text:
grundigt og pumpes op til arbejdstryk med tør luft eller nitrogen, hvortil der er tilsat en sporgas som f.eks. helium.
 b)
 Findes der i noget punkt en utæthed på mere end 0,004 standard-cm3/h, kasseres flasken.
 A.11. HYDRAULISK PRØVNING
 En af de to følgende metoder skal anvendes:
 Valgmulighed 1: Vandkappeprøve
 a)
 Flasken trykprøves hydrostatisk med mindst 1,5 gange arbejdstrykket. Prøvningstrykket må i intet tilfælde overstige selvkrympningstrykket.
 b)
 Trykket opretholdes tilstrækkeligt længe (mindst 30 sekunder) til at fuldstændig ekspansion sikres. Efter selvkrympning og inden den hydrostatiske prøve må det indvendige tryk ikke i noget tilfælde overstige 90 % af det hydrostatiske prøvningstryk. Kan prøvningstrykket ikke opretholdes på grund af svigt af prøvningsapparatet, kan det tillades, at prøven gentages ved et 700 kPa højere tryk. Der tillades højst to sådanne gentagne prøver.
 c)
 Fabrikanten fastsætter en passende grænse for den blivende volumetriske ekspansion ved det anvendte prøvningstryk, dog må den blivende ekspansion i intet tilfælde være over 5 % af den samlede volumetriske ekspansion, målt ved prøvningstrykket. For konstruktioner af type CNG-4 fastlægges den elastiske ekspansion af fabrikanten. Flasker, som ikke overholder den fastlagte kassationsgrænse, skal kasseres og enten destrueres eller anvendes til batchprøvning.
 Valgmulighed 2: Trykprøve
 Det hydrostatiske tryk i flasken øges gradvist og jævnt til prøvningstrykket, som skal være mindst 1,5 gange arbejdstrykket. Prøvningstrykket i flasken holdes tilstrækkeligt længe (mindst 30 sekunder) til at konstatere, at trykket ikke er tilbøjeligt til at synke, og at tætheden er sikret.
 A.12. HYDROSTATISK TRYKSPRÆNGPRØVNING
 a)
 Trykstigningen må ikke være over 1,4 MPa i sekundet (200 psi/sekund), når trykket er over 80 % af det konstruktivt bestemte sprængtryk. Er trykstigningen over 350 kPa/sekund (50 psi/sekund), mens trykket er over 80 % af det konstruktivt bestemte sprængtryk, skal flasken enten være anbragt skematisk mellem trykkilde og trykmåleanordning, eller også skal der være et ophold på 5 sekunder ved det minimale konstruktivt bestemte sprængtryk.
 b)
 Det nødvendige minimale (beregnede) sprængtryk skal være mindst 45 MPa og i intet tilfælde mindre end den værdi, som er nødvendig for at opfylde forskrifterne for spændingsindeks. Det faktiske sprængtryk registreres. Brud må finde sted enten i flaskens cylindriske del eller hvælvede område.
 A.13. CYKLISK TRYKBELASTNING VED OMGIVENDE TEMPERATUR
 Ved cyklisk trykbelastning anvendes følgende procedure:
 a)
 prøveflasken fyldes op med en ikke-korrosiv væske som olie, inhiberet vand eller glycol.
 b)
 flasketrykket bringes til at svinge mellem henholdsvis højst 2 MPa og mindst 26 MPa med en frekvens på højst 10 cyklusser i minuttet.
 Antal gennemførte cyklusser indtil svigt indtræder, og lokaliseringen af det sted, hvor svigtet begynder, skal registreres.
 A.14. PRØVNING I SURT MILJØ
 På en færdig flaske gennemføres følgende prøvningsprocedure:
 a)
 Et område af flaskens overflade med en diameter på 150 mm eksponeres i 100 timer for en 30 % svovlsyreopløsning (batterisyre med specifik vægtfylde 1,219), medens flasketrykket holdes på 26 MPa.
 b)
 Flasken sprænges derefter i henhold til proceduren i afsnit A.12 ovenfor, hvorved sprængtrykket skal være over 85 % af det minimale konstruktivt bestemte sprængtryk.
 A.15. BRANDPRØVNING
 A.15.1. Generelt
 Brandprøven er udformet med henblik på at godtgøre, om de


text:
færdige flasker komplet med brandbeskyttelsessystem (flaskeventil, trykbegrænseranordning og/eller integreret varmeisolering), som foreskrives for konstruktionen, forhindrer, at flasken sprænges ved prøvning under de foreskrevne brandbetingelser. Ved brandprøvning skal udvises den yderste forsigtighed i tilfælde af, at der opstår brud på flasken.
 A.15.2. Flaskeopstilling
 Flasken anbringes vandret, og med flaskens bund ca. 100 mm over brandkilden.
 Der anvendes metalafskærmning, som forhindrer, at flammerne kommer i direkte kontakt med flaskeventiler, fittings og/eller trykbegrænseranordninger. Metalafskærmningen må ikke være i direkte kontakt med det foreskrevne brandsikringssystem (trykbegrænseranordninger eller flaskeventil). Indtræffer der under prøvningen svigt af en ventil, fitting eller rørkomponent, som ikke tilhører det til konstruktionen påtænkte beskyttelsessystem, anses resultatet for ugyldigt.
 A.15.3. Brandkilde
 En ensartet flammekilde med en længde på 1,65 m skal give direkte ildpåvirkning af flasken hele vejen rundt om denne.
 Ethvert brændstof kan anvendes til flammekilden, forudsat at det frembringer en ensartet varme, som er tilstrækkelig til at opretholde de foreskrevne prøvningstemperaturer, indtil flasken udluftes. Ved valg af brændstof skal luftforureningshensyn tages i betragtning. Flammeopstillingen skal være registreret tilstrækkelig detaljeret til at sikre, at varmetilførslen til flasken er reproducerbar. Forekommer der svigt eller ujævnhed i flammekilden under prøvningen, anses resultatet for ugyldigt.
 A.15.4. Temperatur- og trykmåling
 Overfladetemperaturen overvåges ved hjælp af mindst tre termoelementer, placeret langs flaskens bund i en indbyrdes afstand af højst 0,75 m. Der anvendes metalafskærmning til at forhindre, at termoelementerne eksponeres for direkte varme. I stedet kan termoelementerne indsættes i metalklodser med en sidelængde på højst 25 mm.
 Trykket inden i flasken måles ved hjælp af en trykcensor uden at ændre konfigurationen af det system, der prøves.
 Termoelementernes temperaturer og flasketrykket registreres med et interval på højst 30 sekunder under prøven.
 A.15.5. Generelle prøvningsforskrifter
 Flaskerne tryksættes med naturgas og prøves i vandretliggende position dels ved:
 a)
 Arbejdstryk
 b)
 25 % af arbejdstrykket.
 Straks efter antændelse skal flammekilden bevirke, at flaskens overflade er i direkte kontakt med flammerne langs hele flammekildens længde (1,65 m) og langs hele flaskens omkreds. Inden for 5 minutter efter antændelsen skal mindst ét termoelement vise en brandtemperatur på mindst 590 °C. Denne minimumtemperatur skal opretholdes i resten af prøvningens varighed.
 A.15.6. Flasker med en længde på ikke over 1,65 m
 Flaskens midte skal være anbragt over midten af flammekilden.
 A.15.7. Flasker med længde over 1,65 m
 Er flasken forsynet med trykbegrænseranordning i den ene ende, skal flammekilden begynde i flaskens modsatte ende. Har flasken trykbegrænseranordning i begge ender eller flere end ét sted på flaskens langside, skal midten af flammekilden være anbragt midt mellem de trykbegrænseranordninger, som er adskilt af den største vandrette afstand.
 Er flasken derudover beskyttet med varmeisolering, skal der udføres to brandprøver ved arbejdstryk, idet ilden i den ene prøve er centreret midt på flaskens langside, medens ilden i den anden prøve begynder ved flaskens ene ende.
 A.15.8. Acceptable resultater
 Flasken skal udluftes gennem en trykbegrænseranordning.
 A.16. GENNEMTRÆNGNINGSPRØVNING
 En flaske, som er oppumpet til 20 MPa ± 1 MPa med komprimeret gas, gennemtrænges af et panserbrydende projektil med en diameter på mindst 7,62 mm. Projektilet skal i det mindste trænge

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
helt gennem flaskens ene sidevæg. For konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 skal projektilet anslå mod sidevæggen i en vinkel af tilnærmelsesvis 45°. Flasken må ikke vise tegn på fragmentationsbrud. Tab af små stykker gods på hver højst 45 gram anses ikke for grund til manglende beståelse af prøven. Den omtrentlige størrelse af indgangs- og udgangshul og deres placering registreres.
 A.17. PRØVNING FOR FØLSOMHED OVER FOR DEFEKTER I KOMPOSITTEN
 Kun for konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 fræses der på én færdig flaske, komplet med overfladebelægning, nogle defekter i længderetningen i kompositten. Disse defekter skal være større end de af fabrikanten foreskrevne grænser, som gælder ved besigtigelse.
 Den med defekter forsynede flaske trykbelastes derefter cyklisk fra højst 2 MPa til mindst 26 MPa gennem 3 000 cyklusser, efterfulgt af yderligere 12 000 cyklusser ved rumtemperatur; flasken må ikke blive utæt eller sprænges under de første 3 000 cyklusser, men kan svigte ved utæthed under de sidste 12 000 cyklusser. Alle flasker, som har gennemført denne prøve, skal destrueres.
 A.18. HØJTEMPERATURKRYBEPRØVE
 Denne prøve er nødvendig for alle konstruktioner af type CNG-4 samt alle de konstruktioner af type CNG-2 og CNG-3, for hvilke glasovergangstemperaturen for harpiksgrundmassen ikke er mindst 20 °C over den konstruktivt bestemte maksimale materialetemperatur, som er angivet i punkt 4.4.2 i bilag 3A. Én færdig flaske prøves som følger:
 a)
 Flasken underkastes et tryk på 26 MPa og opbevares ved en temperatur på 100 °C i mindst 200 timer.
 b)
 Efter prøvningen skal flasken opfylde forskrifterne for den hydrostatiske ekspansionsprøve A.11, tæthedsprøven A.10 og sprængprøven A.12 ovenfor.
 A.19. ACCELERERET SPÆNDINGSBRUDPRØVNING
 Udelukkende for konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 skal én flaske uden beskyttende overfladebelægning underkastes et hydrostatisk tryk på 26 MPa, mens den er nedsænket i vand ved 65 °C. Flasken opbevares ved dette tryk og denne temperatur i 1 000 timer. Flasken skal derefter trykbelastes til sprængning i overensstemmelse med proceduren i afsnit A.12 ovenfor, bortset fra at sprængtrykket skal være over 85 % af det konstruktivt bestemte minimale sprængtryk.
 A.20. FALDPRØVNING
 En eller flere færdige flasker faldprøves ved omgivende temperatur uden indvendigt overtryk eller påmonterede ventiler. Som faldunderlag for flaskerne anvendes et glat, vandret betonunderlag eller gulv. Én flaske bringes til at falde i vandret stilling med undersiden 1,8 m over den overflade, som den falder mod. Én flaske bringes til i lodret stilling at falde mod hver ende fra en højde over gulv eller underlag svarende til en potentiel energi på 488 J, dog må flaskens underste ende ikke være over 1,8 m. Én flaske bringes til at falde i en vinkel på 45°, således at den rammer med den hvælvede del, og således at tyngdepunktet befinder sig i en højde af 1,8 m; er den underste ende tættere mod underlaget end 0,6 m, ændres faldvinklen dog således, at minimumhøjden bliver 0,6 m og tyngdepunktets højde 1,8 m.
 Efter faldprøven trykbelastes flasken cyklisk fra højst 2 MPa til mindst 26 MPa i 1 000 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år. Under den


