 1.2.2/1 – 3.6.1/1 – 3.6.2/1 – 3.6.2/2 – 6.2.1/1 – 6.2.1/2
 Indtægtsforvaltningen (SAR)
 3.5.2/1 – 3.5.3/1 – 6.1.1/1 – 6.2.2/1 – 6.2.3/1 – 6.3.1/1
 Institut for ejendomme (IP)
 1.1.1/1 – 1.1.2/1 – 2.1.1/1
 Ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS)
 4.1.1/1 – 4.1.2/1 – 4.2.1/1
 Ministeriet for energi, naturressourcer, miljø og minedrift (MiAmbiente)
 3.6.2/1 – 3.6.2/2
 Det nationale landbrugsinstitut (INA)
 2.1.1/2
 Ministeriet for landbrug og husdyravl (SAG)
 5.1.3/1
 Afdelingen for toldindtægter (DARA)
 5.1.1/1
 Det honduranske institut for social sikring (IHSS)
 4.3.1/1
 3.
 Liste over retsinstrumenter, der indgår i lovlighedsoversigter
 Listen blev udarbejdet under hensyntagen til rækkefølgen af de juridiske referencer i lovlighedsoversigterne begyndende med princip 1.
 1.
 Dekret nr. 082-2004, ejendomsloven.
 2.
 Dekret nr. 098-2007, lov om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter.
 3.
 ICF-aftale nr. 027-2015 om skovforvaltning af kommunale (ejido) områder i forbindelse med skovbrug i lokalsamfund.
 4.
 Dekret nr. 026-94, ratificering af ILO-konvention nr. 169.
 5.
 Aftale nr. 003-2010, gennemførelsesforordning til ejendomsloven.
 6.
 Lovdekret nr. 170 om landbrugsreformen ændret ved dekret nr. 031-92 om modernisering og udvikling af landbrugssektoren.
 7.
 Dekret nr. 61-2013, som autoriserer ICF til at besvare anmodninger om skøder for kommunale og regionsoverskridende områder, der fremlægges af organisationer for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras.
 8.
 ICF-aftale nr. 031-2012 om proceduren for udstedelse af skøder på jord, der har tilhørt oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, som lever i Río Plátanos biosfære.
 9.
 ICF-aftale nr. 010-2015, instruktioner i anvendelsen af tekniske standarder i særlige planer for skovlandbrugssystemer (PESA'er) på mindre end 100 hektar.
 10.
 Aftale nr. 031-2010, almindelig gennemførelsesforordning om loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter.
 11.
 Instruktioner for anvendelsen af aftale nr. 045 A-2013 om afgifter til tjenesteydelser leveret i primære


text:
og sekundære skovproduktvirksomheder og tømmerhandler.
 12.
 ICF-cirkulære nr. DE-ICF-001-2013, administrative retningslinjer for fældningsplaner i nåleskove.
 13.
 Dekret nr. 073, lov om obligatorisk medlemskab af en erhvervssammenslutning.
 14.
 ICF-aftale nr. 050-2012 om de tekniske standarder og retningslinjer for udarbejdelse af skovforvaltningsplaner og driftsplaner for løvskove.
 15.
 ICF-aftale nr. 030-2013, godkendelse af redningsplaner.
 16.
 ICF-resolution nr. DE-MP-071-2010, håndbog om reglerne for udstedelse af skovbeplantningstilladelser.
 17.
 ICF-resolution nr. DE-MP-285-2010, retningslinjer og standarder for bedre skovforvaltning.
 18.
 Aftale nr. 189-2014, gennemførelsesforordning om faktureringsordningen og ændringerne hertil.
 19.
 Aftale nr. 018-93, almindelig gennemførelsesforordning om loven om kommuner.
 20.
 Dekret nr. 104-93, den generelle miljølov.
 21.
 Aftale om gennemførelse nr. 008-2015, gennemførelsesforordning om det nationale system for vurdering af miljøpåvirkningen.
 22.
 Dekret nr. 181-2007, ændringer til den generelle miljølov.
 23.
 Dekret nr. 134-90, lov om kommuner.
 24.
 Dekret nr. 189-1959, arbejdsloven.
 25.
 Dekret nr. 178-2016, arbejdstilsynsloven.
 26.
 Dekret nr. 103, lov om mindsteløn godkendt den 3. juni 1971 og ændringerne hertil.
 27.
 Aftale nr. 053-04, almindelig gennemførelsesforordning om foranstaltninger til forebyggelse af arbejdsulykker og erhvervssygdomme på arbejdspladsen.
 28.
 Dekret nr. 140-1959, lov om social sikring og dekret nr. 080-2001 af 1. juni 2001, som indeholder ændringer hertil.
 29.
 Resolution nr. 224-2008 (COMIECO-XLIX), gennemførelsesforordning om den mellemamerikanske ensartede toldlov (RECAUCA).
 30.
 Aftale nr. 936-13 fra ministeriet for landbrug og husdyravl, forretningsordenen for gennemførelse af konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES).
 31.
 Lovdekret nr. 102-1974, loven om det nationale skatteregister.
 32.
 Dekret nr. 051-2003, loven om fair beskatning.
 33.
 Dekret nr. 25-1963, loven om indkomstskat.
 34.
 Dekret nr. 017-2010, lov om styrkelse af indtægtssiden, social lighed og rationalisering af offentlige udgifter.
 BILAG III
 BETINGELSER FOR OVERGANGEN TIL FRI OMSÆTNING I UNIONEN AF TRÆPRODUKTER, DER EKSPORTERES FRA HONDURAS, OG SOM ER DÆKKET AF EN FLEGT-LICENS
 RAMME
 Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005 af 20. december 2005 om indførelse af en FLEGT-licensordning for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (1) og dens gennemførelsesforordning (2) fastlægger betingelserne for indførsel til Unionens marked af træ og træprodukter fra Honduras, der er omfattet af en FLEGT-licens.
 Disse forordninger giver mulighed for tilpasning af de deri fastlagte procedurer til nationale betingelser og navnlig mulighed for, at de kompetente myndigheder, der har ansvaret for at godkende FLEGT-licenserne ved indførslen til Unionen, kan være toldmyndighederne eller et andet administrativt organ. Derfor indeholder beskrivelsen af processen to trin i verifikationen: 1) kontrol af licensdokumenter og 2) fysisk kontrol for at sikre, at den faktiske forsendelse overholder FLEGT-licensen.
 Formålet med denne procedure er at supplere den kontrol, der udføres af Honduras, og verificere, at FLEGT-licenserne fremlagt ved indførslen til Unionen også er de licenser, der er udstedt og registreret af den honduranske FLEGT-licensudstedende myndighed, og at de dækker de forsendelser, som de honduranske myndigheder har tiltænkt. De kompetente myndigheder kan henvende sig med deres spørgsmål vedrørende systemet til at sikre lovligheden og gyldigheden af honduranske FLEGT-licenser til det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen (det fælles udvalg) i overensstemmelse med artikel 9, 11, 19 og 24 i denne aftale, underlagt procedurerne for anmodning


text:
om oplysninger for kompetente myndigheder, som er fastsat i dette bilags artikel 3.
 ARTIKEL 1
 Behandling af FLEGT-licenser
 1. FLEGT-licensen indsendes til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor den af FLEGT-licensen omfattede forsendelse angives til overgang til fri omsætning (3). Dette kan ske elektronisk eller på anden hensigtsmæssig måde.
 2. De i stk. 1 omhandlede kompetente myndigheder underretter i overensstemmelse med de gældende nationale procedurer straks toldmyndighederne om godkendelsen af FLEGT-licensen.
 ARTIKEL 2
 Kontrol af gyldigheden af dokumentation for en FLEGT-licens
 1. Papirbaserede FLEGT-licenser skal svare til formatet i bilag IV. En FLEGT-licens, der ikke opfylder kravene og specifikationerne i bilag IV, er ugyldig.
 2. En FLEGT-licens er ugyldig, hvis den indgives efter den udløbsdato, der er anført i licensen.
 3. Sletning eller rettelser i en FLEGT-licens accepteres ikke, medmindre sådanne sletninger eller rettelser er valideret af den licensudstedende myndighed.
 4. Forlængelse af gyldigheden af en FLEGT-licens accepteres ikke, medmindre den er valideret af den licensudstedende myndighed.
 5. En genpart af FLEGT-licensen eller et erstatningsdokument kan ikke godkendes, hvis den/det ikke er blevet udstedt og godkendt af den licensudstedende myndighed.
 ARTIKEL 3
 Anmodning om yderligere oplysninger
 1. Hvis der består tvivl om, hvorvidt en FLEGT-licens, eller en FLEGT-duplikat- eller erstatningslicens er gyldig, kan de kompetente myndigheder anmode den licensudstedende myndighed om yderligere oplysninger.
 2. En kopi af den pågældende FLEGT-licens eller af FLEGT-duplikat- eller erstatningslicensen kan fremsendes sammen med anmodningen.
 3. Hvis den FLEGT-licensudstedende myndighed finder det nødvendigt, trækker den FLEGT-licensen tilbage og udsteder en korrigeret kopi, hvis ægthed bekræftes med stempelmærket »Duplicado« (kopi), og sender det til den kompetente myndighed.
 ARTIKEL 4
 Verifikation af FLEGT-licensens overensstemmelse med forsendelsen
 1. Hvis det vurderes, at yderligere kontrol af forsendelsen er nødvendig, før de kompetente myndigheder kan afgøre, om en FLEGT-licens kan accepteres, kan der gennemføres kontrol af, hvorvidt den pågældende forsendelse er i overensstemmelse med oplysningerne vedrørende FLEGT-licensen og eventuelt med den respektive licens, som findes hos den licensudstedende myndighed.
 2. Hvis mængden eller vægten af træprodukterne i den forsendelse, der angives til overgang til fri omsætning, ikke afviger mere end 10 % fra den mængde eller vægt, der er angivet i den tilsvarende FLEGT-licens, anses forsendelsen for at være i overensstemmelse med oplysningerne i FLEGT-licensen for så vidt angår mængde og vægt.
 3. Hvis der er tvivl om, hvorvidt forsendelsen er i overensstemmelse med FLEGT-licensen, kan den kompetente myndighed anmode den licensudstedende myndighed om yderligere oplysninger.
 4. Den licensudstedende myndighed kan anmode den kompetente myndighed om at sende en kopi af den pågældende FLEGT-licens eller FLEGT-erstatningslicens.
 5. Hvis den licensudstedende myndighed finder det nødvendigt, trækker den FLEGT-licensen tilbage og udsteder en korrigeret kopi, hvis ægthed bekræftes med stempelmærket »Duplicado« (kopi), og sender det til den kompetente myndighed.
 6. Hvis den kompetente myndighed ikke modtager et svar senest 21 kalenderdage efter anmodningen om yderligere oplysninger, som angivet i artikel 9 i denne aftale, afviser den kompetente myndighed FLEGT-licensen og handler i overensstemmelse med gældende lovgivning og procedurer.
 7. En FLEGT-licens accepteres ikke, hvis det, efter afgivelse af yderligere oplysninger i


