text:
af angi
 velser, der er fastsat i de østrigske retsforskrifter eller i 2 . Beskyttelse i henhold til denne aftale gælder også for
 bestemmelserne i en af Fællesskabets medlemsstater, fysiske og juridiske personer med hjemsted i Fællesska
 hvis denne oversættelse på den anden kontraherende bet samt foreninger, sammenslutninger og organisatio
 parts sprog er et ord, der kan give et fejlagtigt indtryk ner af producenter, handlende eller forbrugere med
 med hensyn til den således betegnede vins oprindelse, hjemsted i Fællesskabet, for så vidt dette kan ske efter
 art eller kvalitet. de østrigske retsforskrifter.
 Artikel 7
 Artikel 5
 1 . Fiver af de kontraherende parter kan, hvis dette er
 nødvendigt for at nå aftalens mål , ved note stilet til den
 1 . Artikel 4 anvendes ligeledes, anden kontraherende part, kræve, at der kun indrømmes
 importbevilling eller adgang til midlertidig toldfri ind
 — hvis der på beholdere eller emballage, i reklame eller førsel, hvis vinen ledsages af et dokument, der er kon
 i officielle dokumenter eller handelsdokumenter trolleret af den kompetente myndighed. Vinen skal
 forekommer angivelser, mærker, navne, indskrifter kunne identificeres ved hjælp af dette dokument, og det
 eller grafiske gengivelser, som direkte eller indirekte skal på vilkår, der fastsættes nærmere efter fælles aftale
 indeholder falske eller vildledende oplysninger ved mellem de kontraherende parter efter fremgangsmåden i
 rørende afsendelsessted, oprindelse, art, vinstoksort artikel 12, litra e), attestere adkomsten til en eller flere
 eller væsentlige egenskaber i forbindelse med vine, af de i artikel 3 , stk. 1 , omhandlede angivelser. Den
 der er betegnet ved angivelser, som er beskyttet i anden kontraherende part skal hurtigst muligt aner
 henhold til denne aftale, kende modtagelsen af denne note.
 hvis der anvendes beholdere, som kan give et fejlag
 tigt indtryk af oprindelsen. 2 . Den kontraherende part skal samtidig med, at den
 tilstiller den anden kontraherende part den i stk. 1
 omhandlede note, anføre, under hvilke myndigheder
 eller andre kontorer kontrollen med det i stk . 1 om
 2 . Varemærker, uanset om de er registrerede, der handlede dokument sorterer. Et eksemplar af dokumen
 anvendes for vine, hvis betegnelse er beskyttet i henhold tet skal vedlægges denne meddelelse.
 til denne aftale, må ikke indeholde ord, dele af ord,
 symboler eller illustrationer, der:
 Artikel 8
 kan give et fejlagtigt indtryk af -en person, der har
 taget del i den således betegnede vins handelsmæs 1 . Vin, der på tidspunktet for denne aftales ikrafttræ
 sige distribution, navnlig aftapperen, den befinder sig på en af de kontraherende parters
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 389 /5
 omrade, og som lovligt er forsynet med en af de benæv Særlig gælder det, at de kompetente organer i republik
 nelser, hvis anvendelse forbydes i aftalen, kan afsættes, ken Østrig og Kommissionen for De europæiske Fælles
 indtil lagrene er tømt. skaber,
 a) i gensidig forståelse tilpasser bilaget og protokollen
 Emballager og reklamemateriale, der på tidspunktet for til denne aftale på baggrund af eventuelle ændringer
 denne aftales ikrafttræden befinder sig på en af de kon af de


text:
kontraherende parters respektive love og
 traherende parters område, og som lovligt er forsynet administrative bestemmelser,
 med en af de benævnelser, hvis anvendelse forbydes i
 aftalen, kan afsættes inden for et år regnet fra dens
 ikrafttræden. b) notificerer hinanden alle retsafgørelser vedrørende
 anvendelsen af denne aftale og meddeler hinanden,
 hvilke foranstaltninger der er truffet som følge af
 disse afgørelser,
 2 . Hvis bilaget ændres, anvendes stk. 1 fra denne
 ændrings ikrafttræden.
 c) giver hinanden meddelelse, hvis der foreligger be
 grundet mistanke om, at de i artikel 2 omhandlede
 vine med oprindelse i den anden kontraherende
 parts område ikke er i overensstemmelse med be
 Artikel 9 stemmelserne vedrørende produktion, afsætning
 samt betegnelse og præsentation, såfremt denne
 Med forbehold af artikel 4, stk. 1 , gælder denne aftale mangel på overensstemmelse er af særlig betydning
 ikke for betegnelse af vin, eller kan give anledning til administrative foran
 staltninger eller retsforfølgning,
 a) som befinder sig under transitforsendelse på en af de
 kontraherende parters område, eller d) undersøger de respektive foranstaltninger, som hver
 af de kontraherende parter har iværksat i medfør af
 denne aftale, særlig for så vidt angår tilpasningen af
 b) som har oprindelse i en af de kontraherende parters love og administrative besstemmelser,
 område, og som forsendes i små mængder mellem
 disse parter på de betingelser og efter de regler, der
 er fastsat i den protokol, der er knyttet som bilag til e) udveksler de i artikel 7 omhandlede noter og tilstil
 denne aftale. ler hinanden de dokumenter, der skal ledsage vi
 nene, efter at de sammen har aftalt de nærmere reg
 ler for disse dokumenters affattelse,
 Artikel 1 0
 f) mødes om fornødent for at behandle de praktiske
 problemer i forbindelse med anvendelsen af denne
 aftale.
 Den beskyttelse, som i henhold til denne aftale ydes
 angivelser til betegnelse af vin, har ingen indflydelse på
 de bestemmelser, som hos hver af de kontraherende
 parter gælder eller vil komme til at gælde for indførsel Artikel 13
 af denne vin.
 De kontraherende parter træffer alle generelle eller sær
 lige foranstaltninger, som kan sikre, at aftalens forplig
 telser gennemføres. De sørger for, at målene i aftalen
 Artikel 1 1 virkeliggøres.
 Denne aftale udelukker ikke nogen form for mere ud
 strakt beskyttelse, som de kontraherende parter i medfør Artikel 14
 af parternes interne retsforskrifter eller andre interna
 tionale aftaler yder eller vil yde de angivelser, der er
 beskyttet ved denne aftale. Hvis en kontraherende part mener, at den anden kon
 traherende part ikke har overholdt en forpligtelse i
 denne aftale, kan den træffe egnede beskyttelsesforan
 staltninger, så aftalen fortsat kan anvendes .
 Artikel 12
 Artikel 15
 De kontraherende parters repræsentanter står i direkte
 forbindelse med hinanden med hensyn til ethvert Denne aftale gælder på den ene side for de områder,
 spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne aftale. hvor traktaten om oprettelse af Det europæiske økono
 ---pagebreak--- Nr . L 389 / 6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 miske Fællesskab finder anvendelse, og på de i nævnte Artikel 18
 traktat fastsatte betingelser, og på den

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
anden side for
 republikken Østrigs område. 1 . Denne aftale skal godkendes eller ratificeres i over
 ensstemmelse med de kontraherende parters egne pro
 cedurer; parterne giver hinanden notifikation om gen
 nemførelsen af de procedurer, der er nødvendige i så
 Artikel 16 henseende.
 Den protokol og den brevveksling, der er knyttet som
 bilag til denne aftale, udgør en integrerende del heraf. 2 . Denne aftale træder i kraft den første dag i den
 anden måned efter, at de kontraherende parter har
 givet hinanden notifikation om, at procedurerne for
 ratifikation eller godkendelse af aftalen er gennemført,
 Artikel 17 dog tidligst den 1 . januar 1981 .
 Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk,
 engelsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk og tysk, 3 . Hver af de kontraherende parter kan opsige denne
 idet hver af disse tekster har samme gyldighed. aftale med et års varsel .
 Udfærdiget i Bruxelles , den enogtyvende oktober nitten hundrede og enogfirs .
 Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten Oktober neunzehnhunderteinundachtzig .
 "Εγινε στίς Βρυξέλλες , στίς είκοσι μία ' Οκτωβρίου χίλια εννιακόσια ογδόντα ενα.
 Done at Brussels on the twenty-first day of October in the year one thousand nine hundred
 and eighty-one .
 Fait à Bruxelles , le vingt et un octobre mil neuf cent quatre-vingt-un .
 Fatto a Bruxelles , addì ventuno ottobre millenovecentottantuno .
 Gedaan te Brussel , de eenentwintigste oktober negentienhonderd eenentachtig .
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 / 7
 For Rådet for De europæiske Fællesskaber
 Fur den Rat der Europåischen Gemeinschaften
 NÅ 1 6 Συμβούλιο TCD v Εὐρωπαϊκῶν Κοινοτήτων
 For the Council of the European Communities
 Pour le Conseil des Communautés européennes
 Per il Consiglio delle Comunità europee
 Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen
 For republikken Østrig
 Fur die Republik Ôsterreich
 nd in Δημοκρατία τῆç Aὐστρίας
 For the Republic of Austria
 Pour la république d'Autriche
 Per la Repubblica d'Austria
 Voor de Republiek Oostenrijk
 ---pagebreak--- Nr . L 389/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 BILAG
 De vine, der omfattes af denne aftale, er
 A. MED HENSYN TIL DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB :
 I. VINE MED OPRINDELSE I FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND :
 Disse vine betegnes ved udtrykket » Qualitatswein b.A. « eller ved en særlig traditionel benvnelse
 som omhandlet i nr. 1 , ved navnet på et bestemt dyrkningsområde som omhandlet i nr. 2.1 og
 ved angivelsen » amtliche Prüfungsnummer« , eventuelt forkortet » A.P.Nr.«, fulgt af et nummer.
 Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på et underområde (» Bereich «) og/eller navnet på
 en kommune (» Weinbaugemeinde «) som omhandlet i nr. 2.2 samt navnet på et lokalt sted
 (» Lage «), der ikke er anført særskilt i dette bilag. Desuden kan disse vine betegnes ved en sup
 plerende traditionel benævnelse og/eller nærmere oplysninger om fremstillingsmåde og vinens
 art som omhandlet i nr. 3 .
 1. Særlige traditionelle benævnelser:
 — » Qualitatswein «, eller
 — » Qualitatswein mit Prådikat« i forbindelse med en af følgende benævnelser :
 » Kabinett«, »


text:
Spåtlese «, » Auslese «, » Beerenauslese « eller » Trockenbeerenauslese «.
 2. Geografiske angivelser:
 2.1 . Navne på bestemte dyrkningsområder:
 — Ahr
 — Hessische Bergstraße
 — Mittelrhein
 — Mosel-Saar-Ruwer
 — Nahe
 — Rheingau
 — Rheinhessen
 — Rheinpfalz
 — Franken
 — Württemberg
 — Baden
 2.2 . Navne på » Bereiche«, » Gemeinden « og dele heraf
 2.2.1 . Ahr :
 a) » Bereich «:
 Bereich Walporzheim/Ahrtal
 b ) » Gemeinden « og dele heraf:
 Ahrbrück Ehlingen Mayschoss
 Ahrweiler Dernau Neuenahr
 Altenahr Heimersheim Pützfeld
 Bad Neuenahr-Ahrweiler Heppingen Rech
 Bachem Marienthal Walporzheim
 2.2.2 . Hessische Bergstrasse
 a) » Bereiche «:
 Bereich Starkenburg
 Bereich Umstadt
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 389 /9
 . b ) » Gémeinden « og dele heraf:
 Alsbach-Hähnlein - Erbach Rossdorf
 Bensheim Gross-Umstadt Seeheim
 Bensheim- Auerbach Hambach Zwingenberg
 Bensheim-Schönberg Heppenheim
 Dietzenbach Klein-Umstadt
 2.2.3 . Mittelrhein :
 a) » Bereiche «:
 Bereich Bacharach
 Bereich Rhein-Burgengau
 Bereich Siebengebirge
 b) » Gemeinden « og dele heraf:
 Ariendorf Hirzenach Obernhof
 Bacharach Kamp-Bornhofen Oberwesel
 Bacharach-Steeg Karthaus Osterspai
 Bad Ems Kaub Patersberg
 Bad Hönningen Kestert Perscheid
 Boppard Koblenz Rheindiebach
 Börnich Königswinter Rheinbreitbach
 Braubach Lahnstein Rheinbrohl
 Breitscheid Langscheid Rhens
 Brey Leubsdorf Rhöndorf
 Damscheid Leutesdorf Sankt-Goar
 Dattenberg Linz Sankt-Goarshausen
 Dausenau Manubach Schloß Fürstenberg
 Dellhofen Medenscheid Spay
 Dörscheid Nassau Steeg
 Ehrental Neurath Trechtingshausen
 Ehrenbreitstein Niederburg Unkel
 Ems Niederdollendorf Urbar
 Engenhöll Niederhammerstein Vallendar
 Erpel Niederheimbach Weinähr
 Fachbach Nochern Werlau
 Filsen Oberdiebach Wellmich
 Hamm Oberdollendorf Winzberg
 Hammerstein Oberhammerstein
 Henschhausen Oberheimbach
 2.2.4 . Mosel-Saar-Ruwer :
 a) » Bereiche «:
 Bereich Bernkastel
 Bereich Moseltor
 Bereich Obermosel
 Bereich S aar- Ruwer
 Bereich Zell /Mosel
 > Gemeinden « og dele heraf:
 Alf Bruttig-Fankel Ensch
 Alken Bullay Erden
 Andel Burg Ernst
 Avelsbach Burgen Esingen
 Ayl Cochem Falkenstein
 Bausendorf Cond Fankel
 Beilstein Detzem Fell
 Bekond Dhron Fellerich
 Bengel Dieblich Filsch
 Bernkastel-Kues Dreis Filzen
 Beuren Ebernach Fisch
 Bitzingen Ediger-Eller Flußbach
 Brauneberg Edingen Franzenheim
 Bremm Ellenz-Poltersdorf Godendorf
 Briedern Eitelsbach Graach
 Briedel Enkirch Grewenich
 Brodenbach Eller Güls
 ---pagebreak--- Nr. L 389 / 10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Gondorf i Mennig Riol
 Hamm Merl Riveris
 Hatzenport Mertesdorf Rivenich
 Helfant-Esingen Mesenich Ruwer
 Hetzerath Metternich Saarburg -
 Hockweiler Metzdorf Scharzhofberg
 Hupperath Meurich Schleich
 Igel Minheim Schoden
 Irsch Monzel Schweich
 Kaimt Morscheid Sehndorf
 Kanzem Moselkern Sehl
 Kasel Moselsürsch Sehlem
 Kastel-Staadt Moselweiss Sehnhals
 Kattenes Müden Senheim
 Kenn t . Mühlheim Serrig
 Kernscheid Neef Soest
 Kesten Nehren Sommerau
 Kinheim Nennig Staadt
 Kirf Niederemmel St. Aldegund
 Klotten Neumagen-Dhron Starkenburg
 Klüsserath Niederfell Tarforst
 Kobern-Gondorf Niederleuken Tawern
 Koblenz Niedermennig Temmels
 Konz Nittel Thörnich
 Köllig Noviand Traben-Trarbach
 Könen Oberbillig Trarbach
 Kövenich Oberemmel Treis-Karden
 Köwerich Obermennig Trier
 Korlingen Oberfell Trittenheim
 Krettnach Oberperl Ürzig
 Kreuzweiler Ockfen Valwig
 Kröv Olewig Veldenz
 Kues Onsdorf Waldrach
 Langsur Osann-Monzel Wasserliesch
 Lay Palzem Wawern
 Lehmen Pellingen Wehlen
 Leiwen Perl Wehr
 Liersberg Piesport Wellen
 Lieser Platten Wiltingen
 Longen Pommern Wincheringen
 Longuich Poltersdorf Winningen
 Löf Pölich Wintersdorf
 Lörsch Portz Wintrich
 Lösnich Pünderich Wittlich
 Lorenzhof Ralingen Wolf
 Maring-Noviand Rehlingen Zell
 Maximin Grünhaus Rachtig Zeltingen-Rachtig
 Mehring Reil Zewen-Oberkirch
 2.2.5 . Nahe :
 a) » Bereiche «:
 Bereich Kreuznach
 Bereich Schloß Böckelheim
 b) » Gemeinden « og dele heraf:


text:
Alsenz Burgsponheim Hargesheim
 Altenbamberg Cölln Heddesheim
 Auen Dalberg Hergenfeld
 Bad Kreuznach Desloch Hochstätten
 Bad Münster-Ebernburg Dorsheim Hüffelsheim
 Bayerfeld-Steckweiler Duchroth Ippesheim
 Bingerbrück Ebernburg Kalkofen
 Bockenau Eckenroth Kirschroth
 Boos Feilbingert Langenlonsheim
 Bosenheim Gaugrehweiler Laubenheim
 Braunweiler Genheim Launschild
 Bretzenheim Guldental Layen
 Burg Layen Gutenberg Lettweiler
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 / 11
 Mandel Odernheim Steckweiler
 Mannweiler- Cölln Oberstreit St. Katharinen
 Martinstein Planig Traisen
 Meddersheim Raumbach Unkenbach
 Meisenheim Rehborn ■ Waldalgesheim
 Merxheim Roxheim Waldböckelheim
 Münster Rüdesheim Waldlaubersheim
 Monzingen Rüsselsheim Wald Erbach
 Münsterappel Schloßböckelheim Waldhilbersheim
 Münster-Sarmsheim Schöneberg Wallhausen
 Niederhausen Schweppenhausen Weiler
 Niedermoschel Sobernheim Weinsheim
 Norheim Sommerloch Windesheim
 Nußbaum Spabrücken Winterborn
 Oberhausen Sponheim Winzenheim
 Obermoschel Staudernheim
 Oberndorf Steinhardt
 2.2.6 . Rhéingau :
 a) » Bereiche «:
 Bereich Johannisberg
 b ) : » Gemeinden « og dele heraf:
 Aßmannshausen-Aulhausen Kiedrich Rüdesheim
 Böddiger Lorch Schloß Johannisberg
 Eltville Lorchhausen Schloß Reichartshausen
 Erbach Mainz-Kostheim Schloß Vollrads
 Flörsheim Martinsthal Steinberg
 Frankfurt Massenheim Wicker
 Geisenheim Mittelheim Wiesbaden
 Hallgarten Niederwalluf Wiesbaden-Dotzheim
 Hattenheim Oberwalluf Wiesbaden-Frauenstein
 Hochheim Oestrich Wiesbaden-Schierstein
 Johannisberg Rauenthal Winkel
 2.2.7 . Rheinhessen :
 a) » Bereiche «:
 Bereich Bingen
 Bereich Nierstein
 Bereich Wonnegau
 b) » Gemeinden « og dele heraf:
 Abenheim Dautenheim Flonheim
 Albig Dexheim Framersheim
 Alsheim Dintesheim Freilaubersheim
 Alzey Dienheim Freimersheim
 Appenheim Dietersheim Frettenheim
 Armsheim Dittelsheim-Hessloch Friesenheim
 Aspisheim Dolgesheim Fürfeld
 Badenheim Dorn-Dürkheim Gabsheim
 Bechenheim Drais Gau-Algesheim
 Bechtheim Dromersheim Gau-Bickelheim
 Bechtolsheim Ebersheim Gau-Bischofsheim
 Bermersheim Eckelsheim Gau-Köngernheim
 Bermersheim v.d.H. Elsheim Gau-Heppenheim
 Biebelnheim Eich Gaulsheim
 Biebelsheim Eimsheim Gau- Odernheim
 Bingen Engelstadt Gau-Weinheim
 Bodenheim Ensheim Gensingen
 Bornheim Erbes-Büdesheim Gimbsheim
 Bretzenheim Eppelsheim Grolsheim
 Bubenheim Esselborn Groß-Winternheim
 Büdesheim Essenheim Gumbsheim
 Budenheim Finthen Gundersheim
 Dalheim Flörsheim-Dalsheim Gundheim
 Dalsheim Flomborn Guntersblum
 ---pagebreak--- Nr. L 389/ 12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Hackenheim Monzernheim Sponsheim
 Hahnheim Nack Sprendlingen
 Hangen-Weisheim Nackenheim Stadecken-Elsheim
 Harxheim Neu-Bamberg Stein-Bockenheim
 Hechtsheim Nieder-Flörsheim Sulzheim
 Heidesheim Nieder-Hilbersheim Tiefenthal
 Heimersheim Nieder-Olm Uffhofen
 Heppenheim Nieder-Saulheim Uelversheim
 Herrnsheim Nieder-Wiesen Udenheim
 Hessloch Nierstein Undenheim
 Hillesheim Ober-Flörsheim Vendersheim
 Höhen-Sülzen Ober-Hilbersheim Volxheim
 Horchheim Ober-Olm Wachenheim
 Horrweiler Ockenheim Wackernheim
 Ingelheim Offenheim Wahlheim
 Jugenheim Offstein Wallertheim
 Kempten Oppenheim Weinheim
 Klein-Winterheim Osthofen Weinsheim
 Kettenheim Partenheim Weinolsheim
 Köngernheim Pfaffen-Schwabenheim Weisenau
 Kriegsheim Pfeddersheim Welgesheim
 Laubenheim Pleitersheim Wendelsheim
 Leiselheim Rommersheim Westhofen
 Lörzweiler Sankt Johann Wies-Oppenheim
 Lonsheim Saulheim Wintersheim
 Ludwigshöhe Schafhausen Wöllstein
 Mainz Schornsheim Wolfsheim
 Mauchenheim Schimsheim Wonsheim
 Mettenheim Schwabenheim Worms
 Mombach Schwabsburg Wörrstadt
 Mommenheim Selzen Zornheim
 Mölsheim Siefersheim Zotzenheim
 Mörstadt Sörgenloch
 Monsheim Spiesheim
 2.2.8 . Rheinpfalz :
 a) »Bereiche«:
 Bereich Mittelhaardt Deutsche Weinstraße
 Bereich südliche Weinstraße
 b) » Gemeinden« og dele heraf:
 Albersweiler Burrweiler Gerolsheim
 Albisheim Dackenheim Gimmeldingen
 Albsheim Dammheim Gleisweiler
 Altdorf Deidesheim Gleiszellen-Gleishorbach
 Alsterweiler Diedesfeld Godramstein
 Appenhofen Dierbach Göcklingen
 Arzheim Dirmstein Gönnheim
 Asselheim Dörrenbach Gommersheim
 Bad Bergzabern Drusweiler Gräfenhausen
 Bad Dürkheim Duttweiler Großfischlingen
 Barbelroth Edenkoben Großkarlbach
 Battenberg Edesheim Großniedesheim
 Bellheim Einselthum Gronau
 Berghausen Ellerstadt Grünstadt
 Biedesheim Erpolzheim Haardt
 Billigheim Eschbach Hainfeld
 Billigheim- Ingenheim Essingen Hambach
 Birkweiler Flemlingen Hassloch
 Bischheim Forst Harxheim
 Bissersheim Frankweiler Heidesheim
 Bockenheim Freckenfeld Hergersweiler
 Bobenheim am Berg Freimersheim Heiligenstein
 Böbingen Freinsheim Herxheim bei Landau
 Böchingen Freisbach Herxheim am Berg
 Bolanden Friedelsheim Herxheimweyher
 Bornheim Gauersheim Hessheim
 Bubenheim Geinsheim Heuchelheim
 ---pagebreak--- 31.12.81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 389/ 13
 Heuchelheim Leistadt Rhodt
 b .


text:
Frankenthal Lustadt Rittersheim
 Heuchelheim-Klingen Maikammer Rödersheim-Gronau
 Hochdorf- Assenheim Marnheim Römerberg
 Hochstadt Meckenheim Rohrbach
 Ilbesheim Mechtersheim Roschbach
 Immesheim Mertesheim Rüssingen
 Impflingen Minfeld Ruppertsberg
 Ingenheim Mörlheim Sausenheim
 Insheim Mörzheim Schweigen
 Kallstadt Morschheim Schwegenheim
 Kapellen Mühlheim Schweigen- Rechtenbach
 Kandel - Mühlhofen Schweighofen
 Kapellen-Drusweiler Mußbach a.d.W. Siebeldingen
 Kapsweyer Neuleiningen Speyerdorf
 Kindenheim Neustadt a.d.W. Steinfeld
 Kirchheim a.d.W. Niederhorbach Steinweiler
 Kirchheimbolanden Niederkirchen Stetten
 Kirrweiler Niederotterbach St. Johann
 Kleinfischlingen Niefernheim St. Martin
 Kleinkarlbach Nußdorf Ungstein
 Kleinniedesheim Oberhausen Venningen
 Klingen Oberhofen Vollmersweiler
 Klingenmünster Oberotterbach Wachenheim
 Knittelsheim Obersülzen Walsheim
 Knöringen Obrigheim Weingarten
 Königsbach a.d.W. Offenbach Weisenheim am Berg
 Lachen' Ottersheim Weisenheim am Sand
 Lachen/Speyerdorf Ottersheim/Zellerthal Weyher i.d.Pf.
 Lambsheim Pleisweiler Winden
 Landau/Pfalz Pleisweiler-Oberhofen Wollmesheim
 Laumersheim Queichheim Zeiskam
 Lautersheim Ranschbach Zell
 Leinsweiler Rechtenbach Zellertal
 2.2.9 . Franken :
 a) » Bereiche «
 Bereich Maindreieck
 Bereich Mainviereck
 Bereich Steigerwald
 b ) » Gemeinden « og dele heraf:
 Abtswind Dorfprozelten Gaibach
 Aschaffenburg Düttingsfeld Gambach
 Aschfeld Ebelsbach Gemünden
 Altmannsdorf Eherieder Mühle Gerbrunn
 Alzenau Eibelstadt Gerolzhofen
 Arnstein Eichenbühl Gnötzheim
 Astheim Elfershausen Gössenheim
 Aura a. d. Saale Erlabrunn Greussenheim
 Bad Windsheim Erlasee Grettstadt
 Bergrheinfeld Erlenbach a. M. Greuth
 Bergtheim Erlenbach Großheubach
 Bibergau b. Marktheidenfeld Großlangheim
 Bieberehren Elsenfeld Großostheim
 Bischwind Eltmann Großwallstadt
 Böttigheim Engelsberg Güntersleben
 Breitbach Ergersheim Haidt
 Brück Eschau Hallburg
 Buchbrunn Escherndorf Hammelburg
 Bullenheim Eussenheim Handthal
 Bürgstadt Fahr Hassfurt
 Castell Feuerthal Helmstadt
 Dampfach Fuchstadt Hergolshausen
 Dettelbach Frankenberg Herlheim
 Dietersheim Frankenwinheim Herrnsheim
 Dingolshausen Frickenhausen Hesslar^
 Donnersdorf Gädheim Himmelstadt
 ---pagebreak--- Ni. L 389 /14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Hoheim Mutzenroth Schmachtenberg
 Hohenfeld Neubrunn Schnepfenbach
 Höllrich Neuses a. Berg Schonungen
 Homburg a. Main Neusetz Schwanfeld
 Holzkirchen Nordheim a. Main Schwarzach
 Holzkirchhausen - Obereisenheim Schweinfurt =
 Hörstein Oberleinach Stammheim
 ' Hundelshausen Obernau Steinbach
 Hüttenheim Obernbreit Stetten
 Iffigheim Oberschleichach Tauberrettersheim
 Iphofen Oberschwappach Theilheim
 Ippesheim Oberschwarzach Thüngen
 Ipsheim Obervolkach Thüngersheim
 Kammerforst Ochsenfurt Tiefenstockheim
 Karlburg Ottendorf Tiefenthal
 Karlstadt Pflaumheim Traustadt
 Kaubenheim Possenheim Uettingen
 Kitzingen Prappach Uffenheim
 Kleinheubach Prichsenstadt Ullstadt
 Kleinlangheim Prosselsheim Untereisenheim
 Kleinochsenfurt Ramsthal Unterleinach
 Klingenberg Randersacker Veitshöchheim
 Knetzgau Remlingen Vogelsburg
 Köhler Repperndorf Vögnitz
 Königsberg i. Bayern : Retzbach Volkach
 Krautheim Retzstadt Wasserlos
 Kreuzwertheim Riedenheim Wässerndorf
 Krum Rimbach Weigenheim
 Laudenbach Rimpar Weiher
 Lengfeld Rödelsee Weilbach
 Lengfurt Rottenberg Weimersheim
 Lenkersheim Röttingen Wenigumstadt
 Mailheim Rossbrunn Wiebeisberg
 Mainberg Rottendorf Wiesenbronn
 Mainbernheim Rück Wiesenfeld
 Mainstockheim Rüdenhausen Willanzheim
 Margetshöchheim Rügshofen Winterhausen
 Martinsheim Saaleck Wipfeld
 Marktbreit Sand a . Main Wirmsthal
 Markt Einersheim Segnitz Wörth a. Main
 Markt Erlbach Seinsheim Würzburg
 Marktheidenfeld Sickershausen Wüstenfelden
 Markt Nordheim Sommerau Wüstenzell
 Marktsteft Sommerach Zeil a. Main
 Michelau i. Steigerwald Sommerhausen Zeilitzheim
 Michelbach Sügenheim Zell a . Main
 Michelfeld Sulzfeld Zell a. Ebersberg
 Miltenberg Sulzheim Zellingen
 Mönchstockheim Schallfeld Ziegelanger
 Mühlbach Scheinfeld .
 2.2.10 . Württemberg:
 a) » Bereiche «
 Bereich Bayerischer Bodensee
 Bereich Kocher-Jagst-Tauber
 Bereich Remstal-Stuttgart
 Bereich Württembergisch Unterland
 b) » Gemeinden « og dele heraf:
 Abstatt Auenstein Bensingen
 Adolzfurt Baach Besigheim
 Affalterbach Bad Cannstatt Beuren
 Affaltrach Bad Friedrichshall Beutelsbach
 Aichelberg Bad Mergentheim Bieringen
 Aichwald Beihingen Bietigheim
 Allmersbach Beilstein Bietigheim-Bissingen
 Aspach Beinstein Bissingen
 Asperg Belsenberg Bodolz
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 389 / 15
 Bönnigheim Heuholz Niederhofen
 Botenheim Hirschau Niedernhall
 Brackenheim Höpfigheim Niederstetten
 Brettach Hösslinsülz Nonnenhorn
 Bretzfeld Hof und Lembach Nordhausen