text:
cykliske trykbelastning kan flaskerne blive utætte, men må ikke sprænges. Alle flasker, som gennemfører den cykliske trykbelastning, skal destrueres.
 A.21. GENNEMSIVNINGSPRØVNING
 Denne prøve er kun nødvendig for konstruktioner af type CNG-4. Én færdig flaske pumpes op til arbejdstryk med komprimeret naturgas eller en blanding af 90 % nitrogen og 10 % helium anbringes ved rumtemperatur i et lukket, tæt kammer og overvåges for utæthed tilstrækkelig længe til at nå ligevægtshastigheden for gennemsivning. Gennemsivningshastigheden skal være mindre end 0,25 ml naturgas eller helium i timen pr. liter af flaskens vandkapacitet.
 A.22. PLASTMATERIALERS TRÆKSTYRKEEGENSKABER
 Plastforingsmaterialets trækflydespænding og brudforlængelse bestemmes ved – 50 °C efter ISO 3628 og skal opfylde forskrifterne i punkt 6.3.6 i bilag 3A.
 A.23. PLASTMATERIALERS SMELTETEMPERATUR
 Polymermaterialer fra færdige foringer prøves i henhold til metoden i ISO 306 og skal opfylde forskrifterne i punkt 6.3.6 i bilag 3A.
 A.24. FORSKRIFTER FOR TRYKBEGRÆNSERANORDNINGER
 Trykbegrænseranordninger, som foreskrives af fabrikanten, skal være forenelige med de i bilag 3A, punkt 4, angivne driftsbetingelser og skal gennemgå følgende egnethedsprøvninger:
 a)
 Ét prøveeksemplar opbevares i 24 timer ved kontrolleret temperatur på mindst 95 °C og et tryk, som ikke er mindre end prøvningstrykket (30 MPa). Efter gennemførelse af denne prøve må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen.
 b)
 Ét prøveeksemplar udmattelsesprøves ved cyklisk trykbelastning med en frekvens på højst 4 cyklusser i minuttet som følger:
 i)
 temperaturen fastholdes på 82 °C under cyklisk trykbelastning fra 2 MPa til 26 MPa gennem 10 000 cyklusser
 ii)
 temperaturen fastholdes på – 40 °C under cyklisk trykbelastning fra 2 MPa til 20 MPa gennem 10 000 cyklusser.
 Efter afslutning af denne prøve må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen.
 c)
 Blotlagte trykbærende messingkomponenter i trykbegrænseranordninger skal uden spændingskorrosionsrevnedannelse kunne underkastes en mercuronitratprøve som beskrevet i ASTM B154. Trykbegrænseranordningen nedsænkes i 30 minutter i en vandig opløsning af mercuronitrat indeholdende 10 g mercuronitrat og 10 ml salpetersyre pr. liter opløsning. Efter nedsænkningen tæthedsprøves trykbegrænseranordningen ved påføring af et aerostatisk tryk på 26 MPa i ét minut, i hvilket tidsrum komponenten kontrolleres for ekstern utæthed; eventuel utæthed må højst udgøre 200 cm3/h.
 d)
 Blotlagte trykbærende komponenter af rustfrit stål i trykbegrænseranordninger skal være udført i en legeringstype, som er bestandig mod revnedannelse ved chloridinduceret spændingskorrosion.
 A.25. VRIDNINGSPRØVNING PÅ STUDS
 Flaskens krop fastholdes, så den ikke kan dreje, hvorefter der påføres et vridningsmoment på 500 Nm på hver endestuds af flasken, først i gevindsamlingens tilspændingsretning, derefter i den modsatte retning, og derefter igen i tilspændingsretningen.
 A.26. HARPIKSENS FORSKYDNINGSSTYRKE
 Harpiksmaterialer prøves på en prøvekupon, som er repræsentativ for kompositbeviklingen, i henhold til ASTM D2344 eller en ækvivalent national standard. Efter 24 timers kogning i vand skal komposittens forskydningsbrudstyrke være mindst 13,8 MPa.
 A.27. CYKLISK TRYKBELASTNING MED NATURGAS
 Én færdig flaske trykbelastes cyklisk med komprimeret naturgas, vekslende fra under 2 MPa til arbejdstryk, gennem 300 cyklusser. Hver cyklus, bestående af oppumpning og udluftning af flasken, må højst vare 1


text:
time. Flasken tæthedsprøves i overensstemmelse med afsnit A.10 ovenfor og skal opfylde de deri givne forskrifter. Efter gennemførelsen af den cykliske prøvning med naturgas skæres flasken ud i snit, og grænsefladen mellem foring og endestuds inspiceres for eventuelle tegn på skader som spændingsrevner eller elektrostatisk udladning.
 Anmærkning — Ved udførelse af denne prøve skal tages særligt hensyn til sikkerheden. Før udførelse af prøven skal flasker af denne konstruktion tilfredsstillende have opfyldt prøvningskravene i afsnit A.12 ovenfor (hydrostatisk sprængprøve), punkt 8.6.3 i bilag 3A (cyklisk trykbelastning ved rumtemperatur) og afsnit A.21 ovenfor (gennemsivningsprøve). Før udførelse af denne prøve skal de pågældende flasker have bestået prøven i afsnit A.10 ovenfor (tæthedsprøve).
 A.28. BØJNINGSPRØVNING, SVEJSTE RUSTFRIE STÅLFORINGER
 Der foretages bøjningsprøvning på materiale udtaget fra den cylindriske del af en svejst rustfri stålforing og prøvet i overensstemmelse med metoden beskrevet i punkt 8.5 i EN 13322-2. Prøveemnet må ikke revne, når det bøjes indad rundt om en skabelon, indtil de indvendige kanter ikke er længere væk fra hinanden end skabelonens diameter.
 Tillæg B
 (Ikke anvendt)
 Tillæg C
 (Ikke anvendt)
 Tillæg D
 INDBERETNINGSFORMULARER
 Anmærkning — Dette tillæg er ikke en obligatorisk del af dette bilag.
 Der anvendes følgende formularer:
 1)
 Rapport vedrørende fabrikant og overensstemmelsesattest — skal affattes tydeligt, let læseligt og i det i formular 1 givne format.
 2)
 Rapport (1) vedrørende kemisk analyse af materiale til metalflasker, -foringer eller -studse — nødvendige hovedbestanddele, identifikation mv.
 3)
 Rapport (1) vedrørende mekaniske egenskaber af materiale til metalflasker og -foringer — nødvendig til rapportering af alle prøvninger, som foreskrives i dette regulativ.
 4)
 Rapport (1) vedrørende mekaniske egenskaber af materiale til ikke-metalliske foringer — nødvendig til rapportering af alle prøvninger og oplysninger, som foreskrives i dette regulativ.
 5)
 Rapport (1) vedrørende kompositanalyse — nødvendig til rapportering af alle prøvninger og oplysninger, som foreskrives i dette regulativ.
 6)
 Rapport vedrørende hydrostatiske prøver, cyklisk trykbelastning og sprængprøver — nødvendig til rapportering af alle prøvninger og oplysninger, som foreskrives i dette regulativ.
 Formular 1: Rapport vedrørende fabrikant og overensstemmelsesattest
 Fremstillet af:
 Hjemmehørende i:
 Lovpligtigt indregistreringsnummer:
 Fabrikantens mærke og nummer:
 Serienummer: fra ... til ... inklusive ...
 Beskrivelse af flasken:
 STØRRELSE: Udvendig diameter: ... mm Længde: ... mm
 Følgende mærker præges på flaskens bryst eller på dens mærkater:
 a)
 »KUN TIL CNG«...
 b)
 »MÅ IKKE ANVENDES EFTER«:...
 c)
 Fabrikantens mærke:...
 d)
 Fabrikationsnummer og reservedelsnummer:...
 e)
 Arbejdstryk i MPa:...
 f)
 Regulativ:...
 g)
 Brandbeskyttelsestype:...
 h)
 Dato for oprindelig prøvning (måned og år):...
 i)
 Den tomme flaskes taramasse (i kg):...
 j)
 Bemyndiget organ eller inspektørmærke:...
 k)
 Vandkapacitet i liter:...
 l)
 Arbejdstryk i MPa:...
 m)
 Eventuelle særlige forskrifter:...
 Hver flaske er fremstillet ved overholdelse af alle forskrifter i regulativ nr. ... i overensstemmelse med ovenstående beskrivelse af flasken. De nødvendige prøvningsresultater er vedlagt.
 Undertegnede attesterer herved, at alle disse prøvningsresultater er fundet tilfredsstillende i enhver henseende og er i overensstemmelse med forskrifterne for ovenstående type.
 Bemærkninger:...
 Typegodkendende myndighed:...
 Inspektørens underskrift:...
 Fabrikantens underskrift:...
 Sted, dato:...
 (1) Formular 2 til og med formular 6 skal udvikles af fabrikanten og skal fuldt ud identificere flaskerne og kravene.


text:
Hver rapport skal underskrives af den typegodkendende myndighed og fabrikanten.
 Tillæg E
 EFTERPRØVNING AF SPÆNDINGSINDEKS VED HJÆLP AF TØJNINGSMÅLERE
 1.
 Fibre udviser altid et elastisk belastnings-/deformationsforhold, hvorfor spændingsindeks og deformationsindeks er lige store.
 2.
 Der kræves tøjningsgivere for stor forlængelse.
 3.
 Tøjningsgivere skal rettes i samme retning som de fibre, de monteres på (dvs. for spiralviklede fibre udvendigt på flasken skal giverne således monteres i spiralens retning).
 4.
 Metode 1 (for flasker uden højspændingsvikling)
 a)
 Før selvkrympning anbringes og kalibreres tøjningsmålerne.
 b)
 Mål deformationen ved selvkrympning og nulstil, efter at trykket er indstillet på selvkrympningstryk, arbejdstryk og minimalt sprængtryk.
 c)
 Kontrollér, at forholdet mellem tøjningen ved sprængtryk og tøjningen ved arbejdstryk opfylder forskrifterne for spændingsindeks. For blandingskonstruktioner sammenholdes tøjningen ved arbejdstryk med brudbelastningen for flasker forstærket med en enkelt fibertype.
 5.
 Metode 2 (finder anvendelse på alle flasker)
 a)
 Efter bevikling og selvkrympning monteres og kalibreres tøjningsmålerne ved et tryk på nul.
 b)
 Mål deformationen ved nultryk, arbejdstryk og det minimale sprængtryk.
 c)
 Efter at der er foretaget måling af tøjningen ved arbejdstrykket og det minimale sprængtryk, og idet trykket er indstillet på nul og tøjningsmålerne overvåges, skæres flaskesektionen i stykker, så at den del, som indeholder tøjningsmåleren, er ca. fem tommer lang. Fjern foringen uden at beskadige kompositten. Mål tøjningerne, efter at foringen er fjernet.
 d)
 Den aflæste tøjning ved nultryk, arbejdstryk og det minimale sprængtryk korrigeres med den målte tøjning ved nultryk, med og uden foring.
 e)
 Kontrollér, at forholdet mellem tøjningen ved sprængtryk og tøjningen ved arbejdstryk opfylder forskrifterne for spændingsindeks. For blandingskonstruktioner sammenholdes tøjningen ved arbejdstryk med brudbelastningen for flasker forstærket med en enkelt fibertype.
 Tillæg F
 METODER TIL BESTEMMELSE AF BRUDEGENSKABER
 F.1. BESTEMMELSE AF STEDER, SOM ER FØLSOMME FOR MATERIALESVÆKKELSE
 Beliggenhed og retning af udmattelsesbrud i flaskerne bestemmes ved passende spændingsanalyse eller ved træthedsprøvning i fuld skala på færdige flasker som foreskrevet under egnethedsprøverne for hver konstruktionstype. Anvendes finitelement-spændingsanalyse, bestemmes det udmattelsesfølsomme sted på grundlag af princippet om højeste trækspændingskoncentration i flaskevæg eller foring ved arbejdstryk.
 F.2. UTÆTHED FØR BRUD
 F.2.1. Kritisk teknisk vurdering Denne analyse kan udføres med henblik på at fastlægge, om den færdige flaske vil blive utæt i tilfælde af, at en defekt i flaske eller foring vokser til en revne i hele væggens tykkelse. En vurdering af utæthed-før-brud skal foretages på flaskens sidevæg. Er det udmattelsesfølsomme sted uden for sidevæggen, skal der endvidere udføres en utæthed-før-brud-vurdering på dette sted med en Level II-metode som beskrevet i BS PD6493. Vurderingen skal ske i følgende trin:
 a)
 Mål den største længde (dvs. hovedaksen) af den resulterende overfladerevne i hele væggens tykkelse (sædvanligvis ellipseformet) fra de tre flasker, som er prøvet cyklisk i konstruktionsegnethedsprøverne (i henhold til punkt A.13 og A.14 i tillæg A til dette bilag) for hver konstruktionstype. I analysen anvendes den største revnelængde af de tre flasker. Udform en semielliptisk revne i hele væggens tykkelse med en hovedakse, som er det dobbelte af den målte længste hovedakse, og med en lille akse, som er 0,9 gange vægtykkelsen. Den semielliptiske revne skal