text:
henhold til artikel 3 i dette bilag eller yderligere kontrol i henhold til denne artikel, fastslås, at FLEGT-licensen ikke svarer til forsendelsen.
 ARTIKEL 5
 Kontrol før forsendelsens ankomst
 1. En FLEGT-licens kan indgives, før den deraf omfattede forsendelse er ankommet.
 2. En FLEGT-licens godkendes, hvis den opfylder alle betingelserne i bilag IV, og ingen yderligere kontrol i overensstemmelse med artikel 2, 3 og 4 i dette bilag vurderes at være nødvendig.
 ARTIKEL 6
 Andet
 1. Omkostninger i forbindelse med verifikationen påhviler importøren, medmindre andet er fastsat i EU-medlemsstatens gældende lovgivning og procedurer.
 2. I tilfælde af vedvarende uenighed eller vanskeligheder med at kontrollere FLEGT-licenser kan sagen indbringes for det fælles udvalg.
 ARTIKEL 7
 Overgang til fri omsætning
 1. Der skal henvises til det licensnummer, som omfatter træprodukter, der er underlagt toldangivelse med henblik på overgang til fri omsætning, i rubrik 44 i det administrative enhedsdokument, som anvendes til denne angivelse.
 2. Hvis toldangivelsen foretages elektronisk, angives henvisningen i den relevante rubrik.
 3. Træprodukter må først overgives til fri omsætning, når procedurerne i dette bilag er gennemført.
 (1) EUT L 347 af 30.12.2005, s. 1.
 (2) Kommissionens forordning (EF) nr. 1024/2008 af 17. oktober 2008 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005 om indførelse af en FLEGT-licensordning for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (EUT L 277 af 18.10.2008, s. 23).
 (3) Overgang til fri omsætning er en EU-toldprocedure. I henhold til artikel 201, stk. 2, og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen indebærer overgang til fri omsætning: a) opkrævning af eventuelle skyldige importafgifter; b) i givet fald opkrævning af andre afgifter i medfør af relevante gældende bestemmelser om opkrævning af sådanne omkostninger; c) anvendelse af handelspolitiske foranstaltninger samt forbud og restriktioner, hvis de ikke allerede er blevet anvendt i en tidligere fase (i dette specifikke tilfælde skal tilstedeværelsen af en FLEGT-licens verificeres); og d) opfyldelse af de øvrige formaliteter, der er fastlagt for import af varerne. Ved overgang til fri omsætning får ikke-EU-varer toldmæssig status som EU-varer.
 BILAG IV
 PROCEDUREN FOR UDSTEDELSE AF FLEGT-LICENSER
 ARTIKEL 1
 Generelle betingelser for FLEGT-licenser
 1. Træprodukter fra Honduras, som er anført i bilag I, skal have en FLEGT-licens for at de må komme ind i Unionen.
 2. FLEGT-licensen udstedes af Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) og bekræfter, at den forsendelse af træprodukter til eksport til Unionen er lovligt fremstillet og verificeret i overensstemmelse med de kriterier og procedurer, der er fastsat i denne aftale.
 3. FLEGT-licenser udstedes i papirform eller elektronisk form.
 4. En FLEGT-licens vil blive udstedt for hver sending fra hver eksportør til det første indgangssted i Unionen.
 5. FLEGT-licenser i papirform og elektroniske FLEGT-licenser vil omfatte de oplysninger, der er anført i tillæg 1, og som skal udfyldes i overensstemmelse med vejledningen i tillæg 2.
 6. Inden toldanmeldelse forelægger ansøgeren toldmyndigheden en FLEGT-licens til eksport til Unionen, eller H-legal-licensen til eksport til andre markeder med vedhæftelse af andre krævede dokumenter. Procedurerne


text:
for udstedelse af FLEGT-licensen eller H-legal-licensen og dens tilknytning til den fælles toldangivelse vil blive videreudviklet i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 7. Når FLEGT-licensen udløber, vil den blive betragtet som ugyldig.
 8. Hvis det ikke er muligt at anføre alle de oplysninger, der angives i formatet i tillæg 1, afsnit 1, for sendinger, der består af forskellige typer af træprodukter, kan et godkendt bilag tilføjes FLEGT-licensen med de kvantitative og kvalitative oplysninger, der er angivet i tillæg 1, afsnit 2.
 9. Det godkendte bilag, jf. punkt 8, indeholder oplysninger om beskrivelsen af sendingen, der ikke passer ind i de relevante rubrikker i formatet i tillæg 1, afsnit 1.
 10. Hvis de kvalitative oplysninger findes i et bilag (flere sider), vil de relevante rubrikker på FLEGT-licensen ikke give oplysninger om forsendelsen, men vil henvise til bilaget (flere sider).
 11. Kravene og procedurerne for forlængelse af gyldigheden og fastsættelse af tilbagetrækning, erstatning og forvaltning af FLEGT-licenser vil blive videreudviklet i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale. Procedurerne for udstedelse af FLEGT-licenser vil blive offentliggjort.
 12. Honduras' regering vil forsyne Unionen med en godkendt FLEGT-prøvelicens, eksempler på den licensudstedende myndigheds stempler og underskrifter af autoriseret personale.
 13. De originale, genparter og erstatninger af FLEGT-licenser vil ikke blive betragtet som gyldige og vil ikke blive accepteret, hvis deres udstedelse som fastsat i dette bilag er ændret eller modificeret.
 14. For alle godkendte FLEGT-licenser vil originalen og alle kopier blive udstedt til eksportøren i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i denne aftale.
 ARTIKEL 2
 Ansvaret for den FLEGT-licensudstedende myndighed
 1. Den licensudstedende myndighed i Honduras er ICF via FLEGT-licenseringsorganet. ICF's organ til verifikation af lovlighed har til opgave at kontrollere overholdelsen af gældende lovgivning.
 2. Den licensudstedende myndighed er ansvarlig for udvekslingen af information mellem Honduras og de kompetente myndigheder i EU-medlemsstaterne og andre honduranske myndigheder med ansvar for spørgsmål i forbindelse med FLEGT-licenser.
 3. Den licensudstedende myndighed kan (kun én gang) forlænge gyldighedsperioden i op til tre (3) måneder efter anmodning fra eksportøren. Ved forlængelse af FLEGT-licensen indsætter og validerer den licensudstedende myndighed den nye udløbsdato.
 4. Den licensudstedende myndighed benytter en manipulationssikker metode til at sikre FLEGT-licensers ægthed og undgå sletninger og rettelser.
 5. Den licensudstedende myndighed opretter systemer til at holde registre i papirform og elektronisk over licenser for at reagere på eksportørens anmodning, under hensyntagen til den geografiske placering. FLEGT-licensordningen vil gradvis blive knyttet til Honduras' one-stop-shop-system til udenrigshandel (Sistema de Ventanilla Única de Comercio Exterior de Honduras, VUCEH), hvis forholdene tillader det.
 6. Under alle omstændigheder underretter den licensudstedende myndighed den kompetente myndighed i den relevante EU-medlemsstat, hvad enten gyldigheden af en FLEGT-licens er blevet forlænget eller licensen blevet er tilbagekaldt eller erstattet.
 7. Den licensudstedende myndighed vil forvalte en database for modtagne ansøgninger, udstedte FLEGT-licenser og afviste ansøgninger.
 ARTIKEL 3
 Proceduren for udstedelse af FLEGT-licenser
 1. Proceduren til at sikre lovligheden af produkter, jf. bilag V, gennemføres før udstedelse af FLEGT-licensen. Foranstaltningerne til forvaltning af FLEGT-licenser er beskrevet nedenfor


text:
(se figur 1).
 a)
 For at opnå en FLEGT-licens skal eksportøren fremlægge:
 —
 en ansøgning om FLEGT-licens, og
 —
 en eksportfaktura godkendt af indtægtsforvaltningen (SAR).
 b)
 Ved modtagelsen af ansøgningen vil FLEGT-licenseringsorganet:
 i)
 sammen med organet til verifikation af lovligheden kontrollere, at den interesserede part (eksportøren) opfylder alle de relevante indikatorer i definitionen af lovlighed
 ii)
 kontrollere, at kravene til lovlighed i forsyningskæden for den pågældende sending er opfyldt.
 c)
 På grundlag af de indsamlede oplysninger om overholdelsen af alle relevante indikatorer i lovlighedsoversigterne og kravene til forsyningskæden beslutter organet til verifikation af lovlighed, hvorvidt kravene til lovlighed er opfyldt og tilvejebringer følgende for FLEGT-licenseringsorganet:
 i)
 hvis aktøren ikke opfylder kravene til lovlighed, en udtalelse, der forklarer hvorfor, hvilket vil gøre det muligt for FLEGT-licenseringsorganet at underrette ansøgeren om, at ansøgningen er blevet afvist
 ii)
 hvis aktøren opfylder kravene til lovlighed, en afgørelse uden indvindinger, der skal anvendes af FLEGT-licenseringsorganet.
 d)
 På grundlag af denne ansøgning, supplerende dokumenter og organet til verifikation af lovligheds beslutning om overholdelse af lovgivningen udsteder eller afslår FLEGT-licenseringsorganet en FLEGT-licens.
 e)
 Alle oplysninger vedrørende udstedelsen af en FLEGT-licens vil blive indført i en særlig database.
 2. Alle træprodukter angivet i jf. bilag I, herunder prøver og demonstrationsprodukter, er omfattet af FLEGT-licensordningen, når de eksporteres til EU-markedet.
 ARTIKEL 4
 Tekniske specifikationer for papirbaserede FLEGT-licenser
 1. Papirbaserede FLEGT-licenser skal svare til formatet i tillæg 1.
 2. Papirstørrelsen er A4. Papiret har vandmærker, der viser forskellige logoer, herunder det honduranske rigsvåben, symbol eller logo, foruden stemplet.
 3. FLEGT-licenser udfyldes på skrivemaskine eller computer. De kan om nødvendigt udfyldes i hånden.
 4. Den licensudstedende myndighed vil benytte et metalstempel, fortrinsvis af stål. Den licensudstedende myndighed kan dog anvende reliefstempel kombineret med bogstaver og tal fremstillet ved perforering.
 5. Den licensudstedende myndighed benytter en manipulationssikker metode til at registrere den tildelte mængde med tal og bogstaver på en sådan måde, at tal eller referencer ikke kan indsættes.
 6. FLEGT-licensformularen må hverken indeholde overstregninger eller overskrevne ord, medmindre overskrivningerne er blevet gjort gyldige ved hjælp af den licensudstedende myndigheds stempel og underskrift.
 7. FLEGT-licensen udfyldes og udskrives på spansk.
 ARTIKEL 5
 Format til udstedelse af FLEGT-licenser
 1. FLEGT-licenser kan udstedes af IT-systemet inden for Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL).
 2. For EU-medlemsstater, som ikke er forbundet til IT-systemet, vil en papirbaseret FLEGT-licens blive stillet til rådighed.
 ARTIKEL 6
 Kopier af FLEGT-licensen
 1. FLEGT-licensen vil bestå af en original og fem kopier.
 2. Originalen vil blive givet til FLEGT-licenshaveren.
 3. De fem nummererede kopier vil blive anvendt som følger:
 a)
 Kopi 1: beholder den FLEGT-licensudstedende myndighed til fremtidige verifikationsformål.
 b)
 Kopi 2: skal ledsage sendingen. Den vil blive givet til FLEGT-licenshaveren og sendt med forsendelsen til køberen af produktet med henblik på forelæggelse for toldmyndighederne i den medlemsstat, hvor forsendelsen, der er omfattet af licensen, ankommer til overgang til fri omsætning.
 c)
 Kopi 3: vil blive givet til FLEGT-licenshaveren og sendt til køberen, der forelægger den for de relevante myndigheder med ansvar for FLEGT-licenser i den medlemsstat, hvor