text:
Breuningsweiler Hofén Nordheim
 Bürg Hoheneck Oberderdingen
 Burgbronn Hohenhaslach Oberohrn
 Cleebronn Hohenstein Obersöllbach
 Cleversulzbach Horkheim Oberstenfeld
 Creglingen Horrheim Oberstetten
 Griesbach Illingen Obersulm
 Degerloch Ilsfeld Obertürkheim
 Diefenbach Ingelfingen : Ochsenbach
 Dimbach Ingersheim Ochsenburg
 Dörzbach Kappishäusern Oedheim
 Dürrenzimmern Kernen Öhringen
 Duttenberg Kesselfeld Otisheim
 Eberstadt Kirchberg Offenau
 Eibensbach Kirchheim Pfaffenhofen
 Eichelberg Kleinaspach Pfedelbach
 Ellhofen Kleinbottwar Poppenweiler
 Elpersheim Kleingartach Ravensburg
 Endersbach Kleinheppach Reinsbronn
 Ensingen Kleiningersheim Remshalden
 Enzweihingen Kleinsachsenheim Reutlingen
 Eppingen Klingenberg Rielingshausen
 Erdmannhausen Knittlingen Riet
 Erlenbach Kohlberg Rietenau
 Erligheim Korb Rohracker
 Ernsbach Kressbronn/Bodensee Rommelshausen
 Eschelbach Künzelsau Rosswag
 Eschenau Langenbeutingen Rotenberg
 Esslingen Laudenbach Rottenburg
 Fellbach Lauffen Sachsenheim
 Feuerbach Lehrensteinsfeld Schluchtern
 Flein Leingarten Schnait
 Forchtenberg Leonbronn Schöntal
 Frauenzimmern Lienzingen Schorndorf
 Freiberg/Neckar ■ Lindau Schozach
 Freudenstein Linsenhofen Schützingen
 Freudenthal Löchgau Schwabbach
 Frickenhausen Löwenstein Schwaigern
 Gaisburg Ludwigsburg Siebeneich
 Geddelsbach Maienfels Siglingen
 Gellmersbach Marbach/Neckar Spielberg
 Gemmrigheim Markelsheim Steinheim
 Geradstetten Markgröningen Sternenfels
 Gerlingen Massenbachhausen Stetten a. H.
 Grantschen Maulbronn Stetten i. R.
 Gronau Meimsheim Stockheim
 Großbottwar Metzingen Strümpfelbach
 Großgartach Michelbach a. W. Stuttgart
 Großheppach Möckmühl Sülzbach
 Großingersheim Mühlacker Taldorf
 Grunbach Mühlhausen Talheim
 Güglingen Mühlhausen/Enz Tübingen
 Gündelbach Münster Uhlbach
 Gundelsheim Mundelsheim Untereisesheim
 Haagen Murr Untergruppenbach
 Haberschlacht Neckarsulm Unterheimbach
 Häfnerhaslach Neckarweihingen Unterheinriet
 Hanweiler Neckarwestheim Unterjesingen
 Harsberg Neipperg Untersteinbach
 Hausen/Zaber Neudenau Untertürkheim
 Hebsack Neuenstadt a. K. Vaihingen
 Hedelfingen Neuenstein Verrenberg
 Heilbronn Neuffen Vorbachzimmern
 Hertmannsweiler Neuhausen Waiblingen
 Hessigheim Neustadt Waldbach
 ---pagebreak--- Nr. L 389 / 16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Walheim Weinstadt Winnenden
 Wangen Weißbach Winterbach
 Wasserburg Wendelsheim Winzerhausen
 Weikersheim Wermutshausen Wüstenrot
 Weiler b . Weinsberg Widdern Wurmlingen
 Weiler/Zaber Willsbach Zaberfeld
 Weilheim Wimmental Zuffenhausen
 Weinsberg Windischenbach
 2.2.11 . Baden :
 a ) - » Bereiche «:
 Bereich Badische Bergstraße Kraichgau
 Bereich Badischès Frankenland
 Bereich Bodensee
 Bereich Breisgau
 Bereich Kaiserstuhl-Tuniberg
 Bereich Markgräflerland
 Bereich Ortenau
 b ) » Gemeinden « og dele heraf:
 Achern Dattingen Gottenheim
 Achkarren Denzlingen Grenzach
 Altdorf Dettingen Grötzingen
 Altschweier Diedesheim Großrinderfeld
 Amoltern Dielheim Großsachsen
 Auggen Diersburg Grunern
 Bad Bellingen Dietlingen Hagnau
 Baden-Baden Diestelhausen Flaltingen
 Badenweiler Dittigheim Haslach
 Bad Krozingen Dossenheim Hassmersheim
 Bad Mergentheim Dürrn Hecklingen
 Bad Mingolsheim Durbach Heidelberg
 Bad Rappenau Eberbach Heidelsheim
 Bahnbrücken Ebringen Heiligenzell
 Ballrechten-Dottingen Efringen-Kirchen Heimbach
 Bamlach Egringen Heinsheim
 Bahlingen Ehrenstetten Heitersheim
 Bauerbach Eichelberg Helmsheim
 Beckstein Eichstetten Hemsbach
 Berghaupten Eichtersheim Herbolzheim
 Berghausen Eimeidingen Herten
 Bermatingen Eisental Hertingen
 Bermersbach Eisingen Heuweiler
 B erwangen Ellmendingen Hilsbach
 Bickensohl Eisenz Hilzingen
 Biengen Emmendingen Hochburg
 Bilfingen Endingen Höhefeld
 Binau Eppingen Hofweier
 Binzen Erlach Hohensachsen
 Bischoffingen . Ersingen Hohenwettersbach
 Blankenhornsberg Erzingen Holzen
 Blansingen Eschbach Horrenberg
 Bleichheim Eschelbach Hügelheim
 Bodmann Etteriheim Hugsweier
 BOtzingen Feldberg Huttingen
 Bollschweil Fessenbach Ihringen
 Bombach Feuerbach Immenstaad
 Bottenau Fischingen Impfingen
 Breisach Flehingen Istein
 Britzingen Freiburg Jechtingen
 B roggingen Friesenheim Jöhlingen
 Bruchsal Gailingen Kappelrodeck
 Buchholz Gemmingen Karlsruhe-Durlach
 Bühl Gengenbach Kembach
 Bühlertal Gerlachsheim Kenzingen
 Buggingen Gissigheim Kiechlinsbergen
 Burkheim Glottertal Kippenhausen
 Dainbach Gochsheim Kippenheim
 ---pagebreak--- 31 , 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 / 17
 Kirchberg Niedereggenen Sexau
 Kirchardt Niederrimsingen Singen
 Kirchhofen Niederschopfheim Sinsheim
 Kleinkems Niederweiler Sinzheim
 Klepsau Nimburg Söllingen
 Klettgau Nordweil Stadelhofen
 Köndringen Norsingen Staufen
 Königheim Nußbach Steinbach
 Königschaffhausen Nußloch Steinsfurt _
 Königshofen Oberachern Steinenstadt
 Konstanz Oberacker Stetten
 Kraichtal Oberbergen Stettfeld
 Krautheim Obereggenen Sulz
 Külsheim Obergrombach Sulzbach
 Kiirnbach Oberkirch Sulzburg
 Lahr Oberlauda Sulzfeld
 Landshausen Oberöwisheim


text:
Tairnbach
 Langenbrücken Oberrimsingen Tannenkirch
 Lauda 1 Oberrotweil Tauberbischofsheim
 Laudenbach Obersasbach Tiefenbach
 Lauf Oberschopfheim Tiengen
 Laufen Oberschüpf Tiergarten
 Lautenbach Obertsrot Tunsei
 Lehen Oberuhldingen Tutschfelden
 Leimen Oberweier Überlingen
 Leiselheim Odenheim Ubstadt
 Leutershausen Otlingen Ubstadt-Weiler
 Liei Ödsbach Uissigheim
 Lindelbach Ostringen Ulm
 Lipburg Offenburg Untergrombach
 Lörrach Ohlsbach Unteröwisheim
 Lottstetten Opfingen Unterschüpf
 Lützelsachsen Ortenberg Varnhalt
 Mahlberg Ottersweier Wagenstadt
 Malsch Paffenweiler Waldangelloch
 Malschenberg Rammersweier Waldulm
 Malterdingen Rauenberg Wallburg
 Marbach Rechberg Waltershofen
 Markdorf Reichenau Walzbachtal
 Mauchen Reichenbach Wasenweiler
 Meersburg Reichholzheim Weiher
 Mengen Renchen Weil
 Menzingen Rettigheim Weiler
 Merdingen Rheinweiler Weingarten
 Merzhausen Riedlingen Weinheim
 Michelfeld Riegel Weisenbach
 Mietersheim Ringelbach Welmlingen
 Mosbach Ringsheim Werbach
 Mühlbach Rohrbach a. G. Wertheim
 Mühlhausen Rotenberg Wettelbrunn
 Müllheim Rümmingen Wiesloch
 Münchweier Sachsenflur Wildtal
 Münzesheim Salem Wintersweiler
 Mundingen Sasbach Wittnau
 Munzingen S asbachwalden Wöschbach
 Nack Schallbach Wollbach
 Neckarmühlbach Schallstadt-Wolfenweiler Zaisenhausen
 Neckarzimmern Schelingen Zell-Weierbach
 Nesselried Scherzingen Zeutern
 Neudenau Schmieheim Zungweier
 Neuenbürg Schlatt Zunzingen
 Neuershausen Schliengen
 Neusatz Schriesheim
 Neuweier Seefelden
 3. Supplerende traditionelle benævnelser og nærmere oplysninger om fremstillingsmåde og
 vinens art :
 — „ Eiswein",
 — „Weißherbst",
 ---pagebreak--- Nr. L 389 / 18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81 '
 — „Schillerwein",
 — „Rotling",
 — „Ehrentrudis",
 — „Affentaler",
 — „Liebfrauenmilch" und „Liebfraumilch",
 — „Badisch Rotgold",
 — „Hock".
 II . VINE MED OPRINDELSE I DEN FRANSKE REPUBLIK :
 a) Kvalitetsvine produceret i bestemte dyrkningsområder:
 Disse vine betegnes ved udtrykket » vin de qualité produit dans une région déterminée « eller
 ved en særlig traditionel benævnelse som omhandlet i nr. 1 ; vinene er , anført i listen i nr. 2 .
 Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på en geografisk enhed, der er mindre end, det
 bestemte dyrkningsområde, og som ikke er anført særskilt i dette bilag, samt ved en supple
 rende traditionel benævnelse og nærmere oplysninger om fremstillingsmåde, en karakteri
 stisk farve eller vinens art som omhandlet i nr. 3 .
 1 . Særlige traditionelle benævnelser:
 — » Appellation d'origine controlée «
 — » Appellation controlée «
 — »Vin délimité de qualité supérieure«
 — » Champagne «
 2 . K.v.b.d. med oprindelse i Frankrig:
 Alsace og andre dyrkningsområder i Østfrankrig
 Appellations d'origine contrôlées
 Alsace eller vin d' Alsace
 Alsace Grand Cru
 Alsace eller vin d'Alsace efterfulgt af
 Gewürztraminer
 Riesling
 Pinot gris
 Muscat
 Pinot eller Klevner
 Sylvaner
 Chasselas eller Gutedel '
 Pinot noir
 Vin d'Alsace Edelzwicker
 Crémant d'Alsace
 Vins délimités de qualité supérieure
 Côtes de Toul
 Vin de la Moselle
 Champagne
 Appellation d'origine contrôlées
 Champagne
 Coteaux champenois
 Rosé des Riceys
 Bourgogne
 Appellations d'origine contrôlées
 Aloxe-Corton
 Auxey-Duresses
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 / 19
 Bâtard-Montrachet
 Beaujolais
 Beaujolais efterfulgt af navnet pa oprindelseskommunen:
 Juliénas Saint-Etienne-des-Ouillères
 Jullié Blacé
 Emeringes Arbuisonnas
 Chenas Salles
 Fleurie Saint-Julien
 Chiroubles Montmelas
 Lancié Rivolet
 Villié Morgon Denicé
 Lantignié les Ardillats
 Beaujeu Marchampt
 Régnié Vauxrenard
 D urette Leynes
 Cercié Saint- Amour-Bellevue
 Quincié La Chapelle-de-Guinchay
 Saint-Lager Romanèche
 Odenas Pruzilly
 Charentay Chânes
 Saint- Etienne-la-Varenne Saint-Vérand
 Vaux Saint-Symphorien-d'Ancelles
 Le Perréon
 Beaujolais supérieur
 Beaujolais Villages
 Beaune
 Bienvenues Bâtard-Montrachet
 Blagny
 Bonnes Mares
 Bourgogne
 Bourgogne Aligoté
 Bourgogne Clairet
 Bourgogne Rosé
 Bourgogne Ordinaire eller Bourgogne Grand Ordinaire
 Bourgogne Ordinaire Clairet eller