text:
udføres med de placeringer, som er foreskrevet i afsnit F.1 ovenfor. Revnen skal være orienteret således, at den højeste hovedtrækspænding driver revnen.
 b)
 Til vurderingen anvendes det spændingsniveau i væg/foring ved 26 MPa, som er målt i spændingsanalysen i punkt 6.6 i bilag 3A. De pågældende revnedrivende kræfter beregnes enten efter afsnit 9.2 eller 9.3 i BS PD6493.
 c)
 Brudsejheden af den færdige flaske eller foringen fra en færdig flaske, målt ved rumtemperatur for aluminium og ved – 40 °C for stål, bestemmes med standardiseret prøvningsteknik (enten ISO/DIS 12737 eller ASTM 813-89 eller BS 7448) efter afsnit 8.4 og 8.5 i BS PD6493.
 d)
 Sammensynkningsforholdet for plast beregnes efter afsnit 9.4 i BS PD6493-91.
 e)
 Den udformede defekt skal være acceptabel i henhold til afsnit 11.2 i BS PD6493-91.
 F.2.2. Utæthed-før-brud-funktion af flaske, som er påført en defekt
 Der foretages brudprøve på flaskens sidevæg. Er det udmattelsesfølsomme sted uden for sidevæggen som konstateret efter afsnit F.1 ovenfor, skal brudprøven også foretages dette sted. Prøvningen foretages efter følgende procedure:
 a)
 Bestemmelse af defektlængde ved utæthed-før-brud
 Utæthed-før-brud-defekten på det udmattelsesfølsomme sted skal være dobbelt så lang som den største målte længde af den væggennemtrængende revne, som fremkaldtes ved cyklisk prøvning af tre flasker indtil brud som led i konstruktionsegnethedsprøven for hver konstruktionstype.
 b)
 Defekter i flasker
 For flaskekonstruktioner af type CNG-1 med et udmattelsesfølsomt sted i den cylindriske del i aksial retning skal de udvendige defekter udfræses i længderetningen omtrent midt på flaskens cylindriske del. Defekterne placeres ved den mindste vægtykkelse af midtersektionen, baseret på tykkelsesmåling i fire punkter langs flaskens omkreds. For konstruktioner af type CNG-1 med udmattelsesfølsomme steder uden for den cylindriske del skal utæthed-før-brud-defekten frembringes i flaskens indvendige overflade i den udmattelsesfølsomme retning. For konstruktioner af type CNG-2 og CNG-3 skal utæthed-før-brud-defekten frembringes i metalforingen.
 For defekter, som skal prøves ved monotont tryk, skal fræseren være ca. 12,5 mm tyk med en fræsevinkel på 45° og en radius af udfræsningsspidsen på højst 0,25 mm. Fræserens diameter skal være 50 mm for flasker med en yderdiameterdiameter på under 140 mm og 65 til 80 mm for flasker med en yderdiameter på over 140 mm (en CVN-standardfræser anbefales).
 Anmærkning — Fræseren skal jævnligt skærpes for at sikre, at skærehovedets radius er i overensstemmelse specifikationen.
 Dybden af defekten kan indstilles således, at der opnås en utæthed ved monoton hydrostatisk tryksætning. Revnen må højst brede sig 10 % uden for den fræsede defekt, målt på den udvendige overflade.
 c)
 Prøvningsprocedure
 Prøven udføres ved monoton trykbelastning eller cyklisk trykbelastning som beskrevet nedenfor:
 i)
 Monoton trykbelastning indtil indtræden af brud
 Flasken trykbelastes hydrostatisk, indtil trykket udløses af flasken på det sted, hvor defekten er udført. Trykbelastningen foretages som beskrevet i afsnit A.12 (tillæg A til dette bilag).
 ii)
 Cyklisk tryk
 Prøvningsproceduren skal være i overensstemmelse med punkt A.13 i tillæg A til dette bilag.
 d)
 Godkendelseskriterier for prøvning af flaske med defekt
 Flasken består prøverne, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 i)
 Ved sprængprøvning med monotont tryk skal trykket ved svigt være mindst 26 MPa.
 Ved


text:
sprængprøve med monotont tryk tillades en total revnelængde, målt på den udvendige overflade, på 1,1 gange længden af den oprindelige udfræsede defekt.
 ii)
 For cyklisk prøvede flasker tillades, at udmattelsesrevnen vokser ud over længden af den oprindelige udfræsede defekt. Dette svigt skal dog bestå i »utæthed«. Defektens udbredelse ved udmattelse skal ske over mindst 90 % af længden af den oprindelige udfræsede defekt.
 Anmærkning — Såfremt disse krav ikke er opfyldt (dvs. svigt indtræder ved tryk under 26 MPa, og svigtet består i en utæthed), kan der udføres en ny prøve med en mindre dyb defekt. Såfremt svigt ved brud finder sted ved et tryk over 26 MPa og dybden af defekten er ringe, kan der endvidere udføres en ny prøve med en dybere defekt.
 F.3. STØRRELSE AF DEFEKT TIL IKKE-DESTRUKTIV PRØVNING
 F.3.1. Fastlæggelse af defektens størrelse ved kritisk teknisk vurdering
 Der udføres beregninger i henhold til British Standard (BS) PD 6493, afsnit 3, idet man går frem i følgende trin:
 a)
 Udmattelsesrevner udføres på et sted med høj spænding i væg/foring som plane defekter.
 b)
 Det påførte spændingsinterval på det udmattelsesfølsomme sted fremkommer ved et tryk vekslende fra 2 MPa til 20 MPa og bestemmes ved spændingsanalyse som beskrevet i punkt F.1 i dette tillæg.
 c)
 Bøjnings- og membranspændingskomponenten kan anvendes hver for sig.
 d)
 Der udføres mindst 15 000 trykbelastningscyklusser.
 e)
 Data vedrørende udmattelsesrevners propagering bestemmes i luft efter ASTM E647. Revnernes plan skal være orienteret i retningen C-L (dvs. revnerne skal ligge i et plan vinkelret på omkredsen og i flaskens akseretning) som illustreret i ASTM E399. Hastigheden fastlægges som et gennemsnit af prøvningen af tre prøveemner. Foreligger der konkrete data om propagering af revner i det pågældende materiale ved de pågældende driftsbetingelser, kan de indgå i vurderingen.
 f)
 Revnevæksten pr. trykcyklus i tykkelsesretningen og i længderetningen bestemmes i overensstemmelse med de trin, som er beskrevet i afsnit 14.2 i BS PD 6493-91-standarden, ved at medtage forholdet mellem propageringshastigheden af udmattelsesrevner som bestemt i e) ovenfor og størrelsesområdet af den revnedrivende kraft svarende til den påførte trykbelastningscyklus.
 g)
 Ved at gå frem i ovennævnte trin beregnes den maksimale tilladelige dybde og længde af en defekt, som ikke medfører svigt af flasken i dennes konstruktivt bestemte levetid, hverken som følge af udmattelse eller brud. Defektstørrelsen for ikke-destruktiv prøvning må ikke være større end den beregnede maksimale tilladelige defektstørrelse for konstruktionen.
 F.3.2. Fastlæggelse af defektstørrelse til ikke-destruktiv undersøgelse ved cyklisk trykbelastning af flaske med defekt
 For konstruktioner af type CNG-1, CNG-2 og CNG-3 skal tre flasker med kunstige defekter, som er større end detektionsgrænsen for længde og dybde i den ikke-destruktive metode, som kræves i punkt 6.15 i bilag 3, trykprøves cyklisk indtil svigt med prøvningsmetoden i afsnit A.13 (tillæg A til dette bilag). For flaskekonstruktioner af type CNG-1 med et udmattelsesfølsomt sted i den cylindriske del skal der udføres udvendige defekter i sidevæggen. For konstruktioner af type CNG-1, hvor den udmattelsesfølsomme del er beliggende uden for sidevæggen, og for konstruktioner af type CNG-2 og CNG-3, skal der udføres


text:
indvendige defekter. Udfræsning af indvendige defekter kan finde sted før varmebehandling og lukning af enden af flasken.
 Flaskerne må ikke blive utætte eller sprænges efter færre end 15 000 cyklusser; defektstørrelsen til ikke-destruktiv prøvning må ikke være større end den kunstige defekt det pågældende sted.
 Tillæg G
 FABRIKANTENS VEJLEDNING MED HENSYN TIL HÅNDTERING, ANVENDELSE OG INSPEKTION AF FLASKER
 G.1. GENERELT
 Hovedformålet med dette bilag er at vejlede købere, distributører, montører og brugere af flasken om sikker anvendelse af flasken gennem den driftslevetid, den er bestemt til.
 G.2. DISTRIBUTION
 Fabrikanten skal henstille til køberen, at anvisningerne udleveres til alle parter, som deltager i flaskernes distribution, håndtering, montering og anvendelse; dokumentet kan kopieres for at skaffe det nødvendige antal kopier til dette formål, men skal mærkes med en henvisning til de leverede flasker.
 G.3. HENVISNINGER TIL FORELIGGENDE REGELSÆT, STANDARDER OG REGULATIVER
 Der kan gives konkrete anvisninger ved henvisning til nationale eller anerkendte regelsæt, standarder og regulativer.
 G.4. HÅNDTERING AF FLASKER
 Der skal gives anvisninger for håndtering, som sikrer, at flaskerne ikke udsættes for uacceptabel beskadigelse eller forurening ved håndteringen.
 G.5. MONTERING
 Der skal gives monteringsanvisninger, som sikrer, at flaskerne ikke udsættes for uacceptabel beskadigelse ved monteringen eller under normal drift i den driftslevetid, de er bestemt til.
 Hvis fabrikanten giver monteringsforskrifter, skal anvisningerne, hvor det er relevant, omfatte enkeltheder som ophængenes konstruktion, anvendelse af fjedrende pakningsmateriale, korrekte tilspændingsmomenter og undgåelse af direkte eksponering af flasken for et kemisk miljø og mekanisk kontakt.
 Hvis monteringsforskrifter ikke gives af fabrikanten, skal fabrikanten henlede køberens opmærksomhed på eventuelle langtidsvirkninger fra køretøjets monteringssystem, således bevægelserne af køretøjets karrosseri og flaskens udvidelse og sammentrækning ved de givne tryk- og temperaturforhold under drift.
 I givet fald skal køberens opmærksomhed henledes på, at det er nødvendigt at sørge for installationer, som sikrer, at der ikke optræder ansamlinger af væsker og faste stoffer, som beskadiger flaskens materiale.
 Der skal gives forskrift for den korrekte trykbegrænseranordning, som skal monteres.
 G.6. FLASKERNES ANVENDELSE
 Fabrikanten skal henlede køberens opmærksomhed på de driftsbetingelser, som foreskrives i dette regulativ, navnlig det tilladelige antal trykbelastningscyklusser, dens levetid i år, grænserne for gaskvaliteten og de maksimale tilladelige tryk.
 G.7. KONTROL UNDER DRIFTEN
 Fabrikanten skal tydeligt præcisere brugerens forpligtelse til at overholde de foreskrevne inspektioner (f.eks. intervallet for kontroleftersyn ved bemyndiget personale). Disse oplysninger skal være i overensstemmelse med godkendelseskravene til konstruktionen.
 Tillæg H
 MILJØPRØVNING
 H.1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Formålet med miljøprøven er at fastslå, om flasker til naturgasdrevne køretøjer tåler eksponering for miljøet på køretøjets underside samt lejlighedsvis eksponering for andre væsker. Prøven er udviklet af den amerikanske bilindustri som reaktion på svigt af flasker forårsaget af spændingskorrosionsrevner i kompositviklingen.
 H.2. SAMMENDRAG AF PRØVNINGSMETODEN
 Flasken forbehandles først med en kombination af pendulanslag og stenslag, som skal simulere de mulige forhold på køretøjets underside. Derefter underkastes flasken en sekvens bestående af nedsænkning i simuleret vejsalt/syreregn, eksponering for andre væsker, trykbelastningscyklusser og eksponering for høj og lav temperatur. Ved slutningen af prøvningssekvensen trykbelastes flasken hydraulisk, til den ødelægges. Den resterende brudstyrke af flasken skal være mindst 85 % af den minimale


text:
tilladelige brudstyrke.
 H.3. OPSTILLING OG KLARGØRING AF FLASKEN
 Flasken prøves under forhold, som er repræsentative for de geometriske forhold i monteret stand, herunder eventuel overfladebelægning, beslag og pakninger samt trykbærende fittings, idet der anvendes samme tætningssystem (dvs. O-ringe) som under drift. Beslagene kan lakeres eller forsynes med overfladebelægning før nedsænkningsprøven, såfremt de lakeres eller forsynes med overfladebelægning før montering i køretøjet.
 Flasken prøves i vandret stilling og inddeles nominelt af den vandrette midterlinje i en »øverste« og »nederste« sektion. Den underste sektion af flasken nedsænkes skiftevis i vejsalt/syreregn og i opvarmet og afkølet luft.
 Den øverste sektion inddeles i 5 forskellige områder og afmærkes til forbehandling og eksponering for væske. Hvert område skal nominelt være 100 mm i diameter. Områderne må ikke overlappe på overfladen af flasken. Ved prøvningen vil det være hensigtsmæssigt, men påbydes ikke, at områderne ligger på linje, dog må de ikke overlappe med den nedsænkede del af flasken.
 Skønt forbehandling og eksponering for væske finder sted på flaskens cylindriske del, bør hele flasken, herunder den hvælvede del, være lige så bestandig over for testmiljøet som eksponeringsområderne.
 Figur H.1
 Flaskens orientering og eksponeringsområdernes placering
 Andre væsker
 Eksponeringsområder
 H.4. UDSTYR TIL FORBEHANDLING
 Følgende apparater er nødvendige til forbehandling af prøveflasken ved pendul- og stenslagspåvirkning.
 a)
 Pendulanslag
 Anslagslegemet, som er udført i stål, skal være pyramideformet med sideflader af form som en ligesidet trekant, med kvadratisk grundflade, og spidserne og kanterne afrundet med radius 3 mm. Pendulets anslagspunkt skal være sammenfaldende med pyramidens tyngdepunkt; dets afstand fra pendulets rotationsakse skal være 1 m. Den samlede masse, henført til anslagspunktet, skal være 15 kg. Pendulets energi i anslagsøjeblikket skal være mindst 30 Nm og så tæt på denne værdi som muligt.
 Under pendulets anslag skal flasken fastholdes i endestudserne eller i de monteringsbeslag, den skal anvendes sammen med.
 b)
 Stenslag
 Udføres med maskine efter de i figur H.2 angivne specifikationer. Ved betjening af udstyret følges beskrivelsen i ASTM D3170, Standard Test Method for Chip Resistance of Coatings bortset fra, at flasken kan have rumtemperatur, når den rammes af stenene.
 c)
 Sten
 Alluviale småsten, som passerer gennem en 16 mm sigte, men ikke gennem en 9,5 mm sigte. Hver påføring består af 550 ml sorterede sten (250 til 300 sten).
 Figur H.2
 Stenslag
 H.5. PRØVNINGSMILJØ
 a)
 Nedsænkningsmiljø
 På det foreskrevne trin i prøvningssekvensen (tabel 1) anbringes flasken vandret med den underste tredjedel af flaskens diameter nedsænket i en vandig opløsning, som simulerer syreregn/vejsalt. Opløsningen består af følgende:
 Demineraliseret vand
 Natriumchlorid: 2,5 % w/w ± 0,1 %
 Calciumchlorid: 2,5 % w/w ± 0,1 %
 Svovlsyre: tilstrækkeligt til at opnå en pH-værdi i opløsningen på 4,0 ± 0,2.
 Opløsningens niveau og pH justeres før hvert prøvningstrin, hvor den anvendes.
 Badets temperatur skal være 21 ± 5 °C. Under nedsænkningen skal den ikke nedsænkede del af flasken befinde sig i den omgivende luft.
 b)
 Eksponering for anden væske
 På det pågældende trin i prøvningssekvensen (tabel 1) skal hvert mærket område eksponeres for en af fem opløsninger i 30 minutter. Der skal anvendes samme miljø