text:
forsendelsen, der er omfattet af licensen, ankommer til overgang til fri omsætning.
 d)
 Kopi 4: er til de honduranske toldmyndighederne i forbindelse med eksportkontrol.
 e)
 Kopi 5: er til FLEGT-licenshaverens register.
 ARTIKEL 7
 Gyldighed, tilbagekaldelse og erstatning af FLEGT-licensen
 1. Gyldighed og forlængelse af FLEGT-licensen
 FLEGT-licenser træder i kraft på den dato, hvor de udstedes, og forbliver gyldige i seks (6) måneder fra udstedelsesdatoen. Udløbsdatoen angives i FLEGT-licensen.
 2. Tilbagekaldelse af FLEGT-licensen
 2.1.
 En FLEGT-licens ophører med at være gyldig og skal sendes tilbage til den licensudstedende myndighed, hvis træprodukter omfattet heraf mistes eller ødelægges under forsendelsen inden ankomsten til Unionen.
 2.2.
 En FLEGT-licens tilbagekaldes i følgende tilfælde:
 a)
 hvis der konstateres en overtrædelse vedrørende forsendelsen fra eksportørens side, efter at licensen er blevet udstedt
 b)
 hvis der ikke blev udført en eksport, og støttemodtageren ikke har anmodet om en forlængelse.
 2.3.
 Eksportøren kan også returnere licensen frivilligt, hvis vedkommende beslutter ikke at anvende den.
 3. Erstatning af FLEGT-licensen
 3.1.
 Hvis originalen og/eller kopier af licensen til de kompetente EU-myndigheder er gået tabt, stjålet eller ødelagt, kan FLEGT-licenshaveren eller dennes bemyndigede repræsentant anmode den licensudstedende myndighed om et erstatningseksemplar mod forelæggelse af bevis på tab, tyveri eller ødelæggelse af originalen og/eller kopierne.
 3.2.
 Den licensudstedende myndighed udsteder en FLEGT-erstatningslicens efter modtagelse og gennemgang af licenshaverens anmodning.
 3.3.
 Honduras' regering forsyner Unionen med en godkendt FLEGT-prøvelicens, eksempler på den licensudstedende myndigheds stempler og underskrifter af autoriseret personale.
 3.4.
 FLEGT-erstatningslicensen indeholder de oplysninger og bemærkninger, der var anført på den originale FLEGT-licens, herunder licensnummeret. FLEGT-erstatningslicensen vil være forsynet med påtegningen »licencia de sustitución« (erstatningslicens).
 3.5.
 Hvis den tabte eller stjålne FLEGT-licens findes, må den ikke benyttes og skal returneres til den licensudstedende myndighed.
 ARTIKEL 8
 Håndtering af overtrædelser i forbindelse med FLEGT-licenser
 I tilfælde af overtrædelse eller svigagtige oplysninger vedrørende træprodukter, enhver forfalskning, redigering eller ændring af oplysninger i en FLEGT-licens eller en overtrædelse af forskrifter vedrørende FLEGT-licensordningen træffes administrative eller retlige foranstaltninger i overensstemmelse med overtrædelsens omfang og med honduransk lovgivning.
 ARTIKEL 9
 Tvivl om gyldigheden og ægtheden af en FLEGT-licens
 1. Hvis der er tvivl om gyldigheden eller ægtheden af en FLEGT-licens, en kopi eller en erstatningslicens, kan den kompetente myndighed kontrollere i systemet eller anmode den licensudstedende myndighed om yderligere oplysninger. Kun den FLEGT-licensudstedende myndighed har ansvar for og bemyndigelse til at fremsende oplysninger om gyldigheden eller ægtheden af licensen.
 2. Hvis skønner det nødvendigt, kan den licensudstedende myndighed anmode de kompetente myndigheder om at få tilsendt en kopi af FLEGT-licensen eller det pågældende erstatningsdokument.
 3. Hvis den licensudstedende myndighed finder det nødvendigt, trækker den licensen tilbage og udsteder en korrigeret kopi, hvis ægthed bekræftes med stempelmærket »Duplicado« (kopi), og sender den til den kompetente myndighed.
 4. Hvis gyldigheden af FLEGT-licensen bekræftes, underretter den licensudstedende myndighed omgående den kompetente myndighed elektronisk. De returnerede kopier vil blive autentificeret på en hensigtsmæssig måde af den FLEGT-licensudstedende myndighed.
 5. Hvis den pågældende FLEGT-licens ikke er gyldig, underretter den licensudstedende myndighed den kompetente myndighed, så vidt muligt elektronisk.
 6. Hvis der hersker tvivl


text:
om ægtheden og gyldigheden af en FLEGT-licens er den licensudstedende myndighed forpligtet til at besvare spørgsmål fra de kompetente myndigheder og andre honduranske myndigheder samt at fremlægge supplerende oplysninger og præciseringer, når der anmodes herom.
 Tillæg 1
 1.
 FLEGT-licensformular
 2.
 Supplerende oplysninger om sendinger
 Følgende oplysninger vedrører FLEGT-licensen.
 Element nr.
 Handelsbetegnelse for træ eller træprodukter
 HS-kode
 Almindelige og videnskabelige betegnelser
 Landet, hvor træet blev fældet
 Oprindelseslandets ISO-kode
 Rumfang (m3)
 Vægt (kg)
 Antal enheder
 1.
 2.
 3.
 4.
 5.
 6.
 7.
 8.
 9.
 10.
 Udstedelsessted
 Dato (dag/måned/år)
 Den FLEGT-licensudstedende myndigheds underskrift og stempel
 Tillæg 2
 VEJLEDNING I UDFYLDELSE AF FORMULAREN
 Generelt
 —
 Udfyldes med blokbogstaver
 —
 ISO-kode for lande svarer til landenes internationale standardkode på to bogstaver.
 Rubrik 1
 Den FLEGT-licensudstedende myndighed
 Angiv navn og adresse på den FLEGT-licensudstedende myndighed.
 Rubrik 2
 Importør
 Importørens navn og adresse.
 Rubrik 3
 FLEGT-licensnummer
 Angiv udstedelsesnummeret.
 Rubrik 4
 Udløbsdato
 Perioden, hvor FLEGT-licensen er gyldig.
 Rubrik 5
 Eksportland
 Det partnerland, hvorfra træprodukterne blev eksporteret til Unionen.
 Rubrik 6
 ISO-kode
 Angiv den tocifrede landekode for det i rubrik 5 angivne partnerland.
 Rubrik 7
 Transportmiddel
 Angiv transportmidlet til eksportstedet.
 Rubrik 8
 FLEGT-licenshaver
 Angiv eksportørens navn og adresse.
 Rubrik 9
 Handelsbetegnelse for træet eller træprodukterne
 Angiv træproduktets/træprodukternes handelsbetegnelse(r).
 Rubrik 10
 HS-koder
 Angiv en fire- eller sekscifrede varekode efter det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem.
 Rubrik 11
 Almindelige og videnskabelige betegnelser
 Angiv den almindelige eller videnskabelige betegnelse for den art af træ, der er anvendt i produktet. Hvis der er anvendt mere end én art i produktet, bruges en separat linje til hvert. Disse oplysninger kan udelades for blandingsprodukter eller komponenter, som indeholder flere arter, hvis identitet ikke længere er klar (f.eks. spånplader).
 Rubrik 12
 Landet, hvor træet blev fældet
 Angiv de lande, hvor de i rubrik 10 angivne arter af træ blev fældet. Hvis der er anvendt flere arter i produktet, angives alle oprindelseslande for det anvendte træ.
 Disse oplysninger kan udelades for blandingsprodukter eller komponenter, som indeholder flere arter, hvis identitet ikke længere er klar (f.eks. spånplader).
 Rubrik 13
 ISO-koder
 Angiv ISO-koden for de i rubrik 12 angivne lande.
 Disse oplysninger kan udelades for blandingsprodukter eller komponenter, som indeholder flere arter, hvis identitet ikke længere er klar (f.eks. spånplader).
 Rubrik 14
 Rumfang (m3)
 Angiv samlet rumfang i m3. Disse oplysninger kan udelades, medmindre de i rubrik 15 nævnte oplysninger er udeladt.
 Rubrik 15
 Nettovægt (kg)
 Angiv den samlede vægt i kg, dvs. træprodukternes nettovægt uden container eller eventuel emballage bortset fra klodser, afstandsstykker, mærkater osv. Disse oplysninger kan udelades, medmindre de i rubrik 14 nævnte oplysninger er udeladt.
 Rubrik 16
 Antal enheder
 Angiv antal enheder, såfremt det er den bedste måde at kvantificere et forarbejdet produkt på. Disse oplysninger kan udelades.
 Rubrik 17
 Særlige kendemærker
 Angiv antal enheder, såfremt det er den bedste måde at kvantificere et forarbejdet produkt på. Disse oplysninger kan udelades.
 Rubrik 18
 Den FLEGT-licensudstedende myndigheds underskrift og stempel
 Rubrikken underskrives af den bemyndigede embedsmand og stemples med den FLEGT-licensudstedende myndigheds officielle stempel. Desuden angives sted og dato.
 BILAG V
 HONDURAS' SYSTEM TIL VERIFIKATION AF LOVLIGHED


text:
FOR TRÆPRODUKTER (SVL)
 Indholdsfortegnelse
 1.
 INDLEDNING
 1.1.
 Generel baggrund
 1.2.
 Formålet med Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL)
 1.3.
 Nye værktøjer og elementer til forbedring af skovforvaltning
 2.
 DEN HONDURANSKE LOVGIVNING, DER GÆLDER FOR SVL
 2.1.
 Internationale konventioner og traktater
 2.2.
 Regionale konventioner og traktater
 2.3.
 National lovgivning om bæredygtig forvaltning af naturressourcer
 2.4.
 National lovgivning om arbejdsmarkedet
 2.5.
 National lovgivning om betaling af statslige og kommunale skatter for eksport af træprodukter
 2.6.
 National lovgivning om administrative procedurer, gennemsigtighedsmekanismer og offentlighedens deltagelse
 2.7.
 National lovgivning, der anvendes af retsembedsmænd
 3.
 ELEMENTER I SVL
 3.1.
 Definition af lovlighed
 3.2.
 Verifikation af overholdelsen af definitionen af lovlighed
 3.3.
 Forsyningskædekontrol
 3.4.
 Licensprocessen for H-legal og FLEGT
 3.5.
 Uafhængig revision
 4.
 INSTITUTIONAL RAMME OG ROLLE FOR AKTØRE, DER ER INVOLVERET I GENNEMFØRELSEN AF SVL
 4.1.
 Aktører involveret i gennemførelsen af SVL
 4.2.
 Statslige institutioner
 4.2.1.
 Det nationale institut for skovbevaring og udvikling, beskyttede områder og vilde dyr og planter (ICF)
 4.2.2.
 Indtægtsforvaltningen (SAR)
 4.2.3.
 Kommuner
 4.2.4.
 Institut for ejendomme (IP)
 4.2.5.
 Ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS)
 4.2.6.
 Det honduranske institut for social sikring (IHSS)
 4.2.7.
 Ministeriet for energi, naturressourcer, miljø og minedrift (MiAmbiente)
 4.2.8.
 Det nationale landbrugsinstitut (INA)
 4.2.9.
 Ministeriet for landbrug og husdyravl (SAG)
 4.2.10.
 Afdelingen for toldindtægter (DARA)
 4.2.11.
 Statslige institutioner, der er indirekte involveret
 4.3.
 Privat skovbrugssektor
 4.4.
 Civilsamfundsorganisationer
 4.4.1.
 Lokale organisationer
 4.4.2.
 Ikkestatslige udviklingsorganisationer
 4.5.
 Oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras
 4.6.
 Kapacitetsopbygning
 5.
 SVL'S OMFANG/ANVENDELSESOMRÅDE
 5.1.
 Træprodukter medtaget i SVL
 5.2.
 Markeder omfattet af SVL
 5.3.
 Trækilder omfattet af SVL
 5.3.1.
 Træ fældet i Honduras
 5.3.2.
 Importeret træ
 5.3.3.
 Træ, der ikke er omfattet af denne aftale
 5.4.
 Aktører omfattet af SVL
 6.
 VERIFIKATION AF OVERENSSTEMMELSE MED DEFINITIONEN AF LOVLIGHED
 6.1.
 Principper for verifikation af lovlighed
 6.1.1.
 Institutioner involveret i verifikation af lovlighed
 6.1.2.
 Verifikationsprocedurer baseret på lovlighedsoversigter
 6.1.3.
 Metoderne til verifikation af lovlighed
 6.1.4.
 Informationssystemer og verifikationsfunktioner
 6.1.5.
 Princip for risikostyring
 6.1.6.
 Revision af lovlighed, som resulterer i et certifikat for overholdelse af lovgivningen
 6.2.
 Aktørers forpligtelse med hensyn til verifikation af lovlighed
 7.
 VERIFIKATION AF FORSYNINGSKÆDEN FOR TRÆ OG TRÆPRODUKTER
 7.1.
 Principper for verifikation af forsyningskæden
 7.2.
 Identifikation af træprodukter
 7.3.
 Angivelse af oplysninger fra aktører i forsyningskæden
 7.4.
 Verifikation af importerede træprodukter
 7.5.
 Verifikation af træprodukter i transit
 7.6.
 Verifikation af konfiskerede træprodukter
 7.7.
 Verifikation af træprodukter, som stammer fra arealer, der er genstand for en ændring i anvendelse
 8.
 ANERKENDELSE AF PRIVAT CERTIFICERING
 9.
 HÅNDTERING AF TILFÆLDE AF MANGLENDE OVERHOLDELSE AF SVL
 10.
 MEKANISMER TIL BEHANDLING AF KLAGER
 10.1.
 Indledning
 10.2.
 Formål
 10.3.
 Typer af mekanismer til behandling af klager
 10.4.
 Fastlæggelse af mekanismer til behandling af klager og styringsprincipper
 11.
 HØRING, DELTAGELSE OG KOORDINERING AF MEKANISMER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF SVL
 11.1.
 Det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen
 11.2.
 Teknisk udvalg
 11.3.
 Interinstitutionelt sekretariat for gennemførelsen af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale (SIIAVA)
 11.4.
 National strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI) og dens forbindelser til denne aftale
 12.
 TILSKYNDENDE, SALGSFREMMENDE, BESKYTTENDE OG AFBØDENDE FORANSTALTNINGER UDVIKLET TIL