text:
Bourgogne Grand Ordinaire Clairet
 Bourgogne Ordinaire Rosé eller Bourgogne Grand Ordinaire Rosé
 Bourgogne Hautes Côtes de Beaune
 Bourgogne Clairet Hautes Côtes de Beaune
 Bourgogne Rosé Hautes Côtes de Beaune
 Bourgogne Hautes Côtes de Nuits
 Bourgogne Clairet Hautes Côtes de Nuits
 Bourgogne Rosé Hautes Côtes de Nuits
 Bourgogne Marsannay eller Bourgogne Marsannay La Côte
 Bourgogne Clairet Marsannay
 Bourgogne Rosé Marsannay
 Bourgogne Passetoutgrains
 Bourgogne mousseux
 Brouilly
 Chablis
 Chablis grand cru
 Chambertin
 Chambertin Clos de Bèze
 Chambolle-Musigny
 Chapelle-Chambertin
 Charlemagne
 Charmes-Chambertin
 Chassagne-Montrachet
 Cheilly-les-Maranges
 Chénas
 Chevalier Montrachet
 Chiroubles
 Chorey-lès-Beaunes
 Clos de la Roche
 Clos de Tart
 Clos-Vougeot
 Clos Saint-Denis
 Corton
 Corton Charlemagne
 Côte de Beaune
 ---pagebreak--- Nr . L 389 /20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Cote de Beaune med navnet p a oprindelseskommunen foranstillet:
 Auxey-Duresses Monthelie
 Blagny Pernand-Vergelesses
 Chassagne-Montrachet Puligny-Montrachet
 Cheilly-lès-Maranges Saint-Aubin
 Chorey-lès Beaune Saint-Romain
 Dezize-lès-Maranges Sampigny-les-Maranges
 Ladoix Santenay
 Meursault Savigny-lès-Beaune
 Cote de Beaune-Villages
 Cote de Brouilly
 Cote de Nuits-Villages
 Crémant de Bourgogne
 Criots Bâtard Montrachet
 Dezize-lès-Maranges
 Echézeaux
 Fixin
 Fleurie
 Gevrey-Chambertin
 Givry
 Grands Echézeaux
 Griotte Chambertin
 Juliénas
 Ladoix
 Latricières Chambertin
 Måcon
 Måcon-Villages
 Måcon-Supérieur
 Måcon efterfulgt af navnet på oprindelseskommunen :
 Azé Loché
 Berzé-la-Ville Lugny
 Berzé-le-Châtel Milly-Lamartine
 Bissy-la-Mâconnaise Montbellet
 Burgy Péronne
 Bussières Pierreclos
 Chaintré Prissé
 Chânes Pruzilly
 La Chapelle-de-Guinchây La Roche Vineuse
 Chardonnay Romanèche-Thorins
 Charnay-lès-Mâcon Saint-Amour-Bellevue
 Chasselas Saint-Gengoux-de-Scissé
 Chevagny-lès-Chevrières Saint-Symphorien-d'Ancelles
 Clessé Saint-Vérand
 Crèches-sur-Saône Sologny
 Cruzilles Solutré-Pouilly
 Davaé Vergisson
 Fuisse Verzé
 Grévilly Vinzelles
 Hurigny Viré
 Igé Uchizy
 Leynes
 Mazis-Chambertin
 Mazoyères-Chambertin
 Mercurey
 Meursault
 Montagny
 Monthelie
 Montrachet
 Morey Saint-Denis
 Morgon
 Moulin- å-Vent
 Musigny
 Nuits eller Nuits-Saint-Georges
 Pernand-Vergelesses
 Petit Chablis
 Pinot Chardonnay Måcon
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 Dé Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 389 /21
 Pommard
 Puilly-Fuissé
 Pouilly-Loché
 Pouilly-Vinzelles
 Puligny-Montrachet
 Richebourg
 Romanée
 Romanée Conti
 Romanée Saint-Vivant
 Ruchottes-Chambertin
 Rully
 Saint- Amour
 Saint-Aubin
 Saint-Romain
 Saint-Véran
 Sampigny-lès-Maranges
 Santenay
 Savigny eller Savigny-lès-Beaune
 Tåche ( La)
 Volnay
 Volnay Santenots
 Vosne-Romanée
 Vougeot
 Vins délimités de qualité supérieure
 Sauvignon de Saint-Bris .
 Jura og Savoie
 Appellations d'origine contrôlées
 Arbois
 Arbois-Pupillin
 Arbois mousseux
 Château Châlon
 Crépy
 Côtes de Jura
 Cote de Jura mousseux
 L'Etoile
 L'Etoile mousseux
 Mousseux de Savoie Ayze
 Pétillant de Savoie eller Vin de Savoie pétillant
 Roussette de Savoie eller Vin de Savoie Roussette
 Roussette de Savoie efterfulgt af et » cru«-navn:
 Frangy
 Marestel
 Marestel Altesse
 Monterminod
 Monthoux
 Seyssel
 Seyssel mousseux
 Vin de Savoie
 Vin de Savoie efterfulgt af et » cru«-navn:
 Abymes
 Apremont
 Arbin
 Ayze
 Charpignat
 Chautagne
 Chignin
 Chignin Bergeron eller Bergeron
 Cruet
 Marignan
 Montmélian
 Ripaille
 St-Jean-de-la-Porte
 St-Jeoire Prieuré
 Ste-Marie-d'Alloix
 ---pagebreak--- Nr . L 389/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Vin de Savoie mousseux eller Mousseux de Savoie
 Vins délimités de qualité supérieure
 Mousseux du Bugey eller Vin du Bugey mousseux
 Pétillant du Bugey eller Vin du Bugey pétillant
 Roussette du Bugey
 Roussette du Bugey efterfulgt af et » cru«-navn :
 Anglefort
 Arbignieu
 Chanay
 Lagnieu
 Montagnieu
 Virieu-le-Grand
 Vin du Bugey
 Vin du Bugey efterfulgt af et » cru«-navn :
 Virieu-le-Grand
 Montagnieu
 Manicle
 Machuraz
 Cerdon
 Vin du Bugey Cerdon pétillant
 Vin du Bugey Cerdon mousseux
 Vin du Lyonnais eller Coteux du Lyonnais
 Côtes du Rhône
 Appellation d'origine contrôlées
 Chateau-Grillet
 Châteauneuf-du-Pape
 Chatillon-en-Diois
 Clairette de Die
 Clairette


text:
de Die mousseux
 Condrieu
 Cornas
 Coteaux du Tricastin
 Côtes du Rhône
 Côtes du Rhône efterfulgt af navnet på oprindelseskommunen:
 Rochegude Saint-Pantaléon-des-Vignes
 S amt-Maurice- sur- Eygues Séguret
 Vinsobres Vacqueyras
 Cairanne Valréas
 Rasteau Visan
 Roaix Laudun
 Rousset-les-Vignes . Chusclan
 Côtes du Rhône-Villages
 Cote Rotie
 Côtes du Ventoux
 Crozes-Hermitage
 Hermitage
 Gigondas
 Lirac
 Saint-Joseph
 Saint-Péray
 Saint-Péray-mousseux
 Tavel
 Vins délimités de qualité supérieure
 Coteaux de Pierrevert
 Côtes du Luberon
 Côtes du Vivarais
 Côtes du Vivarais efterfulgt af et » cru«-navn :
 Orgnac
 Saint-Montan
 Saint-Remèze
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 389/23
 Provence og Korsika
 Appellations d'origine contrôlées
 Bandol eller vin de Bandol
 Bellet eller vin de Bellet
 Cassis
 Palette
 Côtes de Provence
 Vin de Corse
 Vin de Corse Patrimonio
 Vin de Corse Coteaux d'Ajaccio
 Vin de Corse Sartène
 Vin de Corse Calvi
 Vin de Corse Coteaux du Cap Corse
 Vin de Corse Figari
 Vin de Corse Porto Vecchio
 Vins délimités de qualité supérieure
 Coteaux d'Aix-en-Provence
 Coteaux des Baux-de-Provence
 Languedoc-Roussillon
 Appellations d'origine contrôlées
 Clairette de-Bellegarde
 Clairette du Languedoc
 Côllioure
 Côtes du Roussillon
 Côtes du Roussillon — Villages
 Côtes du Roussillon — Villages — Caramany
 Côtes du Roussillon — Villages — Latour de France
 Fitou
 Vins délimités de qualité supérieure
 Cabrières
 Corbières
 Corbières Supérieure
 Costières du Gard
 Coteaux du Languedoc
 Coteaux du Languedoc sammen med oprindelsesbetegnelsen:
 Cabrières
 Coteaux de la Méjanelle
 Coteaux de Saint-Christol
 Coteaux de Vérargues
 Faugères
 La Clape
 Montpeyroux
 Pic-Saint-Loup
 Quatourze
 Saint-Chinian
 Saint-Drézéry
 Saint-Georges-d'Orques
 Saint-Saturnin
 Coteaux de la Méjanelle
 Coteaux de Saint-Christol
 Coteaux de Vérargues
 Côtes du Carbardes og de l'Orbiel
 Côtes de la Malepère
 Côtes du Roussillon
 Côtes du Roussillon-Villages
 Faugères
 La Clape
 Minervois
 Montpeyroux
 Picpoul-de-Pinet
 Pic-Saint-Loup
 Quatourze
 Saint-Chinian
 Saint-Drézéry
 ---pagebreak--- Nr . L 389/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Saint-Georges-d'Orques
 Saint-Saturnin
 Vin Noble du Minervois eller Minervois Noble
 Syd-vest
 Appellations d'origine contrôlées
 Béarn
 Bergerac
 Bergerac sec
 Bergerac Côtes de Saussignac
 Blanquette de Limoux
 Cahors
 Côtes de Bergerac
 Côtes de Bergerac Moelleux
 Côtes de Bergerac Côtes de Saussignac
 Cotes de Duras
 Côtes du Frontonnais
 Côtes de Montravel
 Gaillac
 Gaillac Premieres Côtes
 Gaillac doux
 Gaillac mousseux
 Haut Montravel
 Irouléguy
 Jurançon
 Jurançon sec
 Limoux nature
 Madiran
 Monbazillac
 Montravel
 Pacherenc du Vie Bilh
 Pécharmant
 Rosette
 Vin de Blanquette
 Vins délimités de qualité supérieure
 Côtes du Marmandais
 Pacherenc du Vie Bilh
 Tursan
 Vin d'Entraygues et du Fel "
 Vin d'Estaing
 Vin de Lavilledieu
 Vin de Marcillac
 Bordeaux
 Appellations d'origine contrôlées
 Barsac
 Blaye eller Blayais
 Bordeaux
 Bordeaux Clairet
 Bordeaux rosé
 Bordeaux Supérieur
 Bordeaux supérieur Clairet
 Bordeaux supérieure rosé
 Bordeaux mousseux
 Bordeaux Haut-Benauge
 Bordeaux Côtes de Francs
 Bordeaux Côtes de Castillon
 Bordeaux supérieur Côtes de Castillon
 Bourg eller Bourgeais (vins rouges)
 Bourg eller Bourgeais ( vins blancs)
 Cadillac
 Cérons
 Côtes Canon-Fronsac eller Canon-Fronsac
 Côtes de Bourg ( vins rouges)
 Côtes de Bourg (vins blancs)
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 / 25
 Côtes de Blaye
 Côtes de Bordeaux Saint-Macaire
 Côtes de Fronsac
 Entre-Deux-Mers
 Entre-Deux-Mers-Haut-Benauge
 Fronsac
 Graves
 Graves Supérieures
 Graves de Vayres
 Haut-Médoc
 Lalande de Pomerol
 Listrac
 Loupiac
 Lussac Saint-Emilion
 Margaux
 Médoc
 Montagne


text:
Saint-Emilion
 Moulis eller Moulis-en-Médoc
 Néac
 Parsac Saint-Emilion
 Pauillac
 Pomerol
 Premières Côtes de Blaye
 Premières Côtes de Bordeaux
 Premieres Côtes de Bordeaux efterfulgt af navnet på oprindelseskommunen :
 Bassens Lestiac
 Carbon blanc Paillet
 Lormont Villenave
 Cenon Cardan
 Floirac Rions
 Bonliac Laroque
 Carignan Béguet
 La Tresne Omet
 Cenac Donzac
 Camblanes Cadillac
 Quinsac Monprimblanc
 Cambes Gabarnac
 Saint-Caprias-de-Bordeaux Semens
 H aux Verdelais
 Tabanac Saint-Maixant
 Baurech Sainte-Eulalie
 La Tourne Saint-Germain-de-Graces
 Langoiran Yvrac
 Capian
 Puisseguin Saint-Emilion
 Sainte-Croix-du-Mont
 Saint-Emilion
 Saint-Estéphe
 Sainte-Foy-Bordeaux
 Saont-Georges-Saint-Emilion
 Saint-Julien
 Sauternes
 Val de Loire
 Appellations d'origine contrôlées
 Anjou, også -efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Anjou Coteaux de la Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Anjou Gamay, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Anjou pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Anjou mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Blanc Fumé de Pouilly eller Pouilly Fumé, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Bourgueil, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Bonnezeaux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Cabernet d'Anjou , også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Cabernet de Saumur, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 ---pagebreak--- Nr. L 389 /26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Chinon, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Coteaux de l'Aubance, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Coteaux du Layon , også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Coteaux du Layon, efterfulgt af navnet på oprindelseskommunen, også efterfulgt af
 angivelsen Val de Loire :
 Beaulieu-sur-Layon
 Faye-d'Anjou
 Rablay-sur-Layon
 Saint-Aubin-de-Luigné
 Rochefort
 Saint-Lambert-du-Lattay
 Chaume
 Coteaux du Layon-Chaume, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Coteaux du Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Coteaux de Saumur, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Crémant de Loire
 Jasnières, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Menetou Salon, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Montlouis, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Montlouis pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Montlouis mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Muscadet, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Muscadet des Coteaux de la Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Muscadet de Sévre-et-Maine, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Pouilly-sur-Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Pouilly Fumé de Pouilly eller Pouilly Fumé, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Charts-de-Chaume, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Quincy, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Reuilly, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Rosé d'Anjou, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Rosé d'Anjou pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Rosé de Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Sancerre, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Saint-Nicolas-de-Bourgueil, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Savennières, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Savennières-Coulée-de-Serrant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Savennières-Roches-aux-Moines, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Saumur, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Saumur Champigny, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Saumur pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Saumur mousseux, også efterfulgt af angivelsen