text:
til hvert sted under hele prøvningen. Der anvendes følgende opløsninger:
 Svovlsyre: vandig opløsning, 19 % v/v
 Natriumhydroxid: vandig opløsning, 25 % w/w
 Methanol/benzin: koncentrationer på 30/70 %
 Ammoniumnitrat: vandig opløsning, 28 % w/w
 Rudesprinklervæske.
 Under eksponeringen anbringes prøveemnet med eksponeringsområdet opad. På eksponeringsområdet anbringes en plade af glasuld, ét lag tyk (ca. 0,5 mm) og skåret til med de korrekte mål. Med pipette påføres 5 ml af prøvevæsken på eksponeringsområdet. Glasuldpladen fjernes, når flasken har været under tryk i 30 minutter.
 H.6. PRØVNINGSBETINGELSER
 a)
 Trykcyklus
 Som angivet i prøvningssekvensen underkastes flasken et hydraulisk tryk svingende mellem mindst 2 MPa og højst 26 MPa. Den samlede cyklus skal vare mindst 66 sekunder og omfatte en pause på mindst 60 sekunder ved 26 MPa. Den nominelle cykliske proces bliver følgende:
 Stigning fra ≤ 2 MPa til ≥ 26 MPa
 Fastholdes ≥ 26 MPa i mindst 60 sekunder
 Fald fra ≥ 26 MPa til ≤ 2 MPa
 Mindste samlede cyklusperiode er 66 sekunder.
 b)
 Tryk ved eksponering for andre væsker
 Efter påføring af de øvrige væsker sættes flasken under et tryk på mindst 26 MPa i mindst 30 minutter.
 c)
 Eksponering for høj og lav temperatur
 Som fastlagt i prøvningssekvensen skal hele flasken eksponeres for luft med høj eller lav temperatur i kontakt med den udvendige overflade. Den kolde luft skal have en temperatur på – 40 °C eller derunder, mens den varme luft skal have en temperatur på 82 °C ± 5 °C. Ved lavtemperatureksponering af flasker af type CNG-1 skal det ved hjælp af et termoelement monteret indvendigt i flasken overvåges, at væsketemperaturen ikke er over – 40 °C.
 H.7. PRØVNINGSPROCEDURE
 a)
 Forbehandling af flasken
 Hvert af de fem områder, som er mærket med henblik på eksponering for andre væsker på den øverste del af flasken, forbehandles ved et enkelt anslag af pendulhammerens spids i områdets geometriske centrum. Efter anslag skal de fem områder yderligere forbehandles ved stenslag.
 Det midterste afsnit af den underste del af flasken, som skal nedsænkes, forbehandles ved et anslag af pendulets spids i tre punkter i en indbyrdes afstand af ca. 150 mm.
 Efter anslag skal samme midterområde, som blev anslået, forberedes yderligere ved stenslag.
 Under forbehandlingen skal flasken være uden tryk.
 b)
 Prøvningssekvens og -cyklusser
 I tabel 1 er angivet den sekvens af eksponeringer for miljø, cykliske trykbelastninger og temperatur, som skal anvendes.
 Mellem de enkelte trin må flaskens overflade ikke vaskes eller aftørres.
 H.8. ACCEPTABLE RESULTATER
 Efter ovenstående prøvningssekvens prøves flasken hydraulisk, til den ødelægges i overensstemmelse med proceduren i punkt A.12 i tillæg A til dette bilag. Flaskens brudstyrke skal være mindst 85 % af det konstruktivt bestemte minimale tilladelige sprængtryk.
 Tabel 1
 Prøvningsbetingelser og -sekvens
 Prøvningstrin
 Prøvningsmiljø
 Antal trykcyklusser
 Temperatur
 1
 Andre væsker
 —
 Omgivende
 2
 Nedsænkning
 1 875
 Omgivende
 3
 Luft
 1 875
 Høj
 4
 Andre væsker
 —
 Omgivende
 5
 Nedsænkning
 1 875
 Omgivende
 6
 Luft
 3 750
 Lav
 7
 Andre væsker
 —
 Omgivende
 8
 Nedsænkning
 1 875
 Omgivende
 9
 Luft
 1 875
 Høj
 10
 Andre væsker
 —
 Omgivende
 11
 Nedsænkning


text:
1 875
 Omgivende
 BILAG 3B
 Væskebeholdere — Vakuumisoleret beholder til opbevaring af naturgas i et køretøj som brændstof for køretøjet
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 I dette bilag fastlægges mindstekrav til genopfyldelige væskebeholdere. Beholderne er bestemt alene til opbevaring af flydende naturgas som brændstof for de motordrevne køretøjer, hvori beholderne er bestemt til at monteres. Til beholderne kan anvendes austenitisk rustfrit stål af enhver art og enhver konstruktion eller fremstillingsmetode, som er egnet for de specificerede driftsforhold.
 Beholderne til LNG i dette bilag tilhører klasse 5.
 De driftsbetingelser, som flaskerne underkastes, er beskrevet i punkt 2 nedenfor.
 Dette bilag forudsætter et arbejdstryk på mindre end 26 MPa. Systemer med andet arbejdstryk kan anvendes, når trykket korrigeres med den (det) pågældende faktor:
 Ptest = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]
 Beholdernes levetid fastlægges af fabrikanten og kan afhænge af anvendelsen.
 2. DRIFTSBETINGELSER
 2.1. Generelt
 2.1.1. Standarddriftsbetingelser
 De standarddriftsbetingelser, som foreskrives i dette afsnit, gives som grundlag for konstruktion, produktion, inspektion, prøvning og godkendelse af beholdere, som er bestemt til fast montering på køretøjet og skal anvendes til opbevaring af naturgas ved omgivende temperatur med henblik på anvendelse som brændstof til køretøjet.
 2.1.2. Beholdernes anvendelse
 Det er også hensigten med de foreskrevne driftsbetingelser, at de skal give oplysninger om sikker anvendelse af beholdere fremstillet efter dette regulativ til:
 a)
 fabrikanter af beholdere
 b)
 indehavere af beholdere
 c)
 konstruktører eller kontrahenter, som er ansvarlige for montering af beholdere
 d)
 konstruktører eller ejere af udstyr, som anvendes til påfyldning af køretøjers beholdere
 e)
 leverandører af naturgas og
 f)
 de administrative myndigheder, under hvem anvendelse af beholderne sorterer.
 2.1.3. Regelmæssig fornyelse af godkendelsen
 Beholderfabrikanten skal give anbefalinger for regelmæssig fornyelse af godkendelsen af beholderen i løbet af dennes levetid gennem visuel inspektion eller prøvning, baseret på, at den anvendes ved de her foreskrevne driftsbetingelser. Hver beholder inspiceres visuelt mindst hver 120. måned efter dens ibrugtagning på køretøjet (køretøjets indregistrering) samt ved eventuel genmontering, idet inspektionen omfatter udvendig beskadigelse og ældning, også under fastspændingsbåndene. Visuel inspektion skal udføres efter fabrikantens forskrifter af et teknisk organ, som er godkendt eller anerkendt af den typegodkendende myndighed: Beholdere, som mangler mærkat med påbudte oplysninger, eller på hvilke de påbudte oplysninger på mærkaten på nogen måde er ulæselige, skal tages ud af drift. Hvis beholderen kan identificeres med sikkerhed ved hjælp af fabrikantangivelsen og fabrikationsnummeret, kan en erstatningsmærkat påsættes, hvorefter flasken kan forblive i drift.
 2.1.4. Beholdere, som har været udsat for kollision
 Beholdere, som har været udsat for trafiksammenstød, skal geninspiceres af et af fabrikanten godkendt organ, medmindre andet bestemmes af den kompetente myndighed. Beholdere, som ikke er blevet beskadiget ved stød hidrørende fra sammenstødet, kan tages i drift på ny; ellers skal beholderen returneres til fabrikanten til vurdering.
 2.1.5. Beholdere, som har været udsat for brand
 Beholdere, som har været udsat for brand, skal geninspiceres af et af fabrikanten godkendt organ eller kasseres og tages ud af drift.
 2.2. Maksimalt tryk
 Det maksimale arbejdstryk (maximum allowable working pressure — MAWP), der fastlægges af fabrikanten, skal svare til indstillingen af den primære overtryksventil.


text:
Det maksimale arbejdstryk skal være mindre end 26 MPa.
 2.3. Temperaturområde
 Væsketemperaturen i en beholder kan være mellem minimumværdien — 195 °C og maksimumværdien 65 °C.
 2.4. Gassens sammensætning
 Hydrogenindholdet er begrænset til 2 % v/v, når beholderne er fremstillet af stål med en trækbrudstyrke på over 950 MPa
 2.5. Udvendige overflader
 Beholdere er ikke konstrueret til varig eksponering for mekanisk og kemisk påvirkning, f.eks. lækage fra last, som medføres af køretøjet, eller svær slidskade som følge af vejforholdene, og skal opfylde anerkendte standarder for monteringen. Beholdernes udvendige overflade kan dog utilsigtet blive udsat for:
 a)
 opløsningsmidler, syrer og baser, kunstgødning og
 b)
 automobilvæsker som benzin, hydrauliske væsker, glycol og olie.
 2.6. Udslip
 Hvis LNG-beholdere er anbragt i lukkede rum i længere perioder (f.eks. med henblik på service), skal udslip af naturgas (eller andre brændbare stoffer) fra beholderen håndteres korrekt for at undgå de farer, der følger af udledning af brændbare stoffer i lukkede rum.
 2.7. Køretøjers LNG-beholder(e) skal have en konstruktivt bestemt holdetid (uden udslip) på mindst 5 dage efter påfyldning til nettofylde på det højeste punkt i det konstruktivt bestemte fyldningstemperatur-/trykinterval.
 3. GODKENDELSE AF KONSTRUKTION
 3.1. Generelt
 Følgende oplysninger skal af beholderens konstruktør eller fabrikant indgives sammen med ansøgningen om godkendelse til den typegodkendende myndighed:
 a)
 erklæring vedrørende driftsforhold (punkt 3.2)
 b)
 konstruktionsdata (punkt 3.3)
 c)
 produktionsdata (punkt 3.3.7)
 d)
 datablad (punkt 3.3.8)
 e)
 supplerende data (punkt 3.3.9.1).
 3.2. Erklæring vedrørende driftsforhold
 Formålet med denne erklæring er at vejlede både brugere og montører af beholdere samt den typegodkendende myndighed eller dennes bemyndigede repræsentant. Erklæringen vedrørende driftsforhold skal omfatte følgende:
 a)
 en erklæring om, at beholderens konstruktion er egnet til anvendelse under de i punkt 4 angivne driftsbetingelser i hele sin driftslevetid
 b)
 angivelse af driftslevetiden
 c)
 mindstekrav til prøvning og/eller inspektion i løbet af driftsperioden
 d)
 nødvendige trykbegrænseranordninger
 e)
 understøttelsesmetoder, beskyttelseslag osv., som er nødvendige, men ikke medfølger
 f)
 beskrivelse af beholderens konstruktion
 g)
 konstruktivt bestemt holdetid
 h)
 eventuelle andre oplysninger, som er nødvendige af hensyn til sikker brug og inspektion af beholderen.
 3.3. Konstruktionsdata
 3.3.1. Tegninger:
 Tegninger skal være forsynet med mindst følgende angivelser:
 a)
 titel, henvisningsnummer, udstedelsesdato samt ændringsnumre med udstedelsesdato, hvis relevant
 b)
 henvisning til dette regulativ og til beholdertypen
 c)
 alle trykbeholdermål, komplet med tolerancer samt enkeltheder vedrørende formen af endelukninger med mindstetykkelser samt åbninger
 d)
 masseangivelse, komplet med tolerance, for beholderne
 e)
 materialespecifikationer, komplet med mindstekrav til mekaniske og kemiske egenskaber eller tolerancer
 f)
 andre data såsom minimalt prøvningstryk.
 3.3.2. Rapport om spændingsanalyse
 Der skal forelægges en spændingsanalyse.
 Følgende beregningsmetoder anses for acceptable:
 a)
 finite element
 b)
 finite difference
 c)
 boundary element
 d)
 andre etablerede metoder.
 Der leveres en tabel med sammendrag af de beregnede spændinger i rapporten.
 3.3.3. Materialedata
 Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse af egenskaber og tolerancer for de til konstruktionen anvendte materialer.
 3.3.4. Prøvningsdata vedrørende konstruktionens egnethed
 Beholderens materialer, konstruktion, produktion og prøvning skal godtgøres at være tilfredsstillende til den påtænkte anvendelse, når de prøvningskrav, som stilles for den givne beholderkonstruktion, er opfyldt ved prøvning i overensstemmelse med de