text:
AT INDDRAGE SEKTORENS FORSKELLIGE AKTØRER I GENNEMFØRELSEN AF SVL
 Tillæg 1
 Led i forsyningskæden (nåleskov)
 Tillæg 2
 Led i forsyningskæden (løvskov)
 1. INDLEDNING
 1.1. Generel baggrund
 Latinamerika har den højeste afskovningsgrad i verden, og Honduras har en af regionens højeste årlige afskovningsgrader. Der er mange årsager til afskovning og skovforringelse, primært af spredning af ekstensivt kvægopdræt og monokulturer (f.eks. oliepalme), ulovlig skovhugst i form af rydning, skovbrande og ikkebæredygtig skovhugst.
 De konsekvenser og negative følgevirkninger som ses ved ødelæggelse og nedbrydning af skove som følge af ulovlig skovhugst og omlægningen af regnskov til landbrugsjord medfører en reduceret biodiversitet samt begrænsning eller tab af den naturlige modstandsdygtighed i skovens økosystemer. Der er også de økonomiske tab, der skyldes manglende betaling af afgifter og skatteunddragelse.
 1.2. Formålet med Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL)
 Formålet med SVL er at forbedre forvaltningspraksissen i landets skovbrugssektor, og sikre at alle aktører i forsyningskæden overholder lovgivningen fuld ud.
 Dette mål omfatter overdragelse af skovbrugsrettigheder, fældning af råmaterialer, transport af tømmer, primær forarbejdning og sekundær forarbejdning af og handel med træprodukter på både indenlandske og internationale markeder på grundlag af anvendelsen og håndhævelsen af den nuværende lovgivning og forbedringen af de eksisterende offentlige kontrolsystemer.
 1.3. Nye værktøjer og elementer til forbedring af skovforvaltning.
 Selv om licensering af lovligt træ i henhold til FLEGT er en central målsætning i forhandlingsprocessen og gennemførelsen af den frivillige partnerskabsaftale, er det ikke det eneste forventede resultat. For de licenser, der skal udstedes, og til at opfylde forventningerne hos Honduras og EU med hensyn til at forbedre skovforvaltningen og fremme den lovlige handel med tømmer skal der udvikles nye værktøjer til at styrke verifikation af lovlighed. Af denne grund foreslås der i aftalen en række nye og innovative elementer, der forventes at have en positiv indvirkning på forvaltningen af skovbrugssektoren. Dette sæt elementer, der allerede anvendes, eller som skal udarbejdes, udgør det honduranske system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL). Disse elementer på både organisatorisk og institutionelt plan omfatter navnlig:
 Definition af lovligt træ
 a)
 Etablering af lovkrav, som indgår i lovlighedsoversigterne for alle trækilder, der forsyner det indenlandske marked, og eksport til alle destinationer, herunder importeret træ.
 Forsyningskædekontroller
 b)
 Milepæl i denne aftale: Udvikling og gennemførelse af IT-systemet til sporbarhed af træ (SIRMA): forbedret kontrol og kontrol af mængden af træ i forsyningskæden, takket være sammenhæng med andre informationssystemer (både interne ICF-systemer og systemer, der anvendes i andre institutioner) og til informationsudveksling med andre lande (mellemlang sigt).
 c)
 Udveksling og sammenholdelse af oplysninger mellem SIRMA og Honduras' automatiske system for toldindtægter (SARAH) (mellemlang sigt).
 d)
 Milepæl i denne aftale: Indførelse af rettidig omhu for alle aktør. Integration i de retlige rammer af en forpligtelse, der mindsker risikoen for, at aktører ikke overholder kravene til et minimum, uanset om produktet er købt lokalt eller i udlandet (mellemlang sigt).
 Verifikationsprocedurer
 e)
 Strengere anvendelse af alle bestemmelser, der indgår i lovlighedsoversigterne (lang sigt).
 f)
 Styrkelse af kontrollerne med fældning i skovområder omfattet af rednings- og genopretningsplaner, navnlig når en


text:
større indsats er nødvendig for at kunne overvåge hele forsyningskæden (lang sigt).
 g)
 Konsolidering af det nationale skovbrugsinformationssystem (SNIF) for at skabe en effektiv og passende forbindelse til andre dermed forbundne institutioner og også at give brugere adgang til oplysninger, der er af interesse for dem (mellemlang sigt).
 h)
 Milepæl i denne aftale: Oprettelse og forvaltning af en database for aktørernes manglende overholdelse af SVL's krav (mellemlang sigt).
 i)
 Milepæl i denne aftale: Gennemførelse af en risikobaseret revision af lovlighed for at kontrollere, at alle aktører opfylder SVL's indikatorer og krav (mellemlang sigt).
 j)
 Milepæl i denne aftale: Udarbejdelse af et certifikat for overholdelse af lovgivningen — som følge af revisionen af lovlighed — som bevis for overholdelse af SVL's krav (mellemlang sigt).
 k)
 Anerkendelse af privat frivillig certificering, som er underlagt bestemmelser om ækvivalens med lovlighedsoversigterne. I betragtning af de procedurer, der er fastsat i afsnit 8 kan lovlige, skovforvaltningscertifikater og/eller certifikater for håndteringskæden udstedt af akkrediterede certificeringsorganer accepteres som bevis for delvis eller fuldstændig overholdelse af indikatorerne for lovlighed for at undgå dobbeltarbejde og med henblik på at forenkle denne verifikation (mellemlang sigt).
 FLEGT-licensprocedurer
 l)
 Udstedelse af FLEGT-licenser ved at sikre overholdelse af SVL's krav til alle forsendelser af træ til EU. Kravene til udstedelse af H-legal-licenser skal også opfyldes for træ, der eksporteres til andre lande (mellemlang sigt).
 Uafhængig revision
 m)
 Uafhængig revision af systemet for at sikre troværdigheden af alle elementer i SVL og foreslå tilpasninger for at afhjælpe eventuelle konstaterede svagheder (mellemlang sigt).
 n)
 Milepæl i denne aftale: Oprettelse af et interinstitutionelt sekretariat til gennemførelse af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale (SIIAVA) med henblik på at koordinere aktiviteter og input fra forskellige statslige institutioner, der er involveret i udviklingen og gennemførelsen af SVL. Dette organ bliver et forum for dialog og koordinering for sammen med andre organer, såsom det tekniske udvalg, at sikre en vellykket gennemførelse af aftalen på en interaktiv og meningsudvekslende måde, således at alle berørte parter inddrages, samt at de er bevidste om og fast besluttet på at forbedre skovforvaltningen (kort sigt).
 o)
 Milepæl i denne aftale: Gennemførelsen af frit, forudgående og informeret samtykke (FPIC) i skovbrugssektoren i henhold til den tilsvarende lovgivning, når den er i kraft (mellemlang sigt).
 p)
 Intensivering af bestræbelserne på at overdrage skovarealer uden skøder til staten, med fokus på legalisering (»regularización« og »saneamiento jurídico«) af de arealer, der ikke ejes af staten, og som er omfattet af fælles skovforvaltningskontrakter udstedt af ICF (lang sigt).
 q)
 Intensivering af bestræbelserne på at legalisere oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras' ejerskab af jord, som gennem generationer har tilhørt dem (lang sigt).
 r)
 Styrkelse af den institutionelle kapacitet i ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS) og det honduranske institut for social sikkerhed (IHSS) ved at give dem de nødvendige ressourcer til effektivt at kunne lette og overvåge indikatorerne og metoderne til verifikation af lovlighedsoversigter (lang sigt).
 s)
 Kapacitetsopbygning hos traditionelle aktører i sektoren, hvad angår overholdelse af lovgivningen (lang sigt).
 2. DEN HONDURANSKE LOVGIVNING, DER GÆLDER FOR SVL
 De retlige rammer