text:
Val de Loire
 Touraine, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Touraine Azay-le-Rideau, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Touraine Amboise, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Touraine Mesland, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Touraine pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Touraine mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Vouvray, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Vouvray pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Vouvray mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire
 Vins délimités de qualité supérieure
 Châteaumeillant
 Coteaux d'Ancenis, med tvungen angivelse af navnet på vinstoksorten :
 Pineau de la Loire
 Chenin blanc
 Malvoisie
 Pinot-Beurot
 Gamay
 Cabernet
 Coteaux du Vendômois
 Côtes d'Auvergne
 Côtes du Forez
 Gros Plant eller Gros Plant du Pays Nantais
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 /27
 Cheverny
 Valençay
 Vin d'Auvergne
 Vin des Coteaux du Giennois eller Côtes de Gien
 Vin du Haut-Poitou
 Vin de l'Orléanais
 Côte Roannaise
 Vin de Saint-Pourçain-sur-Sioule
 Vin du Thouarsais
 Hedvine :
 i) Hedvine af kategorien » vins doux naturels «:
 Appellations d'origine contrôlées
 Banyuls
 Banyuls Rancio -
 Frontignan -
 Grand Roussillon
 Grand Roussillon Rancio
 Maury
 Maury Rancio
 Muscat de Beaumes de Venise
 Muscat de Frontignan
 Muscat de Lunel
 Muscat de Mireval
 Muscat de Rivesaltes
 Muscat de Saint-Jean-de-Minervois
 Rivesaltes
 Rivesaltes Rancio
 Rasteau
 Rasteau Rancio
 Vin de Frontignan
 ii) Andre hedvine:
 Appellations d'origine contrôlées
 Clairette du Languedoc
 Frontignan
 Muscat de Frontignan
 Pineau des Ch a rentes eller Pineau Charentais
 Vin de Frontignan
 3 . Supplerende traditionelle benævnelser og nærmere oplysninger om fremstillingsmade, en
 karakteristisk farve eller vinens art:
 — » Grand «, — » Réserve«,
 — » Premier ( Première)«, — » Passetoutgrain «,
 — » Cru «, — »Vin noble «,
 — »I er cru «, — » Petit«,
 — » Grand cru « — » Haut«,
 — » Grand vin «, — » vin jaune «,
 — » Vin fin «, — » vin de paille «,
 — » Ordinaire «, — » pelure d' oignon «,
 — » Grand ordinaire «, — » vin primeur «,
 — » Supérieur(e)«, — » vin tuilé «,
 — » Cru classé «, — » vin gris «,
 — »I er cru classé «, — » blanc de blånes «,
 — »2e cru classé «, — » vin nouveau «,
 — » Grand cru classé «, — » sur lie «,
 — »I er grand cru classé «, — » fruité «,
 r— » Cru bourgeois «, — » clairet «, » clairette «,
 — » Villages «, — » roussette «,
 — » Clos « , — » vendange tardive «,
 — » Camp «, — » claret« ,
 — » Edelzwicker «, — » vin de café «,
 — » Schillerwein «, — » séléetion de grains nobles
 ---pagebreak--- Nr. L 389 /28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 b) Bordvine betegnet ved udtrykket » vin de pays «:
 Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays du Loir-et-Cher
 Vin de


text:
pays de l'Ardèche Vin de pays de la Loire-Atlantique
 Vin de pays l' Aude Vin de pays du Lot
 Vin de pays de l'Aveyron Vin de pays du Lot-et-Garonne
 Vin de pays des Bouches-du-Rhône Vin de pays du Maine-et-Loire
 Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Puy-de-Dôme
 Vin de pays de la Drôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques
 Vin de pays du Gard Vin de pays des Pyrénées-Orientales
 Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays du Tam
 Vin de pays du Gers Vin de pays du Tarn-et-Garonne
 Vin de pays de la Gironde Vin de pays du Var
 Vin de pays de l'Hérault Vin de pays du Vaucluse
 Vin de pays de l' Isère Vin de pays de la Vendée
 Vin de pays des Landes
 III . VINE MED OPRINDELSE I DEN ITALIENSKE REPUBLIK :
 a) Kvalitetsvine produceret i bestemte dyrkningsområder:
 Disse vine betegnes ved udtrykket » vino di qualità prodotto in una regione determinata «
 eller ved en særlig traditionel benævnelse som omhandlet i nr. 1 ; vinene er anført i listen i
 nr . 2 . -
 Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på en geografisk enhed, der er mindre end det
 bestemte dyrkningsområde, og som ikke er anført særskilt i dette bilag, samt ved en supple
 rende traditionel benævnelse og nærmere oplysninger om fremstillingsmåde, en karakteri
 stisk farve eller vinens art som omhandlet i nr. 3 .
 1 . Særlige traditionelle benævnelser :
 — » Denominazione di origine controllata «
 — » Denominazione di origine controllata € garantita «.
 2 . K.v.b.d. med oprindelse i Italien ( 1 ):
 Aglianico del Vulture (vecchio ; riserva)
 Albana di Romagna ( secco ; amabile; spumante)
 Alcamo eller Bianco Alcamo
 Aleatico di Gradoli ( liquoroso)
 Aleatico di Puglia ( dolce naturale)
 Alto Adige eller Südtirol, med angivelse af en af følgende vinstoksorter:
 Moscato giallo eller Goldenmuskateller eller Goldmuskateller
 Pinot bianco eller Weißburgunder ( spumante)
 Pinot grigio eller Ruländer ( spumante)
 Riesling italico eller Welschriesling
 Riesling renano eller Rheinriesling
 Sylvaner
 Sauvignon
 Traminer aromatico eller Gewürztraminer
 Cabernet
 Lagrein rosato eller Lagrein Kretzer ( Lagrein di Gries eller Grieser Lagrein)
 Lagrein scuro eller Lagrein dunkel ( Lagrein di Gries eller Grieser Lagrein)
 Malvasia eller Malvasier
 Merlot
 Moscato rosa eller Rosenmuskateller
 Pinot nero eller Blauburgunder ( spumante)
 Schiave eller Vernatsch
 Muller-Thurgau
 ( x) Ordene i parentes må kun anvendes på betingelser, der er fastsat i de særlige italienske regler for den
 pågældende k.v.b.d. og i fællesskabsreglerne.
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 / 29
 Aquileia , med angivelse af en af følgende vinstoksorter:
 Merlot
 Cabernet
 Refosco
 Toscai friulano
 Pinot bianco
 Pinot grigio
 Riesling renano
 Asti Spumante eller Asti eller Moscato d'Asti Spumante
 Barbaresco
 Barbera d'Alba ( superiore) -
 Barbera d'Asti ( superiore)
 Barbera del Monferrato ( superiore)
 Bardolino ( rosso ; chiaretto ; classico ; superiore)
 Barolo
 Bianchello del Metauro
 Bianco Capena ( superiore)
 Bianco dei Colli Maceratesi
 Bianco di Custoza ( spumante)
 Bianco di Pitigliano
 Bianco di Scandiano (


text:
spumante ; frizzante)
 Bianco vergine Valdichiana
 Bianco della Valdinievole ( vin santo)
 Boca
 Botticino
 Brachetto d'Acqui ( spumante)
 Bramaterra ( riserva)
 Breganze Bianco
 Breganze Rosso
 Breganze, med angivelse af en af følgende vinstoksorter :
 Cabernet ( superiore)
 Pinot nero ( superiore)
 Pinot bianco ( superiore)
 Vespaiolo ( superiore)
 Brindisi ( rosato ; rosso ; riserva)
 Brunello di Montalcino ( riserva)
 Cabernet di Pramaggiore ( riserva)
 Cac'emmitte di Lucera
 Caldaro eller Kalterer eller Lago di Caldaro eller Kalterersee ( classico ; classico supe
 riore; scelto eller Auslese)
 Caluso passito
 Caluso passito liquoroso
 Campidano di Terralba eller Terralba
 Cannonau di Sardegna ( superiore naturalmente amabile ; superiore naturalmente dolce ;
 superiore naturalmente secco ; liquoroso)
 Cannonau di Sardegna — Capo Ferrato
 Cannonau di Sardegna — Nepente di Oliena eller Cannonau di Sardegna — Oliena
 Capri ( bianco ; rosso)
 Carema
 Carignano del Sulcis ( rosato ; rosso ; riserva)
 Carmignano ( riserva)
 Castel del Monte ( bianco ; rosato ; rosso ; riserva)
 Casteller
 Cellatica
 Cerasuolo di Vittoria
 Cerveteri ( bianco ; rosso)
 Cesanese di Affile eller Affile ( spumante ; frizzante)
 Cesanese di Olevano Romano eller Olevano Romano ( spumante ; frizzante)
 Cesanese del Piglio eller Piglio ( spumante ; frizzante)
 Chianti ( vecchio ; riserva), også med angivelse af en af følgende benævnelser :
 Montalbano
 Rufina
 Colli fiorentini
 Colline pisane
 Colli aretini
 Colli senesi
 ---pagebreak--- Nr . L 389 /30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Chianti classico (vecchio ; riserva)
 Cinque Terre
 Cinque Terre Sciacchetrå ( dolce naturale ; liquoroso)
 Ciro ( bianco ; rosato ; rosso ; classico ; riserva)
 Colli Albani ( spumante ; superiore)
 Colli Altotiberini ( bianco ; rosato ; rosso)
 Colli Berici, med angivelse af en af følgende vinstoksorter:
 Garganega eller Garganego
 Tocai bianco
 Sauvignon
 Pinot bianco
 Merlot
 Tocai rosso
 Cabernet ( riserva)
 Colli Bolognesi -— Monte S. Pietro — Castelli Medioevali eller Colli Bolognesi di Monte
 S. Pietro eller Colli Bolognesi dei Castelli Medioevali , med angivelse af:
 — en af følgende vinstoksorter :
 Barbera (riserva)
 Merlot
 Sauvignon
 Pinot bianco
 Riesling italico, eller
 — ordet Bianco
 Colli di Bolzano eller Bozner Leiten
 Colli Euganei ( bianco ; rosso ; moscato ; spumante ; superiore)
 Colli Lanuvini
 Colli Morenici Mantovani del Garda ( rosso ; rosato ; rubino ; chiaretto ; bianco)
 Colli Orientali del Friuli , med angivelse af en af følgende vinstoksorter:
 Tocai friulano
 Verduzzo ( friulano)
 Ribolla
 Pinot bianco
 Pinot grigio
 Sauvignon
 Riesling renano
 Picolit ( riserva)
 Merlot
 Cabernet ( franc og/eller Sauvignon)
 Pinot nero
 Refosco ( nostrano eller dal peduncolo rosso)
 Colli Tortonesi, med angivelse af en af følgende vinstoksorter:
 Barbera ( superiore)
 Cortese ( spumante)
 Colli del Trasimeno ( bianco; rosso)
 Collio Goriziano eller Collio, også med angivelse af en af følgende vinstoksorter:
 Riesling italico
 Tocai friulano
 Malvasia
 Pinot bianco
 Pinot grigio
 Sauvignon
 Traminer
 Merlot
 Cabernet franc
 Pinot nero
 Copertino ( rosato ; rosso ; riserva)
 Cori ( bianco ; rosso)
 Cortese dell'Alto Monferrato ( spumante ; frizzante)
 Dolcetto d'Acqui ( superiore)
 Dolcetto d'Alba ( superiore)


text:
Dolcetto d'Asti ( superiore)
 Dolcetto di Diano d'Alba ( superiore)
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 /31
 Dolcetto di Dogliani ( superiore)
 Dolcetto delle Langhe Monregalesi ( superiore)
 Dolcetto di Ovada ( superiore)
 Donnaz
 Donnici
 Elba ( bianco ; rosso)
 Enfer d'Arvier
 Erbaluce di Caluso
 Est ! Est ! ! Est !!! di Montefiascone
 Etna ( bianco ; rosso ; rosato ; superiore)
 Falerio dei Colli Ascolani
 Fara
 Faro
 Fiano di Avellino ( Apianum)
 Franciacorta ( rosso)
 Franciacorta (Pinot; spumante) _■
 Frascati
 Freisa d'Asti ( superiore)
 Freisa di Chieri ( superiore; spumante ; frizzante)
 Gambellara ( superiore)
 Gattinara
 Gavi eller Cortese di Gavi
 Ghemme
 Girò di Cagliari ( secco eller dry ; liquoroso ; riserva)
 Grave del Friuli, med angivelse af en af følgende vinstoksorter:
 Merlot
 Cabernet ( franc og/eller Sauvignon)
 Refosco ( nostrano eller dal peduncolo rosso)
 Tocai friulano
 Pinot bianco
 Pinot grigio
 Verduzzo ( friulano)
 Greco di Tufo ( spumante)
 Grignolino d'Asti
 Grignolino del Monferrato Casalese
 Gutturnio dei Colli Piacentini
 Ischia Bianco
 Ischia Bianco Superiore
 Ischia Rosso
 Isonzo, med angivelse af en af følgende vinstoksorter:
 Tocai friulano
 Sauvignon
 Malvasia istriana
 Pinot bianco
 Pinot grigio
 Verduzzo friulano
 Traminer aromatico
 Riesling renano
 Merlot
 Cabernet
 Lambrusco Grasparossa di Castelvetro
 Lambrusco Reggiano
 Lambrusco Salamino di S. Croce
 Lambrusco di Sorbara
 Lamezia
 Latisana, med angivelse af en af følgende vinstoksorter :
 Merlot
 Cabernet
 Refosco
 Tocai friulano
 Pinot bianco
 Pinot grigio
 Verduzzo friulano
 Lessona
 Leverano ( bianco ; rosato ; rosso ; riserva)
 Locorotondo ( spumante)
 ---pagebreak--- Nr. L 389 /32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 : 12 . 81
 Lugana ( spumante)
 Malvasia di Bosa ( dolce naturale; liquoroso)
 Malvasia di Cagliari ( secco eller dry; liquoroso ; riserva)
 Malvasia di Casorzo d'Asti ( spumante)
 Malvasia di Castelnuovo Don Bosco ( spumante)
 Malvasia delle Lipari (passito; dolce naturale; liquoroso)
 Marino ( superiore; spumante)
 Marsala ( fine; superiore; vergine; liquoroso)
 Martina eller Martina Franca ( spumante)
 Matino ( rosso ; rosato)
 Melissa ( bianco ; rosso ; superiore)
 Meranese di Collina eller Meraner Hügel eller Meranese eller Méraner (Burgravio
 eller Burggräfler)
 Merlot di Aprilia
 Merlot di Pramaggiore ( riserva)
 Monica di Cagliari ( secco eller dry; liquoroso ; riserva)
 Monica di Sardegna ( superiore)
 Montecarlo
 Montecompatri Colonna eller Montecompatri eller Colonna ( superiore)
 Montefalco eller Montefalco Rosso eller Rosso di Montefalco
 Montefalco Sagrantino eller Sägrantino di Montefalco (passito)
 Montello e Colli Asolani, med angivelse af en af følgende vinstoksorter :
 Prosecco ( spumante)
 Merlot ( superiore)
 Cabernet ( superiore)
 Montepulciano d'Abruzzo ( rosso ; cerasuolo ; vecchio)
 Monterosso Val d'Arda ( spumante)
 Montescudaio ( bianco; rosso; vin santo)
 Morellino di Scansano ( riserva)
 Moscato d'Asti
 Moscato di Cagliari ( liquoroso ; riserva)
 Moscato di Noto naturale eller Moscato di Noto ( spumante ; liquoroso)
 Moscato di Pantelleria naturate eller Moscato di Pantelleria ( spumante ; naturalmente
 dolce)
 Moscato passito di Pantelleria eller Passito di Pantelleria ( liquoroso)
 Moscato di Sardegna spumante, også med angivelse af en af følgende benævnelser:
 Tempio Pausania eller Tempio
 Gallura
 Moscato di