text:
pågældende prøvningsmetoder, som er beskrevet i dette bilags tillæg A.
 De forelagte prøvningsdata skal desuden dokumentere dimensioner, vægtykkelse og vægt af hver af de prøvede beholdere.
 3.3.5. Brandsikring
 Arrangementet af de trykbegrænseranordninger, som beskytter beholderen mod pludseligt brud, når den eksponeres for de i punkt A.1 i tillæg A til dette bilag angivne brandbetingelser, skal angives. De forelagte prøvningsdata skal dokumentere effektiviteten af det foreskrevne brandsikringssystem.
 3.3.6. Understøttelse af beholdere
 Beholderens monteringsbeslag eller kravene til disse i overensstemmelse med punkt 4.11 skal angives.
 3.3.7. Produktionsoplysninger
 Der skal gives en detaljeret beskrivelse af produktionsprocesser og -prøvninger.
 Følgende skal være i overensstemmelse med EN 1251-2 (2000):
 a)
 kvalitetsstyringssystem
 b)
 skæring
 c)
 koldbearbejdning
 d)
 varmdeformation
 e)
 produktionstolerancer
 f)
 svejsning
 g)
 ikke-svejste forbindelser.
 3.3.8. Datablad
 For hver beholderkonstruktion forelægges et datablad med en sammenfatning af de dokumenter, som indeholder de i punkt 5.1 foreskrevne oplysninger. For hvert dokument angives titel, henvisningsnummer, ændringsnummer og dato på originalversion og ændringsversioner. Alle dokumenter skal være underskrevet eller påført udstederens initialer; databladet skal være forsynet med nummer og eventuelt ændringsnummer, som gør det muligt at fastlægge beholderens konstruktion, og skal være underskrevet af den tekniker, som er ansvarlig for konstruktionen. På databladet skal være afsat plads til et stempel, som angiver konstruktionens registrering.
 3.3.9.1. Supplerende oplysninger
 Supplerende oplysninger, som kan støtte ansøgningen, således praktiske erfaringer med de materialer, der påtænkes anvendt, eller brug af en bestemt beholderkonstruktion under andre driftsbetingelser, skal gives hvis relevant.
 3.4. Godkendelse og attestering
 3.4.1. Inspektion og prøvning
 Overensstemmelsesprøvning skal finde sted i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 11 i dette regulativ.
 For at sikre, at beholderen opfylder forskrifterne i dette regulativ, skal den underkastes inspektion, som skal udføres efter punkt 4.10 af den kompetente myndighed.
 3.4.2. Prøvningscertifikat
 Såfremt resultaterne af prøvningen af prototypen efter punkt 4.10 er tilfredsstillende, udsteder den kompetente myndighed et prøvningscertifikat. Et eksempel på et prøvningscertifikat er givet i tillæg D til dette bilag.
 4. KRAV
 4.1. Generelt
 Beholdernes konstruktion skal afspejle alle de relevante aspekter, som er nødvendige for at sikre, at hver beholder af den pågældende konstruktion er egnet til sit formål gennem hele den foreskrevne driftslevetid.
 4.2. Konstruktion
 I dette regulativ angives ikke konstruktionsvejledninger, men konstruktionens egnethed kræves godtgjort ved passende beregninger og påvist ved, at beholderne konsekvent består de i dette regulativ foreskrevne materiale-, konstruktionsegnetheds- og produktionsprøver.
 4.3. Materialer
 De anvendte materialer skal være egnede til de driftsforhold, som foreskrives i punkt 2. Konstruktionen må ikke indebære, at indbyrdes uforenelige materialer er i kontakt med hinanden. Egnethedsprøvninger for de i konstruktionen indgående materialer er sammenfattet i tabel 6.1.
 Brændstoftanken og dens tilbehørs materialer skal (i det omfang, det er nødvendigt) være forenelige med:
 a)
 LNG
 b)
 andre medier og væsker, som forefindes i køretøjer, såsom kølevæske, bremsevæske og akkumulatorsyre.
 Materialer, der anvendes ved lave temperaturer, skal opfylde sejhedskravene i ISO 21028-1 (2004). Ikke-metalliske materialers egnethed ved lave temperaturer skal valideres ved eksperimentelle metoder under hensyntagen til driftsbetingelserne.
 De materialer, der anvendes til den ydre kappe, skal sikre, at isoleringssystemet forbliver intakt; de skal være fremstillet af


text:
austenitisk rustfrit stål, og deres brudforlængelse ved temperaturen for flydende nitrogen skal være mindst 12 procent.
 For den indre beholder, skal det sikres, at materialet kan modstå alle de driftsmæssige udmattelsesbelastninger.
 Det er ikke nødvendigt at angive korrosionstolerance for den indre beholder. Det er ikke nødvendigt at angive korrosionstolerancer for andre overflader, hvis de er beskyttet mod korrosion.
 For svejste beholdere gælder det, at svejsninger har egenskaber svarende til dem, der foreskrives for grundmaterialet for alle de temperaturer, som materialet kan blive udsat for.
 4.3.1. Sammensætning
 For alle stålarter skal den kemiske sammensætning være deklareret og fastlagt ved mindst indholdet af kulstof, mangan, silicium, nikkel, chrom og molybdæn samt andre legeringsstoffer, som er tilsat med forsæt.
 4.3.2. Trækprøvning
 Trækstyrkeegenskaberne for svejset stål i den indre beholder skal prøves efter EN 895:1995 og EN 6892-1:2009.
 4.3.3. Slagprøvning
 Slagbestandighedsegenskaberne for svejset stål i den indre beholder skal prøves efter EN 1251-2:2000 og EN 10045-1:1990.
 4.3.4. Bøjningsprøvning
 Bøjningsegenskaberne for svejset stål i den indre beholder skal prøves efter EN 910:1996.
 4.3.5. Svejsningskontrol
 Radiografisk undersøgelse af svejset stål i den indre beholder foretages efter EN 1251-2:2000 og EN 1435:1997.
 4.4. Prøvningstryk
 Følgende minimale prøvningstryk for den indre beholder anvendes ved fremstillingen:
 Ptest = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]
 hvor
 WP er i MPa.
 4.5. Spændingsanalyse
 Der skal foretages en spændingsanalyse, som begrunder de konstruktivt bestemte mindste vægtykkelser. Der skal foretages en spændingsanalyse, som begrunder udformningen af de interne støtteelementer, når de eksponeres for de accelerationer, der er beskrevet i punkt 18.4.4 i dette regulativ. Spændingen må ikke overstige den mindste trækbrudstyrke for materialet, når den beregnes i overensstemmelse med en lineær belastningsmodel. Det er ikke nødvendigt at beregne den tilladte belastning i de interne støtteelementer, hvis det kan påvises, at brændstoftanken støtter de accelerationer, der angives i punkt 18.4.4, uden strukturel skade på den indre beholder eller dens understøttelse.
 4.6. Inspektion og prøvning
 Produktionskontrollen skal angive program og fremgangsmåde for:
 a)
 inspektion, prøvning og godkendelseskriterier ved produktion og
 b)
 periodisk serviceinspektion, prøvning og godkendelseskriterier. Intervallet for visuel reinspektion af de udvendige beholderoverflader skal være i overensstemmelser med punkt 2.1.3 i dette bilag. Vejledning i fabrikantens forskrifter for håndtering, brug og inspektion findes i tillæg B til dette bilag.
 4.7. Brandsikring
 Alle beholdere skal være beskyttet mod brand med trykbegrænseranordninger. Beholderen, dens materialer, trykbegrænseranordninger og eventuelt supplerende isolerings- eller beskyttelsesmateriale skal som helhed være konstrueret således, at de yder tilstrækkelig sikkerhed under brand i den i afsnit A.1 beskrevne prøve (bilag 3B, tillæg A).
 Trykbegrænseranordninger prøves i overensstemmelse med afsnit A.1 (bilag 3B, tillæg A).
 4.8. (Ikke anvendt)
 4.9. Understøttelse af beholdere
 Fabrikanten skal angive, på hvilken måde beholderne skal understøttes ved montering i køretøjet. Fabrikanten skal endvidere give forskrifter for montering af understøttelsen, herunder den maksimale fastspændingskraft og det tilspændingsmoment, som kræves til at fastholde beholderen tilstrækkeligt, uden at forårsage uacceptabel spænding i beholderen eller beskadigelse af dens overflade.
 4.10. Egnethedsprøvning af konstruktionen
 For hver beholdertype skal det godtgøres, at materiale, konstruktion, fremstilling og prøvning er hensigtsmæssig til den påtænkte anvendelse gennem opfyldelse af


text:
de pågældende forskrifter i materialeegnethedsprøvningerne, som er sammenfattet i tabel 6.1 i dette bilag og beholderegnethedsprøvningerne i tabel 6.2 i dette bilag, idet alle prøver udføres i overensstemmelse med de pågældende prøvningsmetoder som beskrevet i tillæg A til dette bilag. Den kompetente myndighed udvælger prøveeksemplarer af beholderne og overværer prøvningen. Prøves flere beholdere end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres.
 4.11. Produktionskontrol og -prøvning
 Der skal gives en detaljeret beskrivelse af produktionskontroller og -prøvninger.
 Følgende skal være i overensstemmelse med EN 1251-2 (2000):
 a)
 inspektionsstadier
 b)
 produktionskontrolprøvningsplaner
 c)
 ikke-destruktiv prøvning
 d)
 opretning
 e)
 trykprøvning.
 4.12. Manglende opfyldelse af prøvningskravene
 Ved manglende opfyldelse af prøvningskravene kræves gentagelse af prøvningen som følger:
 a)
 Er der påvist fejl ved prøvens udførelse eller målefejl, gentages prøvningen. Er prøvningsresultatet nu tilfredsstillende, ses der bort fra den første prøvning.
 b)
 Er prøvningen udført tilfredsstillende, skal årsagen til svigtet ved prøven fastlægges.
 Konstateres svigtet ved ikke-destruktiv prøvning, skal alle de beholdere, som er fundet defekte, afvises eller repareres efter en godkendt metode. De ikke-afviste beholdere betragtes derefter som en ny produktionsbatch. Alle de pågældende prototype- eller batchprøver, som er nødvendige for at godtgøre, at den nye batch kan godkendes, gentages. Hvis en eller flere prøvninger falder blot delvis utilfredsstillende ud, skal alle beholdere i batchen kasseres.
 4.13. Ændring af konstruktion
 En konstruktionsændring er enhver ændring i konstruktionsmaterialer eller dimensioner, som ikke kan tilskrives normale produktionstolerancer.
 Små konstruktionsændringer tillades egnethedsbedømt ved et reduceret prøveprogram. De i tabel 6.4 angivne konstruktionsændringer kræver egnethedsprøvning af konstruktionen som foreskrevet.
 Tabel 6.1
 Egnethedsprøvning af materialer
 Den indre beholders materiale
 Pågældende afsnit i dette bilag
 Trækprøvning
 4.3.2.
 Slagprøvning
 4.3.3.
 Bøjningsprøvning
 4.3.4.
 Svejsningskontrol
 4.3.5.
 Tabel 6.2
 Egnethedsprøvning af beholderkonstruktion
 Henvisning til prøve og bilag
 Brandprøvning
 Bilag 3B, tillæg A. punkt A.1
 Faldprøvning
 Bilag 3B, tillæg A. punkt A.2
 Prøvning af holdetid
 Bilag 3B, tillæg A. punkt A.3
 Tabel 6.3
 Kritiske forskrifter for produktionskontrol
 Kvalitetskontrol
 Produktionskontrolprøvningsplaner
 Ikke-destruktiv prøvning
 Trykprøvning
 Tabel 6.4
 Ændring af konstruktion
 Type prøvning
 Konstruktionsændring
 A.1
 Brand
 A.2
 Fald
 A.3
 Holdetid
 Diameter > 20 %
 X
 X
 X
 Længde > 50 %
 X
 X
 X
 Arbejdstryk > 20 %
 X
 X
 X
 Isolationsmateriale/-metode
 X
 X
 4.14. Trykprøvning
 Hver beholder prøves efter kravene i punkt A.4 (bilag 3B, tillæg A).
 4.15. Egnethedsprøvning af beholderkonstruktion
 4.15.1. Generelt
 Egnethedsprøvning skal udføres på færdige beholdere, som er repræsentative for den normale produktion og er forsynet med alle identifikationsmærker. Udvælgelse, overværelse og dokumentation af resultater skal være i overensstemmelse med punkt 4.11 ovenfor.
 4.15.2. Brandprøvning
 Prøverne gennemføres efter afsnit A.1 (bilag 3B, tillæg A) og skal opfylde forskrifterne deri.
 5. MÆRKNING
 5.1. På hver beholder skal fabrikanten anbringe en tydelig, permanent mærkning, mindst 6 mm høj. Mærkningen skal bestå af klæbemærkater eller påsvejsede plader. Klæbemærkater og påføringen deraf skal være i overensstemmelse med ISO 7225 eller en hermed ækvivalent standard. Der kan anvendes flere mærkater eller plader, som skal være placeret således, at de ikke skjules af monteringsbeslagene. Hver beholder, som er i overensstemmelse med dette bilag, skal være mærket som følger:
 a)
 Obligatoriske oplysninger:
 i)