text:
for træprodukter i Honduras har flere forskellige elementer bestående af internationale konventioner og traktater (regionale og regionseksterne), republikkens forfatning, sekundær lovgivning og andre standarder, der især anvendes af forskellige statslige institutioner afhængigt af deres kompetenceområde. De institutioner, der er involveret i SVL, samarbejder med hinanden for at kontrollere lovligheden af Honduras' træprodukter.
 Lovlighedsoversigterne i bilag II og nedenfor beskriver de vigtigste retlige instrumenter vedrørende forskellige elementer af lovlighed og SVL, som vil blive verificeret før hver FLEGT-licens udstedes.
 2.1. Internationale konventioner og traktater
 —
 Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk i selvstændige lande.
 —
 Konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter.
 —
 De Forenede Nationers Konference om miljø og udvikling.
 —
 De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, og navnlig Parisaftalen fra 2015, som er blevet det vigtigste internationale instrument til håndtering af klimaændringer.
 2.2. Regionale konventioner og traktater
 —
 Konvention om bevaring af biodiversitet og beskyttelse af naturområder i Mellemamerika. Formålet med denne konvention er at bevare så meget jord som muligt og havets biologiske mangfoldighed i den mellemamerikanske region. Den blev undertegnet i Managua i Nicaragua i 1992 af præsidenterne for republikkerne Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama.
 —
 Mellemamerikansk Alliance for bæredygtig udvikling (ALIDES). Dette er en regional strategi for koordinering og høring af interesser, udviklingsinitiativer, ansvarsområder og harmonisering af rettigheder, der blev undertegnet i 1994 af præsidenterne og repræsentanterne for republikkerne i Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama.
 —
 Regional konvention om forvaltning og bevaring af skovenes økosystemer og for udvikling af skovplantager. Formålet med denne konvention er at fremme nationale og regionale mekanismer for at undgå ændringer i anvendelsen af områder med skovareal beliggende på jord med potentiale i skovbruget og genoprette arealer med skovrydning. Den blev undertegnet i Guatemala City, Guatemala i 1993 af udenrigsministrene fra republikkerne Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama.
 2.3. National lovgivning om bæredygtig forvaltning af naturressourcer
 —
 Dekret nr. 131-1982, Republikken Honduras' forfatning.
 —
 Dekret nr. 181-2009, generel vandlov.
 2.4. National lovgivning om arbejdsmarkedsforhold
 —
 Aftale nr. 101-JD-71, gennemførelsesforordning om loven om social sikring.
 2.5. National lovgivning om betaling af statslige og kommunale skatter for eksport af træprodukter
 —
 Dekret nr. 170-2016, skatteloven.
 —
 Dekret nr. 194-2002, lov om økonomisk balance og social beskyttelse.
 —
 Resolution nr. 223-2008 om den mellemamerikanske ensartede toldlov (CAUCA).
 —
 Finansministeriets aftale nr. 0630, gennemførelsesforordning for loven om indtægter i udenlandsk valuta fra eksport.
 2.6. National lovgivning om administrative procedurer, gennemsigtighed og offentlighedens deltagelse
 —
 Dekret nr. 170-2006, lov om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger.
 —
 Dekret nr. 152-1987, lov om administrative procedurer og gennemførelsesforordningen hertil.
 2.7. National lovgivning, der anvendes af retsembedsmænd
 —
 Dekret nr. 144-1983, Honduras' straffelov.
 3. ELEMENTER I SVL
 SVL omfatter følgende:
 1)
 En definition af lovligt træ, som klart fastlægger aspekterne af lovgivningen, som SVL systematisk vil søge bevis for overensstemmelse med, uanset bestemmelsesmarkedet for produkterne.
 2)
 Forsyningskædekontroller til at spore træ fra skovbrug eller importstedet til det sidste led i


text:
forsyningskæden.
 3)
 Verifikationsprocedurer for at sikre og dokumentere overholdelse af alle elementer i definitionen af lovlighed og forsyningskædekontroller.
 4)
 Procedurer for udstedelse af FLEGT-licenser for træprodukter, der er bestemt for Unionen.
 5)
 Uafhængige revisioner for at sikre, at systemet er så effektivt, som det burde være, i henhold til aftale mellem parterne.
 3.1. Definition af lovlighed
 Lovligheden af træet i denne aftale er defineret i bilag II. Nævnte bilag er tæt forbundet med de andre bilag som en del af SVL. Den omfatter en definition af lovkravene i henhold til den frivillige partnerskabsaftale, der er knyttet til de udfordringer for skovforvaltning, som aktører i sektoren har udpeget i en national dialog.
 Den detaljerede definition af lovlighed i lovlighedsoversigterne udgør grundlaget for kontrollen af de forskellige forsyningskædeaktørers overholdelse af indikatorerne, metoderne til verifikation og kravene til sporbarhed samt de relevante institutioners overvågning og kontrol. Uafhængige revisioner skal sikre, at systemet er så effektivt, som det burde være.
 3.2. Verifikation af overholdelsen af definitionen af lovlighed
 Verifikation af lovlighed:
 —
 sikrer, at træprodukter er lovlige. Dette betyder, at alle indikatorer omfattet af lovlighedsoversigterne er opfyldt af aktørerne inden for deres kompetenceområde i skovbrugssektoren
 —
 sikrer behandling af tilfælde af manglende overholdelse og anvendelse af korrigerende eller forebyggende foranstaltninger
 —
 kræver utvetydigt bevis for, at træprodukter og tilknyttede aktiviteter opfylder kravene i henhold til definitionen af lovlighed
 —
 påviser overensstemmelse ved fysisk kontrol og dokumentkontrol og gennem kontrol af systematisk indsamlede oplysninger og data, der er verificeret på forskellige punkter i forsyningskæden
 —
 dokumenterer procedurer og registrer dokumentation for at give den licensudstedende myndighed mulighed for at vurdere lovligheden af en forsendelse, inden der udstedes en FLEGT- eller en H-legal-licens, og
 —
 definerer og dokumenterer klart funktionerne og ansvaret for alle institutioner, der er involveret i verifikationsprocessen.
 Staten Honduras vil via sine specialiserede institutioner og en verifikationshåndbog, der er godkendt af det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen (det fælles udvalg), få metodologier og metoder til at kontrollere overensstemmelsen med lovkrav inden for sektorens forskellige aktører og operatører. Disse metodologier og verifikationsmetoder er anført i afsnit 6.1.4.
 Systemet muliggør påvisning af eventuelle mangler og tilfælde af manglende overholdelse, fastsætter pålæggelse af sanktioner, hvor det er relevant, stiller forslag om nødvendige afhjælpende foranstaltninger, hvor det er relevant, og giver sikkerhed for, at foranstaltninger til at udbedre disse mangler vil blive truffet.
 De institutioner, der er involveret i SVL har IT-værktøjer og protokoller til at verificere overholdelsen af indikatorerne i lovlighedsoversigterne, som er beskrevet mere detaljeret i afsnit 4.
 Lovlighedsverifikation omfatter konkrete foranstaltninger på stedet, såsom kontrolbesøg og teknisk revision samt rutinemæssige inspektioner for at verificere overholdelsen af tekniske og administrative standarder, der udføres af de relevante myndigheder afhængigt af den pågældende indikator.
 Kontrol på vejene og kontrolposter gennemføres også med støtte fra retsembedsmænd (1) og samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder — honduranske væbnede styrker (FFAA), det nationale forebyggende politi, MP, PGR — for at kontrollere overensstemmelsen med lovgivningen på området for transport af træprodukter, og at der til enhver tid foretages indberetning til de


text:
kompetente myndigheder med henblik på at træffe de nødvendige foranstaltninger.
 Civilsamfundsorganisationer, dvs. rådgivende råd vedrørende skovbrug, beskyttede områder samt vilde dyr og planter (CCF'er) (2), gennemfører i fællesskab sociale tilsyn for at sikre overensstemmelse med de tekniske og administrative bestemmelser for gennemførelsen af forvaltningsplaner og driftsplaner samt andre autorisationer til skovning. CCF'er kan aflægge rapport om deres konklusioner og henstillinger til SIIAVA, til den frivillige FLEGT-partnerskabsaftales fælles udvalg for gennemførelse af aftalen eller dens tekniske afdelinger, til denne aftales uafhængige revisionsafdeling og til den brede offentlighed.
 Verifikationshyppigheden fastsættes ved brug af en risikobaseret tilgang under hensyntagen til kompetence- og ansvarsfordelingen mellem de offentlige institutioner, som er involveret i forsyningskæden og administrative registre (bøder, klager og andet), der antyder en risiko for ulovlighed. Skovbrugsaktører samt tjenesteudbyderne selv har taget højde for disse risici i betragtning. Hyppigheden af verifikationen af de forskellige offentlige institutioner vil blive beskrevet i håndbogen for verifikation af lovlighed, der er angivet i afsnit 6.1.
 De institutioner, der har ansvar for verifikation af lovlighed, vil have filer med kontrolmetoder, der indeholder både digitale dokumenter og papirudskrifter (billeder, geografiske oplysninger osv.). Disse registre vil indeholde en kronologisk rækkefølge af dokumenterede fakta. Af sikkerhedsmæssige årsager har statslige institutioner en digital kopi af disse filer som backup. Alle disse filer, i overensstemmelse med bilag IX, er offentlige dokumenter, for så vidt som loven om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger er af den opfattelse, at de er offentlige oplysninger.
 Kontrol af overholdelse af lovgivningen er en afgørende fase i eksporten af træprodukter og omfatter udstedelse af FLEGT- og H-legal-licenser, da den er et bevis for overholdelse.
 3.3. Forsyningskædekontroller
 Sporbarhed af træ er en af forudsætningerne for SVL i overensstemmelse med Honduras' retlige rammer. ICF har værktøjer til overvågning af forsyningskæden, såsom bl.a. SNIF og SIRMA. Begge systemer er allerede i drift, men nye moduler er planlagt i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i denne aftale. De anses derfor for at være under udarbejdelse, og udviklingen af visse funktioner er inkluderet i de supplerende foranstaltninger i bilag VIII.
 Udgangspunktet for overvågning af forsyningskæden er autorisationen til skovning for træ, der er fældet i Honduras, og den fælles toldangivelse for træprodukter, der importeres i Honduras.
 Autorisationer til skovning, transporttilladelser og fragtbreve, produktionsrapporter, indgående og udgående produkter og leveringsmeddelelser for fakturaer, der er godkendt af SAR, samt fælles toldangivelser er de vigtigste dokumenter til overvågning af produktstrømmene af træ under SVL. Disse dokumenter vil blive registreret i SNIF og SIRMA, når disse systemer er fuldt udviklet, hvilket gør det muligt at beregne den mængde træ, der er i omløb i hvert led af forsyningskæden, som beskrevet i afsnit 7.1.
 Myndighederne anvender to metoder til dataverifikation: validering og afstemning. Validering består i at sammenligne og modstille data fra aktøren med data indsamlet af regeringsrepræsentanter, som det fremgår af kolonne 3.1 i tillæg 1 og 2.
 Dataafstemning består i at sammenligne og analysere data indberettet mellem et led i forsyningskæden og det næste med henblik på at afsløre forskelle, der indikerer forekomst af ukontrolleret


text:
eller ulovligt træ. Dataafstemning er vist i kolonne 3.2 i tillæg 1 og 2.
 Korrekt tilsyn og anvendelse af klart definerede procedurer for validering og afstemning i hver fase af forsyningskæden spiller en afgørende rolle for at sikre, at træet, der flyttes fra et sted til et andet, er lovligt, således at man undgår, at lovligt træ på markedet kontamineres af træ fra ukontrollerede eller ulovlige kilder.
 3.4. Licensprocessen for FLEGT og H-legal
 Udstedelse af FLEGT- og H-legal-licenser finder sted efter positiv og endelig verifikation af overholdelsen af alle krav vedrørende definitionen af lovlighed og overvågning med forsyningskæden for træprodukter.
 FLEGT-licensen er det endelige obligatoriske krav for træprodukter, der er opført på listen over produkter, der er aftalt mellem parterne, som fastsat i bilag I til denne aftale, der skal eksporteres fra Honduras til et EU-land. For eksport til lande uden for Unionen gennemføres samme lovlighedsverifikation. Forskellen er, at der her kræves en H-legal-licens i stedet for en FLEGT-licens.
 Bilag IV beskriver proceduren for udstedelse af FLEGT-licenser. Eksportøren indgiver FLEGT-licensen til toldanmeldelse ved eksport til Unionen eller H-legal-licensen ved eksport til andre markeder uden for Unionen sammen med de øvrige dokumenter, der kræves af toldmyndighederne.
 3.5. Uafhængig revision
 Uafhængig revision er et uundværligt element i SVL, da det opretholder systemets troværdighed. Den uafhængige revision kontrollerer, at de indførte mekanismer i SVL til at bevise lovligheden af i alle led i forsyningskæden for træprodukter (herunder skovhugst, transport, primær forarbejdning, sekundær forarbejdning og handel) fungerer, og at de fuldt ud opfylder alle kravene til og bestemmelserne for forsyningskæden fastsat af den FLEGT- og H-legal-licensudstedende myndighed.
 Den uafhængige revision er en del af SVL og skal foretages før påbegyndelsen af FLEGT-licenseringen. Revisionsprocedurer og gennemførelsen heraf vil blive fastlagt mere detaljeret i løbet af den forberedende og organisatoriske fase af denne aftale.
 Anvendelsesområde og principper for revisionerne er defineret i kommissoriet for uafhængige revisioner i bilag VI.
 4. INSTITUTIONAL RAMME OG ROLLE FOR AKTØRE, DER ER INVOLVERET I GENNEMFØRELSEN AF SVL
 I dette afsnit beskrives rollen for de forskellige aktører, der er involveret i gennemførelsen af SVL. Det beskrives, hvorledes de, i overensstemmelse med deres respektive ansvarsområder, støtter eller i praksis gennemfører kravene i denne aftale eller udfører den nødvendige verifikation for at sikre overholdelsen af disse krav, og hvordan de samarbejder med og supplerer hinanden for at sikre lovligheden af træprodukter.
 I forbindelse med finansieringen af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale skal institutioner, private aktører og civilsamfundet, herunder sammenslutninger af skovlandbrug og repræsentanter for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras foretage en kritisk gennemgang af deres kapacitet i lyset af deres ansvar for verifikation af lovlighed og overholdelse. Bilag VIII omhandler alle aspekter af at styrke de tekniske og institutionelle kapaciteter, der er angivet i dette afsnit.
 Kendskabet til og hensigtsmæssig forvaltning af hele processen, der kræves for at gennemføre SVL, de institutionelle mål for deltagelse og god praksis, den enkelte aktørs ansvar og korrekt interinstitutionel koordinering kræver et højt niveau af uddannelse og kapacitetsopbygning. Derfor blev supplerende foranstaltninger medtaget