text:
Siracusa
 Moscato di Sorso Sennori ( liquoroso)
 Moscato di Trani ( dolce naturale; liquoroso)
 Nasco di Cagliari ( secco eller dry ; liquoroso ; riserva)
 Nebbiolo d'Alba ( spumante)
 Nuragus di Cagliari
 Oltrepo Pavese ( rosso), også med angivelse af en af følgende vinstoksorter :
 Bonarda
 Barbera
 Riesling ( spumante)
 Cortese
 Moscato ( spumante)
 Pinot ( spumante)
 Oltrepo Pavese ( rosso), med angivelse af en af følgende benævnelser :
 Barbacarlo
 Buttafuoco
 Sangue di Giuda
 Orvieto ( classico)
 Ostuni eller Bianco di Ostuni
 Ostuni Ottavianello eller Ottavianello di Ostuni
 Parrina ( bianco ; rosso)
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 /33
 Piave ou Vini del Piave, med angivelse af en af følgende vinstoksorter :
 Merlot
 Cabernet ( riserva)
 Tocai
 Verduzzo
 Pollino ( superiore)
 Primitivo di Manduria ( dolce naturale ; liquoroso)
 Prosecco di Conegliano — Valdobbiadene eller Prosecco di Conegliano eller Prosecco
 di Valdobbiadene ( superiore di Cartizze; spumante; frizzante)
 Recioto di Gambellara ( spumante)
 Recioto di Soave ( liquoroso ; spumante)
 Recioto della Valpolicella amarone; liquoroso ; spumante)
 Recioto della Valpolicella — Valpantena ( amarone ; liquoroso ; spumante)
 Riviera del Garda Bresciano ( rosso ; chiaretto ; superiore)
 Rossese di Dolceacqua eller Dolceacqua ( superiore)
 Rosso Barletta ( invecchiato)
 Rosso Canosa ( riserva ; Canusium)
 Rosso di Cerignola ( riserva)
 Rosso delle Colline Lucchesi
 Rosso Conero
 Rosso Piceno ( superiore)
 Rubino di Cantavenna
 Salice Salentino ( rosso ;- riserva ; rosato ; prodotto invecchiato)
 S. Anna di Isola Capo Rizzuto ( rosato ; rosso)
 Sangiovese di Aprilia
 Sangiovese dei Colli Pesaresi
 Sangiovese di Romagna ( superiore)
 Santa Maddalena eller St. Magdalener ( classico eller Klassisches Ursprungsgebiet)
 San Severo ( bianco ; rosso ; rosato ;)
 Savuto ( rosato ; rosso ; superiore)
 Sizzano
 Soave ( classico ; superiore; spumante)
 Solopaca ( bianco ; rosso )
 Sorni ( bianco ; rosso ; scelto)
 Squinzano ( rosato ; rosso ; riserva)
 Taurasi ( riserva) -
 Terlano eller Terlaner ( bianco ; classico)
 Terlano eller Terlaner ( classico) med angivelse af en af følgende vinstoksorter :
 Pinot bianco
 Riesling italico
 Riesling renano
 Sauvignon
 Sylvaner
 Müller-Thurgau
 Teroldego Rotaliano ( superiore)
 Tocai di Lison ( classico)
 Tocai di San Martino della Battaglia
 Torgiano ( bianco ; rosso ; riserva)
 Trebbianino Valtrebbia
 Trebbiano d'Abruzzo
 Trebbiano di Aprilia
 Trebbiano di Romagna ( spumante)
 Trentino, med angivelse af:
 — en af følgende vinstoksorter :
 Cabernet
 Lagrein
 Merlot
 Pinot nero ( riserva)
 Marzemino
 Pinot
 Riesling renano
 Traminer aromatico
 Moscato, eller
 — ordene Vino santo
 ---pagebreak--- Nr . L 389 /34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Valcalepio ( rosso ; bianco)
 Valdadige eller Etschtaler ( bianco ; rosso)
 Valle Isarco eller Eisacktaler (Bressanone eller Brixner), med angivelse af en af føl
 gende vinstoksorter:
 Traminer aromatico eller Gewürztraminer
 Pinot grigio eller Ruländer
 Veltliner
 Sylvaner
 Müller-Thurgau
 Valpolicella ( classico ; superiore)
 Valpolicella — Valpantena ( superiore)
 Valtellina
 Valtellina Superiore, også med angivelse af en af følgende benævnelser:
 Sassela
 Inferno
 Grumello
 Valgella
 Velletri ( bianco ; rosso)
 Verdicchio dei Castelli


text:
di Jesi ( classico)
 Verdicchio di Matelica
 Vermentino di Gallura ( superiore)
 Vernaccia di Oristano ( superiore; liquoroso)
 Vernaccia di San Gimignano
 Vernaccia di Serrapetrona Spumante
 Vin Santo di Gambellara
 Vino Nobile di Montepulciano ( riserva ; riserva speciale)
 Zagarolo ( superiore)
 3 . Supplerende traditionelle benævnelser og nærmere oplysninger om fremstillingsmåde, en
 karakteristisk farve eller vinens art:
 — » riserva « — » kretzer «
 — » riserva speciale « — » rubino «
 — » superiore « — » granato «
 — » classico « — » cerasuolo «
 — » dolce « — » chiaretto «
 — » amarone « — » aranciato «
 — » vergine « — » giallo «
 — » scelto « — » paglierino «
 — » Auslese « — » dorato «
 — » ambrato « — » verdolino «
 — » passito « — » secco «
 — » lacrima « —- » dry «
 — » lacrima Christi « — » asciutto «
 — » sforzato «, » sfursat« — » amabile «
 — » cannellino « — » abbocato «.
 — » vino santo «
 b ) Bordvine, som betegnes ved en geografisk angivelse :
 Barbera di Castel S. Lorenzo
 Bianco di Nugola
 Bianco Pisano di San Tropè
 Bianco Val d'Arbia
 Bosco Eliceo
 Camarro
 Friularo di Bagnoli
 Mentana — Monterotondo
 Merlot del Conselvano
 Monte Antico
 Nettuno
 Primitivo di Gioia
 Rosato del Salento
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 /35
 IV . VINE MED OPRINDELSE I STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG :
 Disse vine betegnes ved udtrykket » vin de qualité produit dans une région déterminée« eller ved
 den særlige traditionelle benævnelse » Marque nationale du vin luxembourgeois«. Sidstnævnte
 kendetegnes ved en særlig etiket (halsetiket) med påskriften » Vin de qualité de la Moselle
 luxembourgeoise — Marque nationale«; på denne halsetiket er ligeledes anført vinstoksorten,
 høståret samt et statsligt kontrolnummer. Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på en af
 de lokaliteter, hvor de har oprindelse, som omhandlet i nr. 1 , eventuelt efterfulgt af navnet på et
 lokalt sted, der ikke er anført særskilt i dette bilag, samt ved en af de i nr. 2 omhandlede sorter.
 Desuden kan disse vine betegnes ved en af de supplerende traditionelle benævnelser, der om
 handles i nr . 3 .
 1 . Navne på lokaliteter:
 Schengen , Remerschen, Wintringen, Mondorf, Elvange, Eliingen, Burmerange, Schweb
 singen, Bech-Kleinmacher, Wellenstein, Rémich, Bous , Assel, Trintingen, Rolling, Erpel
 dingen, Stadtbredimus, Greiveldingen, Ehnen, Wormeldingen, Oberwormeldingen, Ahn,
 Machtum, Lenningen, Canach, Gostingen, Niederdonven, Oberdonven, Grevenmacher,
 Mertert, Wasserbillig, Rosport, Born, Moersdorf. -
 2. Vinstoksorter :
 Riesling, Traminer, Pinot gris ( Ruländer), Pinot blanc, Pinot noir, Auxerrois, Muscat Otto
 nel , Rivaner ( Müller-Thurgau), Sylvaner, Elbling, Chardonnay, Gamay.
 3 . Supplerende traditionelle benævnelser :
 — » vin classé «
 — » premier cru «
 — » grand premier -cru «.
 V. VINE MED OPRINDELSE I DEN HELLENSKE REPUBLIK :
 a ) Kvalitetsvine produceret i bestemte dyrkningsområder :
 Disse vine betegnes ved udtrykket »vin de qualité


text:
produit dans une région déterminée « eller
 ved en af følgende særlige traditionelle benævnelser :
 — ' Ονομασία Προελεύσεως Ελεγχομένη ( appellation d'origine contrôlée )
 — 'Ονομασία Προελεύσεως 'Ανωτέρας Ποιότητος ( appellation d'origine de qualité
 supérieure )
 Disse vine betegnes ligeledes ved navnet på et af følgende bestemte dyrkningsområder :
 A. ' Ονομασία Προελεύσεως 'Ελεγχομένη| ( appellation d'origine controlée )
 1. Hedvine
 1.1 . Oίνος γλυκύς ( vin doux )
 Σάμος ( Samos)
 Mοσχᾶτος Πατρῶν ( Muscat de Patras )
 Μοσχάτος Ρίου Πατρών ( Muscat Rion de Patras )
 Μοσχάτος Κεφαλληνίας ( Muscat de Céphalonie )
 Mοσχᾶτος Pόδου ( Muscat de Rhodes )
 Σητεία ( Sitia )
 Mοσχᾶτος Aήμvou ( Muscat de Lemnos )
 Νεμέα ( Némée )
 Σαντορίνη ( Santorin )
 Δαφνές ( Dafnes )
 1.2 . Οίνος γλυκύς φυσικός ( vin doux naturel )
 Σάμος ( Samos )
 Μαυροδάφνη Πατρών ( Mavrodaphne de Patras )
 Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας ( Mavrodaphne de Céphalonie )
 Mοσχᾶτος Πατρῶν ( Muscat de Patras )
 Μοσχάτος Ρίου Πατρών ( Muscat Rion de Patras )
 Μοσχάτος Κεφαλληνίας ( Muscat de Céphalonie )
 Mοσχᾶτος Pόδου ( Muscat de Rhodes )
 ---pagebreak--- Nr . L 389 /36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31 . 12 . 81
 Σητεία ( Sitia )
 Mοσχᾶτος Λήμνου ( Muscat de Lemnos )
 Σαντορίνη ( Santorin )
 Δαφνές ( Dafnes )
 2. Andre vine
 2.1 . Οίνος φυσικώς γλυκύς ( vin naturellement doux )
 Σάμος ( Samos )
 Mοσχᾶτος Πατρῶν ( Muscat de Patras )
 Μοσχάτος Ρίου Πατρών ( Muscat Rion de Patras )
 Μοσχάτος Κεφαλληνίας ( Muscat de Céphalonie )
 Mοσχᾶτος Pόδου ( Muscat de Rhodes )
 Σητεία ( Sitia )
 Mοσχᾶτος Λήμνου ( Muscat de Lemnos )
 Σαντορίνη ( Santorin )
 Δαφνές ( Dafnes )
 2.2 . Οίνος ξηρός ( vin sec)
 Λῆμνος ( Lemnos )
 B. 'Ονομασία Προελεύσεως 'Ανωτέρας Ποιότητος ( appellation d'origine de qualité supé
 rieure :
 Σητεία ( Sitia )
 Pόδου ( Rhodes )
 Ναουσα ( Naoussa )
 Νεμέα ( Némée )
 Ρομπόλα Κεφαλληνίας ( Robola de Céphalonie)
 Pαψάνη ( Rapsani )
 Kάντζα ( Kantza )
 Μαντινεία ( Mantinée )
 Πεζά ( Peza )
 'Aρχάνες ( Archanes )
 Δαφνές ( Dafnes )
 Σαντορίνη) ( Santorin )
 Πάτραι ( Patras )
 Ζιτσα ( Zitsa )
 Αμύνταιον ( Amynteon )
 Γουμένισα ( Goumenissa )
 b ) Bordvine betegnet ved påtrykket »ὀνομασία καxά παράδοση« ( appellation traditionnelle ):
 Pεxσίva ( Retsina )
 Pετσίνα ' Αττικῆς ( Retsina Attikis )
 Ρετσίνα Μεσογείων ( Retsina Messoguion ) (*)
 Pεxσίva Κρωπίας ( Retsina Kropias ) ( ] )
 eller
 Pεxσίva Kορωπίου ( Retsina Koropiou )
 Ρετσίνα Μαρκοπούλου ( Retsina Markopoulou ) ( : )
 Ρετσίνα Μεγάρων ( Retsina Megaron ) (')
 Pεxσίva Παιανίας ( Retsina Peanias ) 0 )
 eller
 Ρετσίνα Αιοπεσίου ( Retsina Liopessiou ) ( J )
 Pεxσίva Παλλήνης ( Retsina Pallinis ) (*)
 Ρετσίνα Πικερμίου ( Retsina Pikermiou ) (*)
 Pεxσίva Σπάτων ( Retsina Spaton ) ( ! )
 Ρετσίνα Βοιωτίας ( Retsina Viotias )
 Ρετσίνα Θηβών ( Retsina Thivon )
 eller
 Ρετσίνα Θηβών Βοιωτίας ( Retsina Thivon Viotias )
 Pεxσίva