text:
»Kun LNG«
 ii)
 identificering af køber
 iii)
 identifikation af beholderen (det pågældende reservedelsnummer og et fabrikationsnummer, som er entydigt for hver flaske)
 iv)
 arbejdstryk og -temperatur
 v)
 nummer på regulativet, beholdertype og godkendelsesregistreringsnummer
 vi)
 de til flasken egnede trykbegrænseranordninger og/eller -ventiler, eller måden, hvorpå man får oplysning om egnede brandbeskyttelsessystemer
 vii)
 anvendes mærkater, skal alle beholdere have et entydigt identifikationsnummer præget på en synlig metalflade, som muliggør sporing, hvis mærkaten bliver ødelagt.
 b)
 Ikke-obligatoriske oplysninger:
 På separat-e) mærkat(er) kan gives følgende ikke-obligatoriske oplysninger:
 i)
 Temperaturområde for gassen, f.eks. – 195 °C til 65 °C
 ii)
 flaskens nominelle vandkapacitet med to betydende cifre, f.eks. 120 liter
 iii)
 dato for oprindelig trykprøvning (måned og år).
 Mærkerne skal anbringes i den nævnte rækkefølge, men den nøjere anbringelse kan tilpasses den forhåndenværende plads. Et eksempel på acceptable obligatoriske oplysninger er følgende:
 KUN LNG
 Fabrikant/reservedelsnummer/fabrikationsnummer
 1,6 MPa (16 bar)/– 160 °C
 ECE R 110 LNG (registreringsnr. ...)
 »Anvend kun fabriksgodkendt trykbegrænseranordning«
 6. KLARGØRING TIL FORSENDELSE
 Før forsendelse fra fabrikanten skal hver beholder indvendigt være ren og tørret. På beholdere, som ikke straks lukkes ved isætning af ventil, og, i givet fald, sikkerhedsanordninger, skal alle åbninger lukkes med prop, som hindrer fugtindtrængen og beskytter gevindet.
 Fabrikantens vedligeholdelsesanvisninger og alle nødvendige oplysninger til sikring af korrekt håndtering, brug og inspektion af beholderen under driften skal udleveres til køberen. Anvisningerne skal være i overensstemmelse med tillæg D til dette bilag.
 Tillæg A
 PRØVNINGSMETODER
 A.1. BRANDPRØVNING
 A.1.1. Generelt
 Brandprøven er udformet med henblik på at godtgøre, om de færdige beholdere komplet med brandbeskyttelsessystem (flaskeventil, trykbegrænseranordning og/eller integreret varmeisolering), som foreskrives for konstruktionen, forhindrer, at beholderen sprænges ved prøvning under de foreskrevne brandbetingelser. Ved brandprøvning skal udvises den yderste forsigtighed i tilfælde af, at der opstår brud på beholderen.
 A.1.2. Beholderopstilling
 Den indre beholder skal have samme temperatur som LNG'en. Dette krav anses for opfyldt, hvis brændstoftanken de seneste 24 timer har indeholdt et volumen LNG på mindst halvdelen af den indre beholders volumen.
 Brændstofbeholderen skal være påfyldt LNG, således at mængden af flydende naturgas målt efter rummålsystemet udgør under 10 procent af den maksimalt tilladte nettomængde, som kan rummes i den indre beholder.
 A.1.3. Brandkilde
 Brandens længde og bredde skal overstige fladedimensionerne for brændstoftanken med 0,1 m. ISO 11439 indeholder anvisninger til udarbejdelse af en egnet brandprøve. Gennemsnitstemperaturen skal under hele prøvningen forblive på over 590 °C.
 Ethvert brændstof kan anvendes til flammekilden, forudsat at det frembringer en ensartet varme, som er tilstrækkelig til at opretholde de foreskrevne prøvningstemperaturer, indtil beholderen udluftes. Ved valg af brændstof skal luftforureningshensyn tages i betragtning. Flammeopstillingen skal være registreret tilstrækkeligt detaljeret til at sikre, at varmetilførslen til beholderen er reproducerbar. Forekommer der svigt eller ujævnhed i flammekilden under prøvningen, anses resultatet for ugyldigt.
 A.1.4. Temperatur- og trykmåling
 Gennemsnitstemperaturen af rummet 10 mm under brændstoftanken som målt ved to eller flere termoelementer skal være mindst 590 °C.
 Termoelementernes temperaturer og flasketrykket registreres med et interval på højst 30 sekunder under prøvningen.
 A.1.5. Generelle prøvningsforskrifter
 Trykket i brændstoftanken ved prøvningens begyndelse skal være under 0,1


text:
MPa af mætningstrykket af LNG i den indre beholder.
 Tidsrummet fra det øjeblik, hvor gennemsnitstemperaturen når 590 °C indtil åbningen af den primære overtryksventil, skal måles.
 Når overtryksventilen åbner, fortsættes prøvningen indtil overtryksventilen er færdig med at udblæse.
 A.1.6. Acceptable resultater
 Brændstofbeholderens holdetid, som er den tid, der går, før trykbegrænserventilen åbnes, må ikke være mindre end 5 minutter under en ekstern brand.
 Brændstofbeholderen må ikke sprænge, og trykket i den indre beholder må ikke overskride det tilladte fejlområde for den indre beholder. Den sekundære trykbegrænserventil skal begrænse trykket i den indre beholder til det i punkt 4.4 i bilag 3B nævnte prøvningstryk.
 A.2. FALDPRØVNING
 Hver familie af brændstofbeholdere faldprøves for at kontrollere beholderens integritet. Faldprøvningen skal omfatte et 9 meters fald på beholderens mest kritiske del (bortset fra tilslutningsdelen) og et 3 meters fald på tilslutningsdelen. Beholderen skal indeholde ækvivalensen til en fuld tank flydende nitrogen mættet til halvdelen af arbejdstrykket. Der må ikke være tab af produktet i en periode på en time efter faldprøvningen undtagen ved trykbegrænserventilens funktion og afdampning mellem påfyldningsrøret og den sekundære kontraventil i tilfælde af en faldprøvning, der omfatter påfyldningsrøret. Tab af vakuum, buler i beholderen og i afskærmningen af slanger og rør samt beskadigelse af støttestrukturen er acceptabelt.
 Beholderen udsættes for et lodret fald, således at den falder på en hård, flad, ikke-eftergivende, glat, og vandret overflade på de dele, der er specificeret nedenfor. I dette øjemed ophænges brændstofbeholderen i en defineret minimumhøjde over jorden i et punkt diametralt modsat faldområdet, således at tyngdepunktet befinder sig lodret over dette.
 Brændstofpumper og andet udstyr fastgjort til beholderen skal også opfylde faldprøvningens krav til brændstofbeholderen og være fastgjort som en del af prøvningen.
 A.3. PRØVNING AF HOLDETID
 Beholderen skal være fyldt til inden for 10 % af den maksimale tilladte nettomængde LNG i det af fabrikanten angivne højeste punkt i det konstruktivt bestemte interval for fyldningstemperatur/tryk. Det hydrostatiske tryk registreres hvert minut i mindst 120 timer ved en temperatur på 20 °C ± 5 °C. Det hydrostatiske tryk skal være stabilt (inden for 10 kPa) eller stigende i hele prøvningens varighed. Vægten af beholderen og dens indhold skal måles og verificeres som stabil (under 1 procent) i hele prøvningens varighed; udslip af væske (bubble tight) i løbet af prøvningen er uacceptabelt. Det acceptable målte hydrostatiske tryk over 120 timer eller mere skal være mindre end den nominelle indstilling for beholderens primære trykbegrænserventil. Hvis det hydrostatiske tryk i 120 timer er mindre end den nominelle indstilling for beholderens primære trykbegrænserventil, kan prøvningen fortsætte, indtil dette tryk er nået, og det af fabrikanten angivne højeste punkt i det konstruktivt bestemte interval for fyldningstemperatur/tryk kan defineres som det hydrostatiske tryk, der registreres 120 timer før opnåelsen af den nominelle trykindstilling for den primære trykbegrænserventil. Fabrikanten kan også fastsætte en holdetid, der er længere end 120 timer eller et forhold mellem holdetid (længere end 120 timer) og konstruktivt bestemt påfyldningstemperatur/tryk baseret på den registrerede historik for hydrostatisk tryk.
 A.4. TRYKPRØVNING
 Hver indre beholder skal undersøges ved det i


text:
punkt 4.4 i bilag 3B fastsatte prøvningstryk, opretholdt i mindst 30 sekunder uden tegn på lækage, synlig deformation eller andre fejl.
 Tillæg B
 INDBERETNINGSFORMULARER
 Anmærkning — Dette tillæg er ikke en obligatorisk del af dette bilag.
 Der anvendes følgende formularer:
 1.
 Beholderens betegnelse og serienummer
 2.
 Typeattester, herunder for trykbegrænserventiler, håndventiler, osv.
 3.
 Radiografisk prøvningsrapport — svejsesømme
 4.
 Mekanisk prøvningsrapport — trækprøvning, bøjningsprøvning og slagprøvning
 5.
 Rapporter om materialeprøvning — stålkomponenter til indre beholdere
 Tillæg C
 FABRIKANTENS VEJLEDNING MED HENSYN TIL HÅNDTERING, ANVENDELSE OG INSPEKTION AF BEHOLDERE
 C.1. GENERELT
 Hovedformålet med dette bilag er at vejlede købere, distributører, montører og brugere af beholderen om sikker anvendelse af beholderen gennem den driftslevetid, den er bestemt til.
 C.2. DISTRIBUTION
 Fabrikanten skal henstille til køberen, at anvisningerne udleveres til alle parter, som er involveret i beholdernes distribution, håndtering, montering og anvendelse; dokumentet kan kopieres for at skaffe det nødvendige antal kopier til dette formål, men skal mærkes med en henvisning til de leverede beholdere.
 C.3. HENVISNINGER TIL FORELIGGENDE REGELSÆT, STANDARDER OG REGULATIVER
 Der kan gives konkrete anvisninger ved henvisning til nationale eller anerkendte regelsæt, standarder og regulativer.
 C.4. HÅNDTERING AF BEHOLDERE
 Der skal gives anvisninger for håndtering, som sikrer, at beholderne ikke udsættes for uacceptabel beskadigelse eller kontaminering ved håndteringen.
 C.5. MONTERING
 Der skal gives monteringsanvisninger, som sikrer, at beholderne ikke udsættes for uacceptabel beskadigelse ved monteringen eller under normal drift i den driftslevetid, de er bestemt til.
 Hvis fabrikanten giver monteringsforskrifter, skal anvisningerne, hvor det er relevant, omfatte enkeltheder som ophængenes konstruktion, anvendelse af fjedrende pakningsmateriale, korrekte tilspændingsmomenter og undgåelse af direkte eksponering af beholderen for et kemisk miljø og mekanisk kontakt.
 Hvis monteringsforskrifter ikke gives af fabrikanten, skal fabrikanten henlede køberens opmærksomhed på eventuelle langtidsvirkninger fra køretøjets monteringssystem, således bevægelserne af køretøjets karrosseri og beholderens udvidelse og sammentrækning ved de givne tryk- og temperaturforhold under drift.
 I givet fald skal køberens opmærksomhed henledes på, at det er nødvendigt at sørge for installationer, som sikrer, at der ikke optræder ansamlinger af væsker og faste stoffer, som beskadiger beholderens materiale.
 Der skal gives forskrift for den korrekte trykbegrænseranordning, som skal monteres.
 C.6. BEHOLDERNES ANVENDELSE
 Fabrikanten skal henlede køberens opmærksomhed på de driftsbetingelser, som er omfattet af dette regulativ, navnlig beholderens maksimale tilladelige tryk.
 C.7. KONTROL UNDER DRIFTEN
 Fabrikanten skal tydeligt præcisere brugerens forpligtelse til at overholde de foreskrevne inspektioner (f.eks. intervallet for kontroleftersyn ved bemyndiget personale). Disse oplysninger skal være i overensstemmelse med godkendelseskravene til konstruktionen.
 Tillæg D
 INDBERETNINGSFORMULAR 1
 Anmærkning — Dette tillæg er ikke en obligatorisk del af dette bilag.
 Der anvendes følgende formularer:
 1.
 Formular 1: Rapport vedrørende fabrikant og overensstemmelsesattest
 2.
 Fremstillet af: ...
 3.
 Hjemmehørende i: ...
 4.
 Lovpligtigt indregistreringsnummer: ...
 5.
 Fabrikantens mærke og nummer: ...
 6.
 Serienummer: fra ... til ... inklusive ...
 7.
 Beholderens betegnelse: ...
 8.
 STØRRELSE: Udvendig diameter: ... mm. Længde: ... mm
 9.
 Følgende mærker er præget på beholderens bryst eller findes på dens mærkater:
 a)
 »Kun LNG«: ...
 b)
 »MÅ IKKE ANVENDES EFTER«: ...
 c)
 Fabrikantens mærke: ...
 d)
 Fabrikationsnummer og