text:
i bilag VIII for at opbygge kapaciteten hos de aktører, der er involveret i denne aftale.
 Afsnit 11 indeholder de koordineringsorganer, som f.eks. det interinstitutionelle sekretariat for gennemførelsen af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale, som vil blive etableret eller videreført for at gennemføre SVL. For at bekræfte de institutionelle aftaler om gennemførelse af denne aftale vil der blive indgået en eller flere aftalememoranda mellem offentlige institutioner, der som minimum omfatter: det nationale institut for skovbevaring og udvikling, beskyttede områder og vilde dyr og planter (ICF), indtægtsforvaltningen (SAR), sammenslutningen af honduranske myndigheder (AMHON), institut for ejendomme (IP), det nationale landbrugsinstitut (INA), ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS), det honduranske institut for social sikring (IHSS), ministeriet for energi, naturressourcer, miljø og minedrift (MiAmbiente), ministeriet for landbrug og husdyravl (SAG), afdelingen for toldindtægter (DARA), det nationale forebyggende politi, der rapporterer til ministeriet for sikkerhed (SSN), statsadvokaten (MP), anklagemyndigheden (PGR), højesteret (CSJ), de honduranske væbnede styrker (FFAA), der rapporterer til forsvarsministeriet (SEDENA), det nationale direktorat for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras (DINAFROH), instituttet for adgang til offentlige oplysninger (IAIP), og den nationale menneskerettighedskommission (CONADEH).
 Der vil også blive udarbejdet samarbejdsaftaler for at sikre passende koordinering mellem disse institutioner baseret på og som følge af eksemplet med nuværende aftaler, såsom den interinstitutionelle aftale for legalisering og ejerskab af jord, underskrevet af INA, IP og ICF i oktober 2015.
 I betragtning af at manglende defineret ejerskab er en af de underliggende årsager til den udbredte svage forvaltningspraksis i skovbrugssektoren, under denne aftales bestemmelser om ejerskab og legalisering af jord, behandles både i bilag II om lovlighedsoversigter, der anfører specifikke indikatorer vedrørende dette emne, og i bilag VIII om supplerende og understøttende foranstaltninger, i henhold til hvilke en særlig plan om legalisering af jordbesiddelse er etableret, efter aftale mellem parterne for at fremskynde legalisering i henhold til de prioriteter, der er fastlagt i denne aftale.
 Den særlige plan om legalisering af jordbesiddelse fokuserer på ejerskab af nationale skovområder og beskyttede områder. I sidstnævnte tilfælde handler det kun om stødpudezoner, hvis skovning til staten er tilladt for at sikre den nødvendige retssikkerhed og skabe forudsætningerne for de fælles skovforvaltningskontrakter, der er underskrevet, eller som skal underskrives med lokalsamfund bosat i disse områder. Dette giver også mulighed for indgåelse af brugsretsaftaler for brugere eller lejere af jorden. Brugsretsaftalen er et retligt instrument, der, samtidigt med at statens ejerskab af jord fastholdes, giver lejere retssikkerhed med henblik på at få økonomiske, økologiske og sociale fordele, forbedre livskvaliteten og rationel udnyttelse af naturressourcerne i overensstemmelse med gældende lovgivning. Formålet med disse aktiviteter er at styrke skovbrugsforvaltning og arealanvendelsesplanlægning.
 Vedrørende spørgsmål om jordbesiddelse og legaliseringsprocessen samt den ledende rolle for de tre nævnte institutioner — INA, IP og ICF — bør der lægges vægt på en koordinering mellem dem og det honduranske institut for kaffe (IHCAFE), hvilket har til formål at øge det socioøkonomiske afkast, som honduranske kaffeproducenter skaber ved at forbedre konkurrenceevnen for produktionskæden for kaffe.
 Koordinering mellem disse fire institutioner skal fokusere på at opnå forståelse for processen vedrørende udstedelse


text:
af skøder for kaffeproducenterne i nationale skovområder på en måde, der respekterer skovarealer, beskyttede områder og afvandingsområder for at forhindre udstedelse af nye skøder, der resulterer i yderligere ødelæggelse og nedbrydning af skovarealer og miljøet.
 4.1. Aktører involveret i gennemførelsen af SVL
 De statslige institutioner, der er direkte involveret i gennemførelsen af SVL, og i prioriteret rækkefølge, ICF, som leder af processen, er skovbrugstilsynsinstitutionen, der gennemfører national politik om bevaring og udvikling af skove, beskyttede områder samt vilde dyr og planter. Den koncentrerer sine aktiviteter om administration og forvaltning af skovressourcer, beskyttede områder samt vilde dyr og planter — herunder beskyttelse, genopretning, fældning, bevaring og fremme — med henblik på at opfordre til bæredygtig udvikling og således støtte de sociale, økonomiske, miljømæssige og kulturelle interesser i landet.
 De øvrige institutioner, der er direkte involveret i gennemførelsen af SVL, er angivet i afsnit 4.2, opført i henhold til antal indikatorer og verifikationsmetoder, som de er ansvarlige for i henhold til lovlighedsoversigterne, i form af bl.a. registrering og kontrol af afgifter, ejendomsrettigheder, social sikring og miljøet. Beskrivelsen og indikatorerne i lovlighedsoversigterne, som hver institution er ansvarlig for, og de ressourcer, der kræves for hver af dem, vil blive beskrevet i verifikationsrapporten, der er godkendt af det fælles udvalg som fastsat i bilag II.
 Følgende institutioner og aktører er også involveret i SVL:
 Retsembedsmænd og de retshåndhævende myndigheder (nationalt forebyggende politi, FFAA, PGR og MP) er ansvarlige for forebyggelse, kontrol og retshåndhævelse. IAIP håndterer spørgsmål vedrørende offentlig information og gennemsigtighed.
 Det nationale direktorat for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras (DINAFROH) rapporterer til ministeriet for social inddragelse (SEDIS) og ønsker at forbedre livskvaliteten for de oprindelige folk og den afroamerikanere befolkning i Honduras gennem produktiv økonomisk, kulturel, politisk og social udvikling.
 Private skovbrugsaktører er aktører, der udfører aktiviteter langs hele forsyningskæden, og som opfylder indikatorerne i lovlighedsoversigterne og udfylder de nødvendige supplerende dokumenter. De gennemfører de nødvendige og passende kontroller for at sikre lovligheden af træ, som de behandler, og de er underlagt krav om mekanismer til verifikation af lovlighed, som de forskellige statslige institutioner gennemfører alt afhængigt af deres kompetencer. Denne gruppe af aktører omfatter fysiske og juridiske personer, der ejer skov; mikrovirksomheder, små, mellemstore og store virksomheder i skovbrugssektoren; industrielle skovarbejdere; private certificeringsorganer; samfundsgrupper osv. Disse aktører skal ligeledes give tilladelse til socialt tilsyn fra civilsamfundsorganisationer via CCF'er i forbindelse med de statslige institutioner.
 Civilsamfundsorganisationer omfatter med henblik på anvendelsen af denne aftale, CCF'er, der opererer på lokalt, kommunalt, regionalt og nationalt plan, ikkestatslige udviklingsorganisationer og andre, som er aktive deltagere i tilsyn med skovressourcer og deres indvirkning på befolkningen, og som udøver socialt tilsyn med aktiviteterne for både myndigheder og aktører. Med henblik herpå anvender de procedurer og protokoller for behandling af klager som beskrevet i afsnit 10.3.
 Oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras er gennem deres ledende organer og organisationer, involveret i socialt tilsyn og gennemførelse af mekanismer og procedurer for frit, forudgående og informeret samtykke. De drager fordel af legaliseringsprocesserne for skovarealer, der styres af specialiserede statslige institutioner


text:
til anerkendelse af deres fordring gennem generationer på jord. Når oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras er involveret i kommercielt skovbrug som aktører, er de underlagt SVL's procedurer.
 4.2. Statslige institutioner
 Ti statslige institutioner er direkte involveret i lovlighedsoversigterne for denne aftale. For at lette udstedelsen af certifikater for overholdelse af lovgivningen for alle aktører, der overholder indikatorerne i lovlighedsoversigterne og SVL's krav, vil alle institutioner, der er involveret i denne aftale, give oplysninger til ICF's organ til verifikation af lovlighed om overholdelse af de indikatorer, der hører under deres ansvarsområde. Denne forpligtelse gælder også for de forskellige ICF-organer.
 Følgende er en præsentation af hver af de institutioner, der er involveret i lovlighedsoversigterne, opdelt efter antallet af indikatorer og midler til verifikation inden for deres ansvarsområde.
 4.2.1. Det nationale institut for skovbevaring og udvikling, beskyttede områder og vilde dyr og planter (ICF)
 ICF er tilsynsinstitutionen for skovbrugssektoren. Den gennemfører national politik om bevaring og udvikling af skove, beskyttede områder og vilde dyr og planter og har beføjelse til at udarbejde programmer, projekter og planer og skabe de tekniske og driftsmæssige administrative enheder, der er nødvendige for at opfylde formålet med og målene for loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter. Den har også funktioner i tilknytning til håndhævelse af andre love, som f.eks. ejendomsloven, den generelle vandlov og den generelle miljølov.
 ICF's aktivitet fokuserer på administration og forvaltning af skovressourcer, beskyttede områder samt vilde dyr og planter, herunder beskyttelse, genopretning, hensigtsmæssig anvendelse, bevaring og fremme heraf med henblik på at fremme bæredygtig udvikling korrekt i forbindelse med landets sociale, økonomiske, miljømæssige og kulturelle interesser.
 4.2.2. Indtægtsforvaltningen (SAR)
 Til registrering af og kontrol med skatter arbejder indtægtsforvaltningen (SAR) i en centraliseret samordning med ICF for at sikre, at aktørerne i skovens produktionskæde opfylder deres skattemæssige forpligtelser.
 Ifølge lovlighedsoversigterne er de vigtigste ansvarsområder i SAR — som trådte i stedet for bestyrelsen for indkomst (DEI) — overholdelsen og håndhævelsen af nationale og internationale skatteregler og forvaltning af opkrævningen af told og afgifter, der er fastsat i diverse love.
 4.2.3. Kommuner
 De kommunale myndigheder er de ledelsesmæssige og administrative organer for deres respektive kommuner, og deres mål er at sikre velfærd for lokale beboere, fremme integreret udvikling og beskytte miljøet.
 Kommunerne har en dobbelt rolle i SVL: for det første opfylder de deres forpligtelser i lovlighedsoversigterne som ejere af kommunale skovarealer og for det andet som lokale myndigheder ved at udarbejde og håndhæve kommuneskat. Kommunerne råder over skatte- og finansieringsadministrationssystemet (SAFT), et værktøj, der ud over at lette den interne kontrolproces, også indeholder fyldestgørende oplysninger om kommunale finanser.
 4.2.4. Institut for ejendomme (IP)
 IP er et decentraliseret statslig institution med beføjelser til registrering og identifikation af ejendom og ejere af ejendomme i hele landet; det fører det nationale register over alle handlinger og forhold vedrørende registrering af ejendom og ejerskab, herunder angivelse, anerkendelse, fremsendelse, overdragelse, beskatning og annullering af ejendomsrettigheder.
 4.2.5. Ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS)
 STSS har det overordnede ansvar for beskæftigelsespolitik og sociale beskyttelsessystemer for velfærd