text:
Eὐβοίας ( Retsina Evias )
 Pεxσίva Γιάλτρων ( Retsina Gialtron ) ( 2 )
 Ρετσίνα Καρύστου ( Retsina Karystou ) ( 2 )
 Ρετσίνα Χαλκίδας ( Retsina Xalkidas ) ( 2 ).
 ( ! ) Eventuelt suppleret med ordet ' Aττiκῆς ( Attikis )«.
 ( 2 ) Eventuelt suppleret med ordet » Eὐβοίας ( Evias )«.
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 389 /37
 B. MED HENSYN TIL REPUBLIKKEN OSTRIG :
 Vine med oprindelse i Ostrig betegnes ved en af de i nr. 1 omhandlede benævnelser samt ved navnet
 på et af de i nr. 2 omhandlede » Bunderländer«, » Weinbauregionen« eller » Weinbaugebiete«.
 Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på en mindre geografisk enhed, der ikke er anført
 særskilt i dette bilag, samt ved en nærmere oplysning om vinens art som omhandlet i nr. 3 .
 1 . Benævnelser til betegnelse af kvalitetsvine :
 — Qualitåtswein :
 — Kabinett
 — Qualitätswein bes. Reife und Leseart
 — Spåtlese eller Spätlesewein
 — Auslese eller Auslesewein
 — Beerenauslese eller Beerenauslesewein
 — Ausbruch eller Ausbruchwein
 — Trockenbeerenauslese
 — Siegelwein ( Qaulitätswein med det østrigske » Weingütesiegel « ( officielt kvalitetsmærke))
 2 . Navne på de » Bundesländer «, » Weinbauregionen « og » Weinbaugebiete «, der kan anvendes
 til betegnelse af vin :
 — » Bundesländer « :
 Burgenland
 Niederösterreich"
 Steiermark
 Wien
 — » Weinbauregionen «:
 Burgenland
 Niederosterreich ( Donauland)
 Steiermark
 Wien
 — » Weinbaugebiete «:
 Rust-Neusiedlersee
 Eisenberg
 Gumpoldskirchen
 Vöslau
 Krems
 Langenlois
 Klosterneuburg
 Wachau
 Falkenstein
 Retz
 Südsteiermark
 Weststeiermark
 Klöch-Oststeiermark
 Wien
 3 . Nærmere oplysninger om vinens art:
 — Schilcher
 — Heuriger


text:
 Avis juridique important
 |
 21998D1218(02)
 Afgørelse nr. 2/98 truffet af Associeringsrådet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side den 23. november 1998 om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Ungarns deltagelse i fællesskabsprogrammet for små og mellemstore virksomheder
 EF-Tidende nr. L 343 af 18/12/1998 s. 0036 - 0038
 AFGØRELSE Nr. 2/98 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side den 23. november 1998 om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Ungarns deltagelse i fællesskabsprogrammet for små og mellemstore virksomheder (98/722/EF) ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ungarn på den anden side (1),under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ungarn på den anden side vedrørende Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer (2), særlig artikel 1 og 2, ogud fra følgende betragtninger:I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Ungarn deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl.a. vedrørende små og mellemstore virksomheder;i henhold til artikel 2 i nævnte tillægsprotokol skal vilkårene og betingelserne for Ungarns deltagelse i de i artikel 1 nævnte aktiviteter fastlægges af Associeringsrådet -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Ungarn deltager i tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) på de vilkår og betingelser, der er omhandlet i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse.Artikel 2 Denne afgørelse gælder i hele programmets løbetid.Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den første dag i måneden efter dens vedtagelse.Udfærdiget i Bruxelles, den 23. november 1998.På Associeringsrådets vegneW. SCHÜSSELFormand(1) EFT L 347 af 31. 12. 1993, s. 2.(2) EFT L 317 af 30. 12. 1995, s. 29.BILAG I VILKÅR OG BETINGELSER FOR UNGARNS DELTAGELSE I TREDJE FLERÅRIGE PROGRAM FOR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er) I DEN EUROPÆISKE UNION (1997-2000) 1. Ungarn deltager i alle aktiviteter under tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) (i det følgende benævnt »programmet«), i overensstemmelse med målene, kriterierne, procedurerne og tidsplanerne i Rådets afgørelse 97/15/EF af 9. december 1996 om et tredje flerårigt program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) (1), særlig artikel 7, stk. 1, medmindre andet er fastsat i denne afgørelse.2. Vilkår og betingelser for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger fra støtteberettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Ungarn er de samme som dem, der finder anvendelse for støtteberettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Fællesskabet.3. Om fornødent vil det for at sikre programmets fællesskabsdimension være nødvendigt, at transnationale projekter og aktiviteter foreslået af Ungarn omfatter et mindsteantal partnere fra Fællesskabets medlemsstater. Dette mindsteantal fastlægges i forbindelse med programmets gennemførelse, idet der tages hensyn til arten af de forskellige aktiviteter, antallet af partnere i et bestemt projekt og antallet af lande, der deltager i


text: programmet.4. Ungarn indbetaler hvert år et bidrag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget til dækning af omkostningerne ved landets deltagelse i programmet (se bilag II). Associeringsudvalget kan i fornødent omfang justere dette bidrag.5. Fællesskabets medlemsstater og Ungarn vil inden for rammerne af de eksisterende bestemmelser gøre alt, hvad der står i deres magt, for at fremme den frie bevægelighed og opholdet for personer, der er berettigede i henhold til programmet, og som rejser mellem Ungarn og Fællesskabets medlemsstater i forbindelse med deltagelse i aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse.6. Uden at dette berører Kommissionens og Det Europæiske Fællesskabs Revisionsrets ansvar for revision af programmet i overensstemmelse med afgørelsen om tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) (artikel 6), evalueres Ungarns deltagelse i programmet løbende på grundlag af et partnerskab mellem Ungarn og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. Ungarn vil forelægge Kommissionen de fornødne rapporter og medvirke ved andre særlige aktiviteter, som Fællesskabet tager initiativ til i denne sammenhæng.7. Uden at dette berører procedurerne i artikel 4 i afgørelsen om tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union, vil Ungarn blive indbudt til koordinationsmøder om alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne afgørelse forud for de ordinære møder i programudvalget. Kommissionen informerer Ungarn om resultaterne af disse formelle møder.8. Det sprog, der anvendes i forbindelse med ansøgningsprocessen, kontrakter, rapporter, der skal indgives, og andre administrative arrangementer i forbindelse med programmet, skal være et af Fællesskabets officielle sprog.(1) EFT L 6 af 10. 1. 1997, s. 25.BILAG II UNGARNS FINANSIELLE BIDRAG TIL TREDJE FLERÅRIGE PROGRAM FOR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er) I DEN EUROPÆISKE UNION (1997-2000) 1. Ungarns finansielle bidrag omfatter:- finansiel støtte fra programmet til ungarske organers deltagelse i aktiviteter som defineret i bilag I.1.- supplerende administrative udgifter i tilknytning til Kommissionens styring af programmet, der hidrører fra Ungarns deltagelse.2. For hvert regnskabsår må summen af tilskud og enhver anden økonomisk støtte, som ungarske støttemodtagere opnår fra programmet, ikke overstige det bidrag, som Ungarn indbetaler, efter fradrag af de ekstra administrationsudgifter.Hvis det bidrag, som Ungarn har betalt til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, efter fradrag af de ekstra administrationsudgifter, viser sig at være større end summen af tilskud og anden økonomisk støtte, som ungarske støttemodtagere opnår fra programmet, fremfører Kommissionen saldoen til det følgende regnskabsår og trækker beløbet fra det følgende års bidrag. Hvis der stadig består en sådan saldo, når programmet slutter, vil det pågældende beløb blive udbetalt til Ungarn.3. Ungarns årlige bidrag er på 896 981 ECU fra 1998. Af dette beløb dækker 58 681 ECU de supplerende administrationsudgifter i forbindelse med Kommissionens forvaltning af programmet som følge af Ungarns deltagelse.4. Finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget finder også anvendelse på forvaltningen af bidraget fra Ungarn.Ved denne afgørelses ikrafttræden og i begyndelsen af hvert år sender Kommissionen Ungarn en indkaldelse af midler svarende til landets bidrag til dækningen af udgifterne i henhold til denne afgørelse.Dette bidrag vil blive udtrykt i ecu og skal indbetales til en


text: af Kommissionens ecu-bankkonti.Ungarn indbetaler senest tre måneder efter, at indkaldelsen af midler er afsendt, sit bidrag til dækningen af de årlige udgifter i henhold til denne afgørelse i overensstemmelse med indkaldelsen af midler. Enhver forsinkelse ved betalingen af bidraget vil medføre, at Ungarn skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen svarer til den rente, der anvendes af Den Europæiske Fond for Monetært Samarbejde i den måned, der rummer forfaldsdagen, for operationer i ecu, forhøjet med 1,5 procent point.5. Ungarn betaler de ekstra administrationsudgifter, der er omhandlet i stk. 3, via sit nationale budget.6. Ungarn betaler 50 % af de resterende udgifter til landets deltagelse over sit nationale budget.De resterende 50 % betales via Ungarns årlige Phare-tildeling, jf. dog Phares årlige programmeringsprocedurer.


text:
Nr. L 100/ 12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19 . 4. 88
 AFGØRELSE NR. 3/87 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EØF
 SVERIGE
 den 11 . december 1987
 om ændring af protokol nr. 3 med henblik på fastlæggelse af gennemførelses
 bestemmelserne til afgørelse nr. 3/86 for så vidt angår Spanien, De Kanariske
 Øer samt Ceuta og Melilla
 DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR — b) Stk. 2, 3 og 4 vedrørende anførelsen af påteg
 ningen »ES« finder tilsvarende anvendelse på
 under henvisning til Overenskomsten mellem Det Euro
 fakturaer udfærdiget som omhandlet i artikel 8,
 pæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Sverige, stk. 1 .«
 undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972,
 under henvisning til protokol nr. 3 angående definitionen 2. I artikel 25b, stk. 4, indsættes følgende afsnit :
 af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående
 metoderne for administrativt samarbejde, i det følgende » Når fakturaer er udfærdiget på De Kanariske Øer eller
 benævnt protokol nr. 3, særlig artikel 28 , og i Ceuta og Melilla efter artikel 8 , stk. 1 , skal eksport
 ud fra følgende betragtninger : øren eller dennes bemyndigede repræsentant ved
 hjælp af mærket »CCM« tydeligt angive de varer, der
 Protokol nr. 3 er blevet ændret ved afgørelse nr. 2/86 har oprindelse på De Kanariske Øer eller i Ceuta og
 truffet af Den Blandede Komité EØF-Sverige den 13. maj Melilla.«
 1986 som følge af Spaniens og Portugals tiltrædelse af De
 Europæiske Fællesskaber for at sikre en korrekt gennem
 førelse af den samhandelsordning, der er fastsat i de
 Artikel 2
 protokoller, som er en følge af nævnte tiltrædelse ;
 af hensyn til de forenklinger af dokumentationen vedrø
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 rende oprindelsesstatus, som blev indført i protokol nr. 3
 ved afgørelse nr. 3/86 truffet af Den Blandede Komité
 EØF-Sverige den 8 . december 1986, er det nødvendigt at Den anvendes fra den 1 . juli 1987. Den i artikel 1 , nr. 1 , i
 supplere de bestemmelser i artikel 24 og 25b i protokol denne afgørelse anførte artikel 24, stk. 6, anvendes indtil
 nr. 3, der vedrører Spaniens og Portugals tiltrædelse — den 31 . december 1992.
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
 Artikel 1 Udfærdiget i Bruxelles, den 11 . december 1987.
 Protokol nr. 3 ændres således :
 1 . I artikel 24 indsættes følgende stykke :
 På Den Blandede Komités vegne
 »6. a) Stk. 1 , litra a), finder tilsvarende anvendelse på
 varer, for hvilke fakturaerne er udfærdiget i Stig BRATTSTROM
 Spanien som omhandlet i artikel 8, stk. 1 . Formand


text:
 23.11.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 307/2
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 2010-ændringer af regulativ nr. 54 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af dæk til erhvervskøretøjer og påhængskøretøjer dertil
 Ændringer af regulativ 54 offentliggjort i EUT L 183 af 11.7.2008, s. 41.
 Omfattende:
 Supplement 17 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 17. marts 2010
 Ændringer af regulativets tekst
 Punkt 1 affattes således (inkl. indsættelse af fodnote (**)):
 »1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på nye luftdæk først og fremmest konstrueret til køretøjer i kategori M2, M3, N, O3 og O4
 (1)
 (2). Det finder dog ikke anvendelse på dæk med hastighedssymboler svarende til hastigheder på under 80 km/h.
 (1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (2) I dette regulativ fastsættes krav til dæk som en komponent. Det foreskriver ingen begrænsninger for montering af dem på køretøjer uanset køretøjsklasse.«


text:
 Avis juridique important
 |
 21976A0130(02)
 LOME - KONVENTIONEN AVS - EOEF - PROTOKOL NR. 2 VEDROERENDE GENNEMFOERELSEN AF DET FINANSIELLE OG TEKNISKE SAMARBEJDE /* LOME 1 */
 EF-Tidende nr. L 025 af 30/01/1976 s. 0104
 ++++ PROTOKOL Nr . 2 vedroerende gennemfoerelsen af det finansielle og tekniske samarbejde KAPITEL 1 Artikel 1 Inden for rammerne af de maalsaetninger , der er fastlagt i artikel 40 i konventionen , er de kontraherende parter enige om , at projekter og handlingsprogrammer skal bidrage til at sikre alle eller en del af foelgende virkninger : _ vaekst i nationalindtaegten i hver enkelt AVS-stat ; _ forbedret levestandard og socio-kulturelt niveau for befolkningerne , navnlig for de daarligst stillede ; _ tilvejebringelse af bedre balance i de oekonomiske forhold mellem AVS-staterne og udlandet , stoerst mulig deltagelse af AVS-staterne i verdenshandelen i almindelighed og i handelen med faerdigvarer i saerdeleshed ; _ forbedrede udviklingsbetingelser og kontrol med disse , isaer for saa vidt angaar fysiske faktorer og teknisk know-how ; _ spredning og integrering af den oekonomiske struktur , saavel sektormaessigt som geografisk ; _ regionalt samarbejde mellem AVS-landene og , hvor det er hensigtsmaessigt , mellem AVS-landene og andre udviklingslande . Artikel 2 Ved aftalens udloeb laegges alle bevillinger , som er stillet til raadighed i henhold til artikel 42 , litra 1 . a ) , tredje led , i konventionen i form af risikovillig kapital , men som ikke har fundet anvendelse , sammen med de beloeb , som er stillet til raadighed i samme bestemmelses andet led , i form af laan paa saerlige vilkaar ; bevillinger , som stilles til raadighed i henhold til konventionens artikel 47 , stk . 2 , til finansiering af regionale projekter , men over hvilke der endnu ikke er disponeret til dette formaal , stilles til raadighed for finansiering af andre projekter og handlingsprogrammer . KAPITEL 2 Finansieringsmaader Artikel 3 1 . Laanene paa saerlige vilkaar tjener til fuldstaendig eller delvis finansiering af projekter eller handlingsprogrammer af almindelig interesse for den oekonomiske og sociale udvikling i den eller de AVS-stater , paa hvis omraade de skal gennemfoeres . 2 . Disse laan ydes i reglen for en periode paa 40 aar i forbindelse med en afdragsfri periode paa 10 aar ; renten fastsaettes til 1 % aarligt . Artikel 4 1 . Med henblik paa at lette gennemfoerelsen af projekter inden for industri , minedrift og turisme , som er af almindelig interesse for oekonomien i den eller de paagaeldende AVS-stater , kan Faellesskabet yde stoette i form af risikovillig kapital med henblik paa at supplere disse landes virksomheders egne eller hermed ligestillede midler , i paakommende tilfaelde ved erhvervelse af andele i disse virksomheders aktiekapital , og mere generelt ved bistand i form af kvasi-kapital . 2 . De andele , som af Faellesskabet erhverves af kapitalen i virksomheder eller finansieringsinstitutter med udviklingsformaal i AVS-staterne , er midlertidige minoritetsandele . Saadanne erhvervelser kan ske i forbindelse med et laan fra Banken