text:
reservedelsnummer: ...
 e)
 Arbejdstryk i MPa: ...
 f)
 Regulativ nr.: ...
 g)
 Brandbeskyttelsestype: ...
 h)
 Dato for oprindelig prøvning (måned og år): ...
 i)
 Den tomme beholders taramasse (i kg): ...
 j)
 Bemyndiget organ eller inspektørmærke: ...
 k)
 Vandkapacitet i liter: ...
 l)
 Arbejdstryk i MPa: ...
 m)
 Eventuelle særlige forskrifter: ...
 10.
 Hver beholder er fremstillet ved overholdelse af alle forskrifter i regulativ nr. ... i overensstemmelse med ovenstående beskrivelse af flasken. De nødvendige prøvningsresultater er vedlagt.
 11.
 Undertegnede attesterer herved, at alle disse prøvningsresultater er fundet tilfredsstillende i enhver henseende og er i overensstemmelse med forskrifterne for ovenstående type.
 12.
 Bemærkninger: ...
 13.
 Kompetent myndighed: ...
 14.
 Inspektørens underskrift: ...
 15.
 Fabrikantens underskrift: ...
 16.
 Sted, dato: ...
 BILAG 4A
 Bestemmelser om godkendelse af automatisk CNG-ventil, envejsventil, trykbegrænserventil, trykbegrænseranordning (temperaturaktiveret), overstrømsventil, håndventil og trykbegrænseranordning (trykaktiveret)
 1. FORMÅLET MED DETTE BILAG ER AT FASTSÆTTE BESTEMMELSER FOR GODKENDELSE AF AUTOMATISK VENTIL, KONTRAVENTIL, TRYKBEGRÆNSERVENTIL, TRYKBEGRÆNSERANORDNING OG OVERSTRØMSVENTIL.
 2. AUTOMATISK VENTIL — CNG
 2.1. De materialer, som den automatiske ventil består af, og som er i kontakt med CNG under driften, skal være forenelige med den ved prøven anvendte CNG. Til efterprøvning af denne forenelighed anvendes proceduren i bilag 5D.
 2.2. Driftsspecifikationer
 2.2.1. Den automatiske CNG-ventil skal være konstrueret, så den kan modstå et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) uden utæthed eller deformation.
 2.2.2. Den automatiske CNG-ventil skal være konstrueret, så den er tæt ved et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) (se bilag 5B).
 2.2.3. Den automatiske CNG-ventil bringes i sin normale driftsstilling som angivet af fabrikanten og eksponeres for 20 000 operationer; derefter deaktiveres den. Den automatiske ventil skal forblive tæt ved et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) (se bilag 5B).
 2.2.4. Hvis den automatiske ventil lukker under automatisk styrede stopfaser, skal ventilen underkastes følgende antal operationer ved prøvning i henhold til punkt 2.2.3 ovenfor:
 a)
 200 000 cyklusser (mærket »H1«), hvis motoren stopper automatisk ved standsning af køretøjet
 b)
 500 000 cyklusser (mærket »H2«), hvis motoren ud over a) også stopper automatisk, når køretøjet kun kører med elmotor
 c)
 1 000 000 cyklusser (mærket »H3«), hvis motoren ud over a) og b) også stopper automatisk, når gaspedalen slippes.
 Uanset ovenstående bestemmelser skal ventiler, der opfylder b) anses for også at opfylde a), og ventiler, der opfylder c), skal anses for også at opfylde a) og b).
 2.2.5. Den automatiske CNG-ventil skal være konstrueret, så den fungerer ved de temperaturer, som foreskrives i bilag 5O.
 2.3. Forefindes der elektrisk system, skal dette være isoleret fra huset af den automatiske ventil. Isoleringens modstand skal være > 10 ΜΩ.
 2.4. Er den automatiske ventil elektrisk aktiveret, skal ventilen være i lukket stilling, når strømmen er afbrudt.
 2.5. Den automatiske ventil skal overholde prøverne for den pågældende komponentklasse, fastlagt efter skemaet i figur 1-1 i punkt 3 i dette regulativ.
 3. KONTRAVENTIL
 3.1. De materialer, som kontraventilen består af, og som er i kontakt med CNG under driften, skal være forenelige med den ved prøven anvendte CNG. Til efterprøvning af denne


text:
forenelighed anvendes proceduren i bilag 5D.
 3.2. Driftsspecifikationer
 3.2.1. Kontraventilen skal være konstrueret, så den kan modstå et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) uden utæthed eller deformation.
 3.2.2. Kontraventilen skal være konstrueret, så den er tæt (udvendigt) ved et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) (se bilag 5B).
 3.2.3. Kontraventilen bringes i sin normale driftsstilling, som angives af fabrikanten, og eksponeres for 20 000 operationer; derefter deaktiveres den. Kontraventilen skal forblive tæt (udvendigt) ved et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) (se bilag 5B).
 3.2.4. Kontraventilen skal være konstrueret, så den fungerer ved de temperaturer, som foreskrives i bilag 5O.
 3.3. Kontraventilen skal overholde prøverne for den pågældende komponentklasse, fastlagt efter skemaet i figur 1-1 i punkt 3 i dette regulativ.
 4. TRYKBEGRÆNSERVENTIL OG TRYKBEGRÆNSERANORDNING
 4.1. De materialer, som trykbegrænserventilen og trykbegrænseranordningen består af, og som er i kontakt med CNG under driften, skal være forenelige med den ved prøvningen anvendte CNG. Til efterprøvning af denne forenelighed anvendes proceduren i bilag 5D.
 4.2. Driftsspecifikationer
 4.2.1. Trykbegrænserventiler og trykbegrænseranordninger af klasse 0 skal være konstrueret, så de kan modstå et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) med afgangen lukket.
 4.2.2. Trykbegrænserventiler og trykbegrænseranordninger af klasse 1 skal være konstrueret, så de er tætte ved et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) med afgangen lukket (se bilag 5B).
 4.2.3. Trykbegrænserventiler af klasse 1 og klasse 2 skal være konstrueret således, at de er tætte ved et tryk på to gange arbejdstrykket, når afgangen lukkes.
 4.2.4. Trykbegrænseranordningen skal være konstrueret således, at sikringen åbner ved en temperatur på 110 ± 10 °C.
 4.2.5. Trykbegrænserventiler af klasse 0 skal være konstrueret således, at de fungerer ved temperaturer fra – 40 °C til 85 °C.
 4.3. Trykbegrænserventiler og trykbegrænseranordninger skal overholde prøvningskravene for den pågældende komponentklasse, som fastlægges efter skemaet i figur 1-1 i punkt 3 i dette regulativ.
 5. OVERSTRØMSVENTIL
 5.1. De materialer, som overstrømsventilen består af, og som er i kontakt med CNG under driften, skal være forenelige med den ved prøvningen anvendte CNG. Til efterprøvning af denne forenelighed anvendes proceduren i bilag 5D.
 5.2. Driftsspecifikationer
 5.2.1. Er overstrømsventilen ikke indbygget i flasken, skal den være konstrueret således, at den kan modstå et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa).
 5.2.2. Overstrømsventilen skal være konstrueret således, at den er tæt ved et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa).
 5.2.3. Overstrømsventilen skal være konstrueret, så den fungerer ved de temperaturer, som foreskrives i bilag 5O.
 5.3. Overstrømsventilen skal være monteret indvendigt i beholderen.
 5.4. Overstrømsventilen skal være forsynet med et omløb for at give mulighed for trykudligning.
 5.5. Overstrømsventilen skal afskære, når trykforskellen over ventilen er 650 kPa.
 5.6. Når overstrømsventilen er i afskæringsposition, må gennemstrømningen i ventilen ikke være over 0,05 af de normale m3/min. ved en trykforskel på 10 000 kPa.
 5.7. Anordningen skal overholde prøvningskravene for den pågældende komponentklasse, som fastlægges efter skemaet i figur 1-1 i punkt 3 i dette regulativ, bortset fra overtryk, udvendig utæthed, bestandighed mod tørvarme samt ozonældning.
 6. HÅNDVENTIL
 6.1. Håndventiler af klasse 0 skal være


text:
konstrueret til at modstå et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket.
 6.2. Håndventiler af klasse 0 skal være konstrueret til at fungere ved temperaturer fra – 40 °C to 85 °C.
 6.3. Forskrifter for håndventiler
 Ét prøveeksemplar udmattelsesprøves ved cyklisk trykbelastning med en frekvens på højst 4 cyklusser i minuttet som følger: temperaturen fastholdes på 20 °C under cyklisk trykbelastning fra 2 MPa til 26 MPa gennem 2 000 cyklusser.
 7. TRYKBEGRÆNSERANORDNING (trykaktiveret)
 7.1. De materialer, som trykbegrænseranordningen (trykaktiveret) består af, og som er i kontakt med CNG under driften, skal være forenelige med den ved prøven anvendte CNG. Til efterprøvning af denne forenelighed anvendes proceduren i bilag 5D.
 7.2. Driftsspecifikationer
 7.2.1. Trykbegrænseranordningen (trykaktiveret) i klasse 0 skal være konstrueret, så den fungerer ved de temperaturer, som foreskrives i bilag 5O.
 7.2.2. Sprængtrykket skal være 34 MPa ± 10 % ved rumtemperatur og ved den maksimale driftstemperatur, som er angivet i bilag 5O.
 7.3. Anordningen skal overholde prøvningskravene for den pågældende komponentklasse, som angivet i skemaet i figur 1-1 i punkt 3 i dette regulativ, bortset fra overtryk, indvendig utæthed og udvendig utæthed.
 7.4. Forskrifter for trykbegrænseranordning (trykaktiveret)
 7.4.1. Kontinuerlig drift
 7.4.1.1. Prøvningsprocedure
 Trykbegrænsersystemet (trykaktiveret) gennemgår en cyklus med vand i overensstemmelse med tabel 3 ved mellem 10 % og 100 % af arbejdstrykket ved en maksimal cyklisk hastighed på 10 cyklusser pr. minut og en temperatur på 82 °C ± 2 °C eller 57 °C ± 2 °C.
 Tabel 3
 Prøvningstemperaturer og -cyklusser
 Temperatur (°C)
 Cyklusser
 82
 2 000
 57
 18 000
 7.4.1.2. Forskrifter
 7.4.1.2.1. Ved prøvningens afslutning må komponenten højst lække 15 cm3/time, når den underkastes et gastryk lig det maksimale arbejdstryk ved rumtemperatur og ved den maksimale driftstemperatur, som er angivet i bilag 5O.
 7.4.1.2.2. Ved prøvningens afslutning skal sprængtrykket for trykbegrænseranordningen (trykaktiveret) være 34 MPa ± 10 % ved rumtemperatur og ved den maksimale driftstemperatur, som er angivet i bilag 5O.
 7.4.2. Prøvning af korrosionsbestandighed
 7.4.2.1. Prøvningsprocedure
 Trykbegrænseranordningen (trykaktiveret) underkastes den prøvningsprocedure, der er beskrevet i bilag 5E med undtagelse af tæthedsprøvningen.
 7.4.2.2. Forskrifter
 7.4.2.2.1. Ved prøvningens afslutning må komponenten højst lække 15 cm3/time, når den underkastes et gastryk lig det maksimale arbejdstryk ved rumtemperatur og ved den maksimale driftstemperatur, som er angivet i bilag 5O.
 7.4.2.2.2. Ved prøvningens afslutning skal sprængtrykket for trykbegrænseranordningen (trykaktiveret) være 34 MPa ± 10 % ved rumtemperatur og ved den maksimale driftstemperatur, som er angivet i bilag 5O.
 BILAG 4B
 BESTEMMELSER OM GODKENDELSE AF BØJELIGE BRÆNDSTOFLEDNINGER ELLER -SLANGER TIL CNG OG SLANGER TIL LNG
 0. Formålet med dette bilag er at fastsætte bestemmelser for godkendelse af bøjelige slanger til CNG og LNG.
 Dette bilag dækker tre typer bøjelige CNG-slanger (a, b og c) og en type LNG-slange (d)
 a)
 Højtrykslanger (klasse 0)
 b)
 Mellemtrykslanger (klasse 1)
 c)
 Lavtrykslanger (klasse 2)
 d)
 LNG-slanger (klasse 5).
 1. HØJTRYKSLANGER I KLASSE 0
 1.1. Generelle specifikationer
 1.1.1. Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et tryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa).
 1.1.2. Slangen skal være konstrueret, så den er modstandsdygtig over for de temperaturer,