text:
og social sikring for arbejdstagere og arbejdsgivere.
 4.2.6. Det honduranske institut for social sikring (IHSS)
 Det honduranske institut for social sikring er en selvstændig enhed med status som juridisk person og egne aktiver. Det er uafhængigt af de nationale skattemyndigheder. Siden sin oprettelse har det været ansvarligt for at lede, tilvejebringe og administrere social sikring til den erhvervsaktive befolkning i Honduras. I henhold til republikkens forfatning er regeringen, arbejdsgivere og arbejdstagere forpligtet til at bidrage til finansiering, forbedring og udvidelse af det sociale sikringssystem.
 Social sikring for arbejderklassen i Honduras hviler primært på den dækning, der tilbydes af IHSS som følge af dets store indflydelse på forvaltningspraksis inden for området sundhed og social sikring. Uden for landets største byer (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba og Puerto Cortés), hvor de største skovbrugsvirksomheder befinder sig, er IHSS ikke repræsenteret i andre centre i landet, og i endnu mindre grad i landdistrikter, hvor de fleste skovbrugsvirksomheder arbejder.
 4.2.7. Ministeriet for energi, naturressourcer, miljø og minedrift (MiAmbiente)
 MiAmbiente er ansvarlig for udformning, koordinering, gennemførelse og vurdering af politikker vedrørende miljøet, økosystemer, beskyttelse og udnyttelse af vandressourcerne, koordinering, beskyttelse af dyr og planter og overholdelse af vurderingen af miljøpåvirkningen fra primære og sekundære skovproduktvirksomheder.
 4.2.8. Det nationale landbrugsinstitut (INA)
 Eftersom INA i øjeblikket gennemgår en institutionel omstrukturering, er det endnu ikke klart, hvor det vil være beliggende, og dets nuværende funktioner kan ændre sig i fremtiden. Hvis alle funktioner, der er vigtige for SVL, og som i øjeblikket udføres af INA, overdrages til andre institutioner i fremtiden, vil disse nye institutioner formelt blive registreret i medfør af denne aftale som erstatninger for INA.
 INA er et kvasi-autonomt organ med ansvar for gennemførelse af landets landbrugspolitik, udstedelse af skøder for skovlandbrugsjord og ydelse af teknisk bistand til aktører i landdistrikterne og oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras ved at inddrage landbefolkningen i den integrerede udvikling af landet. INA er ansvarlig for registrering af ejerskab af landbrugsjord i samordning med ICF og IP i forbindelse med processer for legalisering af ejendomsretten til jord. I det særlige tilfælde med ejerskabsansøgninger vedrørende nationale skovarealer vil INA agere i samarbejde med ICF for at opretholde sådanne arealer til skovbrug; det tilkommer ikke INA at registrere ejerskab af skovarealer. En positiv teknisk udtalelse fra ICF er altid påkrævet for tildeling af ejerskab af skovområder.
 4.2.9. Ministeriet for landbrug og husdyravl (SAG)
 Ministeriet for landbrug og husdyravl koordinerer aspekterne vedrørende sektorspecifikke politikker, der gennemføres af institutioner, som udgør den offentlige landbrugssektor, navnlig de, der vedrører jordbesiddelse, støtte til landdistrikter, handel, skovbrug, agerbrug og husdyrbrug samt udvikling af landdistrikter og skove.
 Ministeriet for landbrug og husdyravl er ansvarlig for regulering af den internationale handel med vilde dyr og planter ved anvendelse af konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter. Inden for rammerne af denne aftale, berører dette træprodukter fra arter, der er omfattet af CITES.
 4.2.10. Afdelingen for toldindtægter (DARA)
 Regeringsdekret nr. PCM-083-2016 opretter den præsidentielle kommission for omfattende reform af toldsystemet og erhvervsorganisationer (COPRISAO). På nuværende tidspunkt og i


text:
løbet af den omfattende reform af toldsystemet og erhvervsorganisationerne vil underudvalget have direkte myndighed over afdelingen for toldindtægter (DARA).
 Under SVL er underdirektoratet for toldindtægter involveret i kontrollen og verifikationen af eksporterede og importerede træprodukter og træprodukter i transit. En grundig gennemgang af toldprocedurerne i forbindelse med eksport, der kan have en indvirkning på verifikationsmetodologien, bør afsluttes i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale med henblik på at identificere mulige mangler og svagheder.
 4.2.11. Statslige institutioner, der er indirekte involveret
 Nedenfor findes en beskrivelse af statslige institutioner, der er indirekte forbundet med SVL, dvs. at de ikke har det fulde eller direkte ansvar eller medansvar for verifikationen af indikatorerne i lovlighedsoversigterne, men de spiller dog en rolle som offentlige kontrolorganer, hvis funktioner er vigtige for at sikre den effektive udførelse af de centrale statslige institutioner og kommunale myndigheder i forbindelse med SVL.
 Særlige enheder, som f.eks. FFAA's nationale interinstitutionelle sikkerhedsstyrke (FUSINA) og den interinstitutionelle taskforce til bekæmpelse af miljøkriminalitet (FTIA) er operationelle organer for retsforfølgelse i forbindelse med miljøforbrydelser under den nationale strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI). Disse organer er oprettet midlertidigt af regeringen og har lettet interinstitutionel koordinering for at standse ulovlige handlinger og håndhæve miljølove. FTIA omfatter især ICF, MiAmbiente, retsembedsmænd og retshåndhævende myndigheder (MP, PGR, nationalt forebyggende politi og FFAA). Den ledes af ICF og fungerer som en interinstitutionel koordineringsmekanisme for gennemførelse af efterforskning, sanktioner og overvågning, navnlig i forbindelse med forbrydelser med stor indvirkning på miljøet. Erfaringerne, der er opnået med disse organer, vil fungere som en model, hvis der skal oprettes en permanent, langsigtet mekanisme. FUSINA ledes i mellemtiden af FFAA og handler i henhold til retskendelser.
 4.2.11.1. Nationalt forebyggende politi (PNP)
 Det nationale forebyggende politis rolle er at sikre, at indbyggere på Honduras' område frit kan udøve deres rettigheder og frihedsrettigheder ved at håndhæve love og forskrifter om beskyttelse af menneskeliv, bevaring af naturlandskabet og beskyttelse af miljøet, både i by- og landområder.
 Under SVL bistår PNP i forbindelse med kontrollen af transport af træprodukter sammen med ICF, retsembedsmænd og alle andre retshåndhævende myndigheder. PNP fungerer f.eks. ved transitkontrolposter langs ICF og SAR (grønne kontrolposter).
 4.2.11.2. Statsadvokaten (MP)
 Statsadvokaten repræsenterer samfundet og anlægger borgernes søgsmål ved domstolene; en af statsadvokatens opgaver er at efterforske miljøkriminalitet i overensstemmelse med de nuværende retlige instrumenter, der straffer miljømæssige handlinger, som udgør miljøkriminalitet i Honduras, og med internationale traktater.
 I skovbrugssektoren fungerer anklagemyndigheden gennem den særlige instans for retsforfølgelse af miljøkriminalitet (FEMA). Som repræsentant for det honduranske civilsamfund består dens vigtigste opgave i at efterforske, fremlægge dokumentation og rejse tiltale ved de honduranske domstole i strafferetlige sager, som forårsager skader på miljø, økosystemer, naturressourcer og folkesundheden.
 4.2.11.3. Anklagemyndigheden (PGR)
 Anklagemyndigheden er ansvarlig for at fremme, repræsentere og opretholde de rettigheder, der tilfalder staten i alle retssager, hvori den er part; den fungerer som statens særlige befuldmægtigede.
 4.2.11.4. Højesteret (CSJ)
 Beføjelsen til at udstede og fuldbyrde retsafgørelser tilfalder udelukkende republikkens domstole. Beføjelsen til at garantere retfærdighed tilfalder uafhængige dommere.


text:
4.2.11.5. Honduranske væbnede styrker (FFAA)
 FFAA er den nationale institution, hvis primære funktion er at forsvare Honduras' territoriale integritet og suverænitet med henblik på at bevare freden og den offentlige orden og håndhæve forfatningen.
 Siden 2006 har FFAA haft ansvaret for at støtte det arbejde, der udføres for at beskytte landets skove og økosystemer; dette sker gennem Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente (direktoratet for støtte til forvaltningen af økosystemet og miljøet) (C-9), hvorigennem de bistår de retshåndhævende kompetente myndigheder.
 4.2.11.6. Det nationale direktorat for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras (DINAFROH)
 Dette er den afdeling i ministeriet for social inddragelse (SEDIS), der har til formål at forbedre livskvaliteten for de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras gennem produktiv økonomisk, kulturel, politisk og social udvikling. Med koordineringen af ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS) og støtte fra DINAFROH har den honduranske regering nu iværksat en høringsproces, der vil danne grundlag for at udarbejde og vedtage en lov om frit, forudgående og informeret samtykke med alle organisationerne for Honduras' ni oprindelige folk og afroamerikanere Honduras, med støtte fra UNDP og FN's særlige rapportør om oprindelige folks rettigheder.
 4.2.11.7. Instituttet for adgang til offentlige oplysninger (IAIP)
 IAIP er et decentralt statsligt organ, som er ansvarligt for at fremme og lette borgernes adgang til offentlige oplysninger og for at regulere og overvåge institutionelle procedurer for at beskytte, klassificere og bevare offentlige oplysninger.
 Under SVL har IAIP bl.a. til opgave at sikre, at borgerne er i stand til at udøve deres ret til at deltage i forvaltningen af offentlige anliggender, og at der er gennemsigtighed i forbindelse med udøvelsen af offentlige funktioner og i forholdet mellem staten og privatpersoner. Oplysninger om skovbrugssektoren offentliggøres på IAIP's gennemsigtighedsportal og på ICF's portal og er nærmere beskrevet på portalen for hver enkelt institution. Endvidere indeholder bilag VIII en supplerende foranstaltning til at oprette et system til forvaltning af oplysninger bestemt for offentligheden.
 4.2.11.8. Den nationale menneskerettighedskommission (CONADEH)
 CONADEH overvåger overholdelsen af de rettigheder og garantier, der er fastsat i republikkens forfatning, verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre traktater og konventioner ratificeret af Honduras.
 4.2.11.9. Det nationale forskningssystem for skove, beskyttede områder og vilde dyr og planter (SINFOR)
 SINFOR er en offentlig og interinstitutionel platform oprettet ved loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter, der organiserer, fremmer og tilskynder til videnskabelig forskning inden for skovbrugssektoren, beskyttede områder, vilde dyr og planter og lignende, og som opfordrer til overførsel af knowhow og teknologi i Honduras.
 Dets rolle er bl.a. at tilvejebringe ajourførte oplysninger til udformning af politikker, regler og bestemmelser, der sikrer bæredygtighed og forvaltning af sektoren. I sit arbejde med planlægning og øget forskning i skove, beskyttede områder og vilde dyr og planter prioriterer SINFOR at søge forskningsmuligheder, der kan identificeres i nationale planer og strategier, f.eks. ENCTI og strategiske planer for de enkelte institutioner og andre initiativer vedrørende sektoren.
 4.3. Privat skovbrugssektor
 Under SVL omfatter aktører i den private skovbrugssektor dem, der med henblik på fortjeneste forvalter eller fremstiller råmaterialer, udvinder