text: eller en anden form for stoette i form af risikovillig kapital . Saa snart det er hensigtsmaessigt , afstaas de , fortrinsvis til statsborgere eller institutioner i AVS-staterne . 3 . Stoette i form af kvasi-kapital kan ydes som ; _ lavere prioriterede laan , der foerst skal tilbagebetales , og for hvilke eventuel rentebetaling foerst finder sted efter opfyldelse af de oevrige bankfordringer paa markedets vilkaar ; _ betingede laan , hvis renter og afdrag foerst kan kraeves betalt , naar de betingelser er opfyldt , som de laanet blev ydet , blev fastlagt i konsekvens af betingelserne for projektets igangsaettelse . Disse betingelser angiver , at projektet har overvundet de saerlige risici , det var udsat for , og har naaet et vist rentabilitetsniveau . Betingelserne for denne bistand fastsaettes fra sag til sag , afhaengig af de finansierede projekters karakteristika ; renten maa ikke vaere stoerre end renten for de af Banken ydede laan med rentegodtgoerelse . 4 . Stoette i form af kvasi-kapital ydes i reglen til virksomheder inden for industri , minedrift og turisme og til institutter til finansiering af udvikling , naar de karakteristiske traek ved deres virksomhed og ledelse tillader dette . Denne stoette kan ogsaa ydes til AVS-staterne for at saette dem i stand til at erhverve en kapitalandel i virksomheder inden for industri , minedrift og turisme , naar en saadan erhvervelse falder ind under finansieringen af nye produktive investeringer og suppleres af en anden finansiel foranstaltning fra Faellesskabets side . Artikel 5 1 . Bankens undersoegelse af projekternes antagelighed og bevillingen af laan af dens egne midler sker i samraad med den eller de paagaeldende AVS-stater i henhold til de bestemmelser , betingelser og fremgangsmaader , der er fastsat i Bankens vedtaegter , og under hensyntagen til den eller de paagaeldende AVS-staters oekonomiske og finansielle situation og ioevrigt de faktorer , som garanterer amortisering og evt . forrentning af bistand , som skal tilbagebetales . 2 . Loebetiden paa de laan , som ydes af Banken af dens egne midler fastsaettes paa grundlag af projektets oekonomiske og finansielle data ; denne loebetid kan maksimalt udgoere 25 aar . 3 . Den rentesats , der skal anvendes , er den , som Banken anvender paa tidspunktet for underskrivelsen af hver laanekontrakt . Denne sats nedsaettes almindeligvis med 3 % ved en rentegodtgoerelse , undtagen hvis laanene er beregnet til investeringer i oliesektoren , uanset hvor , eller i minesektoren , medmindre der i det sidstnaevnte tilfaelde er tale om laan i forbindelse med investeringer i en af de i artikel 48 , i konventionen anfoerte mindst udviklede stater eller i lande eller i sektorer , som fastsaettes under Ministerraadets foerste moede . Denne sats for rentegodtgoerelse skal imidlertid tilpasses saaledes , at laantagerens effektive rente ikke kommer til at ligge under 5 % eller over 8 % . 4 . Totalbeloebet af rentegodtgoerelserne beregnet efter vaerdien paa tidspunktet for laanekontraktens underskrivelse til en rente og i overensstemmelse med en procedure ,


text: der skal fastlaegges af Faellesskabet , modregnes de i artikel 42 , litra 1 . a ) , foerste led , i konventionen fastsatte gaveydelser ; det indbetales direkte til Banken . KAPITEL 3 Teknisk samarbejde Artikel 6 1 . Det i artikel 46 i aftalen omtalte tekniske samarbejde kan enten vaere forbundet med investeringer eller vaere af generel art . 2 . Teknisk samarbejde i forbindelse med investeringer omfatter isaer : a ) planlaegning og saerlige undersoegelser af udviklingen , ogsaa paa regionalt plan ; b ) tekniske , oekonomiske og handelsmaessige undersoegelser , og forskning og undersoegelser , som er noedvendige for ivaerksaettelsen af projekterne ; c ) bistand til udarbejdelse af sagsmateriale ; d ) bistand til udfoerelse af og kontrol med arbejdet ; e ) midlertidig bistand til etablering , igangsaettelse og drift af en given investering eller et anlaeg , herunder i det fornoedne omfang uddannelse af personale til forvaltning og vedligeholdelse af investeringen eller anlaegget ; f ) midlertidigt afholdelse af udgifterne til teknikere og tilvejebringelse af midler , der er noedvendige , for at et investeringsprojekt kan blive behoerigt udfoert . 3 . Det almindelige tekniske samarbejde omfatter isaer : a ) tildelingen af stipendier til studier , uddannelseskurser og korrespondanceundervisning _ fortrinsvis i AVS-staterne _ til erhvervsuddannelse af statsborgere i disse lande ; b ) tilrettelaeggelsen af saerlige uddannelsesprogrammer i AVS-staterne , saerlig for personale i de offentlige forvaltninger og institutioner i AVS-staterne eller i virksomheder der ; c ) efter anmodning fra AVS-staterne udsendelse af sagkyndige , raadgivere , teknikere og instruktoerer fra medlemsstaterne eller AVS-staterne til saerlige opgaver og for begraensede tidsrum ; d ) leveringen af instruktions - , forsoegs - og demonstrationsudstyr ; e ) tilrettelaeggelsen af korte uddannelseskurser for statsborgere i AVS-staterne og videreuddannelseskurser for tjenestemaend i disse stater ; f ) undersoegelser inden for forskellige sektorer ; g ) undersoegelser af udsigterne og mulighederne for oekonomisk udvikling og erhvervsspredning i AVS-staterne , samt af problemer , der har interesse for grupper af AVS-stater eller for dem alle ; h ) almindelige oplysninger og dokumentation til fremme af den oekonomiske og sociale udvikling i AVS-staterne , udviklingen af samhandelen mellem Faellesskabet og disse stater samt realiseringen af maalsaetningen for det finansielle og tekniske samarbejde . KAPITEL 4 Regionalt samarbejde Artikel 7 1 . Det regionale samarbejde , i konventionens betydning , vedroerer forbindelserne mellem enten to eller flere AVS-stater eller mellem en eller flere AVS-stater paa den ene side og en eller flere nabolande paa den anden side . Det interregionale samarbejde vedroerer forbindelserne mellem enten to eller flere regionale organisationer som AVS-staterne tilhoerer eller mellem en eller flere AVS-stater og en regional organisation . 2 . Regionale projekter , i konventionens betydning , er saadanne som bidrager direkte til loesningen af et faelles udviklingsproblem for to eller flere lande ved gennemfoerelsen af faelles foranstaltninger eller af samordnede nationale foranstaltninger . Artikel 8 Anvendelsesomraadet for det regionale og interregionale samarbejde omfatter isaer : a ) fordelingen af


text: industrierne med det formaal at fremskynde AVS-staternes industrialisering , herunder oprettelsen af regionale og interregionale virksomheder ; b ) transport og kommunikationer : veje , jernbaner , luft - og soetransport , flodveje , post - og telekommunikation ; c ) energiproduktion og den faelles udnyttelse af naturressourcer ; d ) forskning og teknologi i et mere intensivt regionalt og interregionalt samarbejdes tjeneste ; e ) kvaegopdraet , landbrug , industri og en indsats for varer fra disse sektorer ; f ) undervisning og uddannelse , herunder oprettelsen af faelles institutioner for avanceret teknologi inden for rammerne af uddannelsesprogrammer , der tilsigter fuld deltagelse af landenes egne statsborgere i den oekonomiske udvikling ; g ) samarbejde inden for rejser og turisme , herunder oprettelsen eller styrkelsen af turistkontorer paa et regionalt grundlag med henblik paa at foroege den regionale og interregionale turisme ; h ) teknisk assistance til oprettelsen af regionale samarbejdsorganisationer eller udvikling af nye aktiviteter inden for de bestaaende regionale organisationer . Artikel 9 En AVS-stat eller gruppe af AVS-stater , der sammen med tilgraensende lande som ikke er AVS-stater , deltager i et regionalt eller interregionalt projekt , kan anmode Faellesskabet om at finansiere den del af projektet , som denne eller disse stater er ansvarlig for . KAPITEL 5 Saerlige foranstaltninger til fordel for de mindst udviklede stater Artikel 10 Faellesskabets bistand til de i artikel 48 i konventionen anfoerte AVS-stater ydes paa saerligt gunstige finansieringsbetingelser under hensyntagen til den saerlige oekonomiske situation i hver stat . Denne finansiering finder i reglen sted i form af subventioner og _ i egnede tilfaelde _ i form af saerlige laan eller risikovillig kapital . Der kan imidlertid ydes laan fra Bankens egne midler i de paagaeldende stater under hensyntagen til de i artikel 43 i konventionen fastlagte kriterier . Artikel 11 1 . Efter anmodning fra de mindst udviklede AVS-stater laegger Faellesskabet saerlig vaegt paa foelgende stoetteforanstaltninger : a ) den forhoedne tekniske bistand til udvaelgelse , forberedelse og udfoerelse af deres projekter , som falder inden for rammerne af planlaegningen af faellesskabsbistanden ; b ) uddannelsesprogrammer for ledelse og andet personale , som er noedvendigt for de oekonomiske udviklingsorganer og tekniske forvaltninger i disse stater . Denne uddannelse skal vaere snaevert knyttet til de praktiske maal , den paagaeldende stat har sat sig , og skal saa vidt muligt gennemfoeres paa denne stats eget omraade . 2 . Foelgende saerlige stoetteforanstaltninger kan ogsaa anvendes for disse stater : a ) stoette til forskning med det formaal at finde loesninger paa nogle af deres saerlige oekonomiske og sociale udviklingsproblemer ; b ) stoette til udviklingen af smaa og mellemstore virksomheder og til gennemfoerelsen af mindre programmer for landbrugsudvikling . 3 . Uanset artikel 46 , stk . 2 , i konventionen og paa grundlag af en undersoegelse af hver af de paagaeldende AVS-staters behov og egne midler , kan Faellesskabet midlertidigt og i aftagende grad finansiere de loebende udgifter i forbindelse med investeringer eller stoerre udbedringer af disse


text: , som tidligere er finansieret af Faellesskabet , og som er af saerlig betydning for den paagaeldende stats oekonomiske og sociale udvikling . Denne bistand ydes kun , naar disse loebende udgifter eller stoerre udbedringer viser sig at vaere for store for denne stat eller andre modtagere . Artikel 12 De mindst udviklede AVS-stater har fortrinsret til de i artikel 47 i konventionen naermere angivne foranstaltninger til fremme af regionalt samarbejde . KAPITEL 6 Saerlige foranstaltninger til fordel for smaa og mellemstore nationale virksomheder Artikel 13 1 . Inden for den beloebsramme , som er fastsat i artikel 42 i konventionen , finansierer Faellesskabet projekter til fordel for smaa og mellemstore virksomheder , kooperativer eller lokale offentlige myndigheder i AVS-staterne ; almindeligvis sker dette gennem offentlige eller halv-offentlige finansieringsinstitutter , som er specialiseret i udviklingsbistand , som for eksempel nationale eller regionale udviklingsbanker , der er anerkendt af Faellesskabet og den eller de paagaeldende AVS-stater . 2 . Til dette formaal skal den eller de paagaeldende AVS-stater meddele Faellesskabet : _ oplysninger om finansieringsinstituttets kapacitet , om udviklingen i og udsigterne for dets aktivitet paa det paagaeldende omraade og om hvilke garantier , det kan tilbyde , _ et program for ophjaelpning af smaa virksomheder med angivelse isaer af projekternes omfang og karakter , finansieringsbehovene , eventuel tilstedevaerelse af initiativtagere og i bekraeftende fald , hvilken teknisk hjaelp disse behoever til forberedelse og gennemfoerelse af deres projekter . 3 . Naar Faellesskabet i overensstemmelse med artikel 54 i konventionen har godkendt programmet , aabner det for det anerkendte finansieringsinstitut en kredit , som finansieres med en passende form for stoette . Kreditten beloeber sig til maksimalt 2 millioner regningsenheder , som kan bruges over en begraenset periode paa ikke over 3 aar . Ved afslutningen af denne periode kan kreditten fornys . 4 . De betingelser , under hvilke denne bistand i hvert enkelt tilfaelde ydes , nedfaeldes i en kontrakt mellem finansieringsinstituttet og Faellesskabet . Heri fastsaettes rammebestemmelserne for ivaerksaettelsen af bistanden , isaer med hensyn til : _ operationernes omfang , som for hvert projekt ikke maa overstige stoerrelsesordenen 200 000 regningsenheder ; _ de sektorer , der omfattes af foranstaltningen ; _ de betingelser , som de mulige stoettemodtagere skal opfylde ; _ kriterier og fremgangsmaader for projektvurdering ; _ de finansielle vilkaar for de endelige laan . 5 . Projekterne vurderes af finansieringsinstituttet . Dette traeffer paa eget finansielt ansvar afgoerelse om ydelsen af de endelige laan paa betingelser , som fastsaettes i overensstemmelse med de betingelser , der er almindelige for denne slags laan i den paagaeldende AVS-stat . 6 . Finansieringsinstituttet finansierer sine udlaan ved i noedvendig udstraekning at traekke paa sin kredit . Ved denne lejlighed kontrollerer Faellesskabet , at disse udlaan falder ind under de i den i stykke 4 omhandlede kontrakts rammer . De finansieringsbetingelser , som Faellesskabet indroemmer finansieringsinstituttet , tager hensyn til , at dette skal have daekket sine administrationsomkostninger , valutamaessige og finansielle risici samt omkostninger til teknisk