text:
som foreskrives i bilag 5O.
 1.1.3. Den indvendige diameter skal være i overensstemmelse med tabel 1 i ISO-standard 1307.
 1.2. Slangens opbygning
 1.2.1. Slangen skal omfatte et glatløbet rør og en kappe af egnet syntetisk materiale, forstærket med et eller flere mellemlag.
 1.2.2. De(t) forstærkende mellemlag skal være beskyttet mod korrosion ved hjælp af en kappe.
 Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks. rustfrit stål) til mellemlaget (-lagene), er en kappe ikke nødvendig.
 1.2.3. Foringen og kappen skal være glat og fri for porer, huller og fremmedlegemer.
 En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.
 1.2.4. Kappen skal forsætligt punkteres for at undgå bobledannelse.
 1.2.5. Når kappen er punkteret, og mellemlaget er udført af ikke-korrosionsbestandigt materiale, skal mellemlaget være beskyttet mod korrosion.
 1.3. Specifikationer og prøver for foringen
 1.3.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse for gummimateriale og termoplastiske elastomerer (TPE)
 1.3.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 20 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 1.3.1.2. Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 ved følgende vilkår:
 a)
 Medium: n-pentan
 b)
 Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 c)
 Nedsænkningsperiode: 72 timer.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimal volumenændring: 20 %
 b)
 Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %
 c)
 Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 1.3.1.3. Ældningsbestandighed i henhold til ISO 188 ved følgende vilkår:
 a)
 Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 b)
 Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 1.3.1.1.
 Forskrifter:
 a)
 maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 b)
 maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 1.3.2. Trækbrudstyrke og brudforlængelse specifikt for termoplastisk materiale.
 1.3.2.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 ved følgende vilkår:
 a)
 Type prøveemne: type 1 BA
 b)
 Trækhastighed: 20 mm/minut.
 Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før prøvning.
 Forskrifter:
 a)
 Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa.
 b)
 Brudforlængelsen må ikke være under 100 %.
 1.3.2.2. Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 ved følgende vilkår:
 a)
 Medie: n-pentan
 b)
 Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 c)
 Nedsænkningsperiode: 72 timer.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimal volumenændring på 2 %
 b)
 Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 %
 c)
 Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 1.3.2.3. Ældningsbestandighed i henhold til ISO 188 ved følgende vilkår:
 a)
 Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 b)
 Eksponeringsperiode: 24 og 336


text:
timer.
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 1.3.2.1.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 b)
 Maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 1.4. Forskrifter og prøvningsmetode for kappen
 1.4.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse for gummimateriale og termoplastiske elastomerer (TPE)
 1.4.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 1.4.1.2. Bestandighed mod n-hexan efter ISO 1817 ved følgende vilkår:
 a)
 Medie: n-hexan
 b)
 Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 c)
 Nedsænkningsperiode: 72 timer.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimal volumenændring på 30 %
 b)
 Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 %
 c)
 Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %.
 1.4.1.3. Ældningsbestandighed i henhold til ISO 188 ved følgende vilkår:
 a)
 Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 b)
 Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 1.4.1.1.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 b)
 Maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 1.4.2. Trækbrudstyrke og brudforlængelse specifikt for termoplastisk materiale.
 1.4.2.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 ved følgende vilkår:
 a)
 Type prøveemne: type 1 BA
 b)
 Trækhastighed: 20 mm/minut.
 Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før prøvning.
 Forskrifter:
 a)
 Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa.
 b)
 Brudforlængelsen må ikke være under 100 %.
 1.4.2.2. Bestandighed mod n-hexan efter ISO 1817 ved følgende vilkår:
 a)
 Medie: n-hexan
 b)
 Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 c)
 Nedsænkningsperiode: 72 timer.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimal volumenændring på 2 %
 b)
 Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 %
 c)
 Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 1.4.2.3. Ældningsbestandighed i henhold til ISO 188 ved følgende vilkår:
 a)
 Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 b)
 Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 1.4.2.1.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimalt 20 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 b)
 Maksimalt 50 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 1.4.3. Ozonbestandighed


text:
1.4.3.1. Prøven skal gennemføres i overensstemmelse med ISO-standard 1431/1.
 1.4.3.2. Prøveemnerne, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres for luft ved 40 °C med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner i 120 timer.
 1.4.3.3. Der tillades ingen revner i prøveemnerne.
 1.5. Specifikationer for ukoblet slange
 1.5.1. Gastæthed (permeabilitet)
 1.5.1.1. En slange med en fri længde på 1 m sluttes til en beholder fyldt med flydende propan med en temperatur på 23 °C ± 2 °C.
 1.5.1.2. Prøven udføres efter metoden i ISO-standard 4080.
 1.5.1.3. Gennemsivningen gennem slangens væg må ikke være over 95 cm3 pr. meter slange pr. 24 h.
 1.5.2. Lavtemperaturbestandighed
 1.5.2.1. Prøvningen udføres i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i ISO 4672-1978, metode B.
 Prøvningstemperatur
 :
 – 40 °C ± 3 °C eller
 – 20 °C ± 3 °C, hvis relevant.
 1.5.2.3. Der tillades ingen revnedannelse eller brud.
 1.5.3. Bøjningsprøvning
 1.5.3.1. En tom slange med en længde på ca. 3,5 m skal kunne modstå 3 000 gentagelser af den nedenfor foreskrevne alternerende bøjningsprøve uden brud. Efter prøvningen skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 1.5.4.2 nedenfor. Prøvningen foretages på både en ny slange og en slange, der er ældet i henhold til ISO 188, jf. punkt 1.4.2.3, og efterfølgende i henhold til ISO 1817, jf. punkt 1.4.2.2 ovenfor.
 1.5.3.2. Figur 1 (kun anført som eksempel)
 Slangens indvendige diameter
 (mm)
 Bøjningsradius (mm)
 (figur 1)
 Afstand mellem centrene i figur 1 (mm)
 Lodret
 b
 Vandret
 a
 indtil 13
 102
 241
 102
 13 til 16
 153
 356
 153
 16 til 20
 178
 419
 178
 1.5.3.3. Prøvningsmaskinen (figur 1) skal bestå af en stålramme forsynet med to træhjul med en fælgbredde på ca. 130 mm.
 Hjulene skal have spor langs omkredsen til styring af slangen.
 Hjulenes radius, målt til bunden af sporet, skal være som angivet i 1.5.3.2.
 De to hjuls langsgående midterplan skal ligge i samme lodrette plan, og afstanden mellem hjulenes centre skal være i overensstemmelse med punkt 1.5.3.2 ovenfor.
 Hvert hjul skal kunne dreje frit omkring sit omdrejningspunkt.
 En fremføringsmekanisme trækker slangen over hjulene med en hastighed af fire hele bevægelser i minuttet.
 1.5.3.4. Når slangen er monteret på hjulene, skal den have en S-lignende form (se figur 1).
 På den ende, som løber over det øverste hjul, anbringes en tilstrækkeligt stor vægt til, at slangen ligger fuldstændigt an mod hjulene. Den del, som løber over det underste hjul, fastgøres til fremføringsmekanismen.
 Mekanismen skal være indstillet således, at slangens vandring udgør i alt 1,2 m i begge retninger.
 1.5.4. Hydraulisk prøvningstryk og bestemmelse af det minimale sprængtryk
 1.5.4.1. Prøven udføres efter metoden i ISO-standard 1402.
 1.5.4.2. Prøvningstrykket på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) anvendes i 10 minutter, uden at der opstår utæthed.
 1.5.4.3. Sprængtrykket må ikke være under 45 MPa.
 1.6. Slangekoblinger
 1.6.1. Slangekoblinger skal være udført i stål eller messing, og overfladen skal være korrosionsbestandig.
 1.6.2. Slangekoblingerne skal være påkrympet.
 1.6.2.1. Overløbermøtrikken skal have UNF-gevind.
 1.6.2.2. Tætningskonussen med overløbermøtrik skal være af typen med en halv lodret vinkel på


text:
45°.
 1.6.2.3. Koblingerne kan være af typen med overløbsmøtrik eller af lynkoblingstypen.
 1.6.2.4. Det skal være umuligt at frakoble lynkoblingen uden særlige forholdsregler eller anvendelse af specialværktøj.
 1.7. Samling af slange og koblinger
 1.7.1. Slangekoblingerne skal være således konstrueret, at kappen ikke behøver fjernes, medmindre slangens forstærkning består af korrosionsbestandigt materiale.
 1.7.2. Slangen skal underkastes en impulsprøve i henhold til ISO-standard 1436.
 1.7.2.1. Prøven udføres med strømmende olie ved en temperatur på 93 °C og et tryk på mindst 26 MPa.
 1.7.2.2. Slangen underkastes 150 000 impulser.
 1.7.2.3. Efter impulsprøven skal slangen kunne modstå prøvningstrykket som anført i punkt 1.5.4.2 ovenfor.
 1.7.3. Gastæthed
 1.7.3.1. Den komplette slange (slange med koblinger) skal kunne modstå fem minutters eksponering for et gastryk på 1,5 gange arbejdstrykket (MPa) uden utæthed.
 1.8. Mærkning
 1.8.1. Hver slange skal med højst 0,5 meters mellemrum være forsynet med følgende let læselige og ikke-sletbare identifikationsmærker, bestående af tegn, figurer eller symboler:
 1.8.1.1. Fabrikantens firmanavn eller mærke.
 1.8.1.2. Produktionsår og -måned.
 1.8.1.3. Størrelse og typemærke.
 1.8.1.4. Identifikationsmærket »CNG. klasse 0«.
 1.8.2. Hver kobling skal være påført samlefabrikkens firmanavn eller mærke.
 2. MELLEMTRYKSLANGER AF KLASSE 1
 2.1. Generelle specifikationer
 2.1.1. Slangen skal være konstrueret, så den kan modstå et maksimalt arbejdstryk på 3 MPa.
 2.1.2. Slangen skal være konstrueret, så den er modstandsdygtig over for de temperaturer, som foreskrives i bilag 5O.
 2.1.3. Den indvendige diameter skal være i overensstemmelse med tabel 1 i ISO-standard 1307.
 2.2. Slangens opbygning
 2.2.1. Slangen skal omfatte et glatløbet rør og en kappe af egnet syntetisk materiale, forstærket med et eller flere mellemlag.
 2.2.2. De(t) forstærkende mellemlag skal ved hjælp af en kappe være beskyttet mod korrosion.
 Anvendes korrosionsbestandigt materiale (f.eks. rustfrit stål) til mellemlaget(-ene), er en kappe ikke nødvendig.
 2.2.3. Foringen og kappen skal være glat og fri for porer, huller og fremmedlegemer.
 En forsætligt frembragt punktering af kappen anses ikke for en fejl.
 2.3. Specifikationer og prøver for foringen
 2.3.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse for gummimateriale og termoplastiske elastomerer (TPE)
 2.3.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO-standard 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 2.3.1.2. Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 ved følgende vilkår:
 a)
 Medie: n-pentan
 b)
 Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 c)
 Nedsænkningsperiode: 72 timer.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimal volumenændring: 20 %
 b)
 Maksimal ændring i trækbrudstyrke: 25 %
 c)
 Maksimal ændring i brudforlængelse: 30 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 2.3.1.3. Ældningsbestandighed i henhold til ISO 188 ved følgende vilkår:
 a)
 Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 b)
 Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 2.3.1.1.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 b)
 Maksimalt 25 % ændring


text:
i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 2.3.2. Trækbrudstyrke og brudforlængelse specifikt for termoplastisk materiale.
 2.3.2.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 ved følgende vilkår:
 a)
 Type prøveemne: type 1 BA
 b)
 Trækhastighed: 20 mm/minut.
 Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før prøvning.
 Forskrifter:
 a)
 Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa.
 b)
 Brudforlængelsen må ikke være under 100 %.
 2.3.2.2. Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 ved følgende vilkår:
 a)
 Medie: n-pentan
 b)
 Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 c)
 Nedsænkningsperiode: 72 timer.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimal volumenændring på 2 %
 b)
 Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 10 %
 c)
 Maksimal ændring i brudforlængelse på 10 %.
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 2.3.2.3. Ældningsbestandighed i henhold til ISO 188 ved følgende vilkår:
 a)
 Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 b)
 Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 2.3.2.1.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 b)
 Maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 2.4. Forskrifter og prøvningsmetode for kappen
 2.4.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse for gummimateriale og termoplastiske elastomerer (TPE)
 2.4.1.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 37. Trækbrudstyrke mindst 10 MPa og brudforlængelse mindst 250 %.
 2.4.1.2. Bestandighed mod n-hexan efter ISO 1817 ved følgende vilkår:
 a)
 Medie: n-hexan
 b)
 Temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 c)
 Nedsænkningsperiode: 72 timer.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimal volumenændring på 30 %
 b)
 Maksimal ændring i trækbrudstyrke på 35 %
 c)
 Maksimal ændring i brudforlængelse på 35 %.
 2.4.1.3. Ældningsbestandighed i henhold til ISO 188 ved følgende vilkår:
 a)
 Temperatur: 115 °C (prøvningstemperatur = maksimal driftstemperatur minus 10 °C)
 b)
 Eksponeringsperiode: 24 og 336 timer.
 Efter ældning konditioneres prøveemnerne ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før trækprøvningen udføres i henhold til punkt 2.4.1.1.
 Forskrifter:
 a)
 Maksimalt 35 % ændring i trækbrudstyrke efter 336 timers ældning i forhold til trækbrudstyrken af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 b)
 Maksimalt 25 % ændring i brudforlængelse efter 336 timers ældning i forhold til brudforlængelsen af det materiale, som er ældet i 24 timer.
 2.4.2. Trækbrudstyrke og brudforlængelse specifikt for termoplastisk materiale.
 2.4.2.1. Trækbrudstyrke og brudforlængelse efter ISO 527-2 ved følgende vilkår:
 a)
 Type prøveemne: type 1 BA
 b)
 Trækhastighed: 20 mm/minut.
 Materialet skal konditioneres ved 23 °C og 50 % relativ luftfugtighed i mindst 21 dage, før prøvning.
 Forskrifter:
 a)
 Trækbrudstyrken må ikke være mindre end 20 MPa.
 b)