text:
dem fra skoven, transporterer, forarbejder og markedsfører dem og deltager i eksport og import heraf.
 I betragtning af de mange forskellige organisationer, der er involveret, og omfanget af deres kommercielle aktiviteter er der oprettet flere klassificeringer. Skatteloven klassificerer dem som: i) fysiske personer; ii) juridiske personer, som omfatter professionelle partnerskaber og kommercielle virksomheder, kooperativer og andelsvirksomheder og generelt foreninger eller enheder, der i henhold til offentlig eller privat ret har status som juridiske personer; og iii) enheder, lokalsamfund, organisationer (oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, samfundsgrupper) eller retlige transaktioner, der udgør en funktionel eller aktiv enhed, selv hvis de ikke har status som en juridisk person.
 En anden kategori er den, der opstår som følge af det antal personer, der arbejder i den enkelte virksomhed: skovbrugsmikrovirksomheder, hvor de fleste er oprettet som familievirksomheder og beskæftiger højst fire personer; små skovbrugsvirksomheder beskæftiger 5-10 personer; mellemstore skovbrugsvirksomheder beskæftiger 11-100 personer; og store skovbrugsvirksomheder med over 100 ansatte.
 Loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter opstiller tre kategorier af virksomheder: en primær skovproduktvirksomheder, der foretager den indledende forarbejdning af rundtømmeret eller ethvert andet træmateriale eller andre råmaterialer fra skoven, en sekundær skovproduktvirksomhed eller skovbrugsforarbejdningsvirksomhed, der forarbejder produkter fra en primær skovproduktvirksomhed, endelig tømmerhandler eller trælaster, der markedsfører de forskellige træprodukter.
 Det skal bemærkes, at ovenstående beskrivelse kun gælder for den branche, der bruger nåletræ. I tilfælde af løvtræ er der på tidspunktet for denne aftales ikrafttræden ikke registreret nogen primære skovproduktvirksomheder i Honduras, og ingen skovproduktvirksomheder er i drift i Honduras. Desuden er tømmeret normalt udvundet fra skoven i form af groft tildannet træ i stedet for rundtømmer, fordi det er tildannet i skoven og trukket til indsamlingssteder med henblik på videre transport med motorkøretøjer til sekundære skovproduktvirksomheder eller til salg i tømmerhandler. Lagre eller samlecentraler er pr. definition steder, hvor træprodukter er stablet med henblik på efterfølgende overdragelse uden nogen ændring af deres ejerskab. I modsætning hertil er tømmerhandler steder, hvor tømmerhandelssejere køber træprodukter fra deres leverandører og sælger dem til deres kunder.
 I sine rutinemæssige inspektioner, og takket være de sociale tilsynsrapporter fra CCF'er, overvåger ICF regelmæssigt eventuelle ændringer i skovens produktionskæde, herunder nåle- og løvskove, skovplantager eller spredte træer uden for skove med henblik på at forebygge forekomsten af en skovbrugsvirksomhed, der ikke er omfattet af SVL. Hvis der i fremtiden sker ændringer i organiseringen af skovbrugssektoren som følge af gennemgangen af den gældende retlige ramme, skal SVL tilpasses, så det sikres, at alle trækilder af er omfattet.
 Det er disse virksomheder, der gennemfører produktionsprocesser, og det er derfor dem, der skal overholde indikatorerne og verifikationsmetoderne inden for deres egne kompetenceområder. Med henblik herpå anvender de passende og relevante interne kontroller vedrørende fældnings- og produktionslicenser, opfylder deres forpligtelser i forbindelse med beskæftigelse, miljø, skatter (både nationale og kommunale), transport, handel og alle andet, der er specificeret i de forskellige indikatorer. De er også forpligtede til at føre passende registre over de nødvendige supplerende dokumenter og anførte verifikationsmetoder.
 Ligeledes er organisationer i den private skovbrugssektor underlagt mekanismer til


text:
kontrol af overholdelse af lovgivningen, der er indført af de statslige institutioner i overensstemmelse med deres kompetencer.
 4.4. Civilsamfundsorganisationer
 Honduras' retlige ramme giver landets borgere ret og pligt til at deltage i og udøve social kontrol over foranstaltninger truffet af myndighederne. Skovbrugssektoren indeholder en bred vifte af civilsamfundsorganisationer med interesse i håndhævelse af lovgivningen, og de spiller en meget aktiv og effektiv rolle i verifikationsmetoden. Disse organisationer er:
 4.4.1. Lokale organisationer
 Loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter fastsætter organer til offentlig deltagelse, høring og støtte til ICF såsom CCF'er, som er organiseret og opererer på lokalt, kommunalt, regionalt og nationalt plan. ENCTI viser betydningen af disse organer for udførelsen af social kontrol, navnlig på kommunalt og lokalt plan, støtte til verifikation af skovforvaltningsplaner, årlige driftsplaner eller andre former for tilladelse samt for at fremme forbruget af lovligt træ. Dette sker i samarbejde med de statslige institutioner og navnlig ICF.
 4.4.2. Ikkestatslige udviklingsorganisationer
 En række indenlandske og internationale ikkestatslige udviklingsorganisationer (NGDO'er) (3) støtter skovbrugssektorens foranstaltninger på både institutionelt og territorialt niveau. Deres aktiviteter vedrører bl.a. organisation, kapacitetsopbygning for offentlige deltagelsesorganer på kommunalt og lokalt plan, politiske virkninger, social kontrol, teknisk støtte og forsvar af menneskerettigheder.
 I løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale vil NGDO'er udvikle deres egen metodologi til udførelse af sociale tilsynsopgaver. Rapporterne om denne sociale overvågning skal indgives til det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen samt andre organer, som træffer de nødvendige foranstaltninger. Dette vil udvikle et deltagelsessystem, der kan bidrage til den igangværende forbedring af forvaltningsprocedurer, der fastsættes ved denne aftale.
 Der vil også blive udviklet et system til behandling af klager, som vil støtte gennemførelsen af dette sociale tilsyn, der er beskrevet i afsnit 10 og 11.
 4.5. Oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras
 Honduras er hjemsted for ni oprindelige folk og afroamerikanske folk i Honduras. De fleste af disse folk lever i vidtstrakte skovområder, som både indeholder beskyttede områder og produktionsskove. Disse folk er: Pech, Tawahkas, Lencas, Maya Chortís, Tolupanes, Miskitu, Nahuas, Garífunas og engelsktalende folk af afrikansk oprindelse, som har organisationer, der repræsenterer dem, herunder den landsdækkende sammenslutning af oprindelige folk i Honduras (CONPAH).
 Disse mennesker er aktører i gennemførelsen af SVL, herunder vedrørende lovlighedsoversigternes princip 2: »Honduras respekterer rettighederne for de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, som lever i skovområder«.
 I skovbrugssektoren har de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras følgende funktioner:
 —
 de drager fordel af legaliseringsprocesserne og respekten for områderne, som har tilhørt dem gennem flere generationer
 —
 de deltager i gennemførelsen af mekanismerne og procedurerne for frit, forudgående og informeret samtykke (FPIC) oprettet for at respektere selvbestemmelsen og autonomien i overensstemmelse med ILO's konvention nr. 169 og FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, og
 —
 de udøver erhvervsvirksomhed i produktive skovområder i overensstemmelse med lovlighedsoversigter og de gældende krav i SVL.
 4.6. Kapacitetsopbygning
 Kapacitetsopbygning for at sikre en effektiv drift af systemet og sikre lovligheden af træ og træprodukter, der er beskrevet i bilag VIII. Formuleringen af hver enkelt foranstaltning er


text:
genstand for gennemgangen af den nødvendige kapacitet hos alle aktører, der er involveret i gennemførelsen af SVL.
 5. SVL'S OMFANG/ANVENDELSESOMRÅDE
 Alt træ og alle træprodukter af honduransk oprindelse, der er omfattet af SVL, skal stamme fra private, kommunale eller nationale skove (naturlige eller plantede), der forvaltes under de administrative og tekniske kriterier for maksimal ydeevne, flere anvendelsesmuligheder og social lighed med henblik på at sikre bæredygtigheden af økosystemerne og deres produktive, beskyttende og miljømæssige kapacitet.
 SVL vil også finde anvendelse på træ fra andre lande, når importører heraf kan godtgøre, at det stammer fra lovlige kilder og er blevet importeret i overensstemmelse med lovgivningen i både træets oprindelsesland og Honduras. Alle virksomheder vil være omfattet af SVL, herunder dem, der har deres egne private certifikater for bæredygtig skovforvaltning og for kontrol af leverandørkæden, og dem, der ejer træplantager til kommercielle formål.
 5.1. Træprodukter medtaget i SVL
 SVL omfatter alle de produkter, der er defineret i bilag I til denne aftale. Artikel 102 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter forbyder eksport af visse træprodukter og angiver, at træ fra løvarter fra naturlige skove kun må eksporteres som forarbejdet træ. Eksport af rundtømmer eller groft tildannet træ af disse arter er derfor ikke tilladt.
 Selv om rundtømmer eller groft tildannet træ af denne art ikke må eksporteres, er det omfattet af SVL, uanset i hvilket omfang det er blevet forarbejdet.
 Træprodukter, som ikke er opført i bilag I til denne aftale, er ikke omfattet af FLEGT-licenseringsproceduren, når de eksporteres til Unionen. I dette tilfælde skal EU-importører af disse produkter fra Honduras udvise rettidig omhu i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (4), for at påvise, at de er lovlige.
 5.2. Markeder omfattet af SVL
 SVL finder anvendelse på træprodukter, der markedsføres på alle markeder, såvel eksportmarkeder som nationale markeder. Bestræbelserne på at håndhæve SVL skal dog prioriteres ved at skelne mellem markederne på følgende måde:
 —
 EU-markedet: Verifikation af lovligheden for produkter, der eksporteres til EU-markedet finder anvendelse som fastsat i denne aftale, der anser en FLEGT-licens for at være en forudsætning, så snart det er blevet bekræftet, at de er klar til at udstede FLEGT-licenser i henhold til proceduren fastsat i bilag VII.
 —
 Andre internationale markeder: Verifikation af lovligheden for eksporterede produkter finder anvendelse som fastsat i denne aftale uanset bestemmelsesstedet for eksporten, og deres lovlighed skal dokumenteres ved hjælp af en H-legal-licens.
 —
 Det indenlandske marked: Verifikation af lovligheden for produkter, der markedsføres på det indenlandske marked finder anvendelse som fastsat i denne aftale, og lovligheden af aktørerne, som ejer disse produkter, vil blive påvist ved hjælp af certifikater for overholdelse af lovgivningen.
 I alle disse faser for gennemførelsen af SVL vil der blive truffet foranstaltninger for at forhindre indførsel af træ af ukendt eller ulovlig oprindelse i skovens forsyningskæde. Evnen til at gennemføre SVL vil blive styrket ved at anvende foranstaltningerne i bilag VIII.
 5.3. Trækilder omfattet