text:
awot ref beregnes ved formlen:
 k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1))
 c)
 Hvis accelerationsværdien i gearudvekslingsforholdet i overskrider 2,0 m/s2, anvendes det første gearudvekslingsforhold, der giver en acceleration under 2,0 m/s2, medmindre gearudvekslingsforholdet i +1 giver en acceleration, der er mindre end aurban. I dette tilfælde anvendes to gear, i og i+1, hvor gearet i giver en acceleration, der overstiger 2,0 m/s2. I andre tilfælde anvendes der ikke et andet gear. Den ved prøvningen opnåede acceleration awot test anvendes i stedet for awot ref til beregning af deleffektfaktoren kP.
 d)
 Hvis køretøjet har en transmission med kun én valgmulighed for gearudvekslingsforhold, udføres accelerationsprøvningen i dette gear. Den opnåede acceleration anvendes derefter i stedet for awot ref til beregning af deleffektfaktoren kP.
 e)
 Hvis den nominelle motorhastighed overskrides i et gearudvekslingsforhold, før køretøjet passerer linjen BB′, anvendes det næste højere gear. Hvis det næste højere gear giver en acceleration under aurban, skal køretøjets prøvningshastighed, vtest, nedsættes med 2,5 km/h, og valget af gearudvekslingsforhold finde sted som angivet ved de muligheder, som er anført i dette punkt. Køretøjets prøvningshastighed må under ingen omstændigheder nedsættes til under 40 km/h. I dette tilfælde tillades et gearudvekslingsforhold, selv hvis awot ikke overstiger aurban.
 I tilfælde af et køretøj, der ikke er undtaget fra ASEP i henhold til punkt 6.2.3 skal gear i prøves og værdierne rapporteres (Lwot i, nwot,BB i vwot,BB i) med henblik på prøvningerne i bilag 7.
 3.1.2.1.4.2. Køretøjer med automatgear, adaptiv transmission eller CVT, der prøves med ulåste gearudvekslingsforhold:
 Gearvælgerpositionen for fuld automatik anvendes.
 Accelerationsværdien awot test beregnes som beskrevet i 3.1.2.1.2.2.
 Prøvningen kan omfatte skift til lavere gear og højere acceleration. Skift til højere gear og lavere acceleration er ikke tilladt. Gearskift til gearudvekslingsforhold, der ikke anvendes ved bykørsel, er ikke tilladt.
 Derfor er det tilladt at etablere og anvende elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder gearvælgerpositioner, der kan forhindre nedgearing til udvekslinger, der ikke er typisk anvendte ved de specificerede prøvningsbetingelser ved bykørsel.
 Den opnåede acceleration awot test skal være større end eller lig med aurban.
 Såfremt det er muligt, træffer fabrikanten foranstaltninger med henblik på at undgå en accelerationsværdi awot test, der er større end 2,0 m/s2.
 Den opnåede acceleration awot test anvendes derefter i stedet for awot ref til beregning af deleffektfaktoren kp (se punkt 3.1.2.1.3).
 3.1.2.1.5. Accelerationsprøvning
 Fabrikanten skal specificere den position, referencepunktet skal have i forhold til linjen AA′, når speederen skal trykkes i bund. Speederen skal trykkes i bund (så hurtigt som muligt), når køretøjets referencepunkt når denne position. Speederen skal holdes i bund, indtil køretøjets bagende når linjen BB′. Speederen slippes derefter så hurtigt som muligt. Det punkt, hvor speederen trykkes i bund, skal være registreret i addendummet til meddelelsesformularen (bilag 1, tillæg 1). Den tekniske tjeneste skal have mulighed for at foretage forudgående prøvning.
 For leddelte køretøjer bestående af to fast sammenkoblede enheder, der anses for at være ét enkelt køretøj, ses der ved bestemmelse af, hvornår linjen BB′ passeres, bort fra sættevognen.
 3.1.2.1.6. Konstanthastighedsprøvning
 Konstanthastighedsprøvningen skal udføres i


text:
samme gear, som det/de, der er specificeret for accelerationsprøvningen, og ved en konstant hastighed på 50 km/h (med en tolerance på ± 1 km/h) mellem AA′ og BB′. I løbet af konstanthastighedsprøvningen skal accelerationskontrollen være indstillet således, at hastigheden holdes konstant mellem AA′ og BB′ således som angivet. Hvis gearet er låst ved accelerationsprøvningen, skal samme gear låses ved konstanthastighedsprøvningen.
 Konstanthastighedsprøvningen kræves ikke for køretøjer med PMR < 25.
 3.1.2.2. Køretøjer i klasse M2 > 3 500 kg teknisk tilladt totalmasse, M3, N2, N3:
 Køretøjets midterlinje skal i videst muligt omfang følge linjen CC′ under hele prøvningen, fra det nærmer sig linjen AA′, til dets bagende har passeret linjen BB′. Prøvningen skal udføres uden anhænger eller sættevogn. Hvis anhængeren ikke umiddelbart kan adskilles fra det køretøj, der trækker den, skal anhængeren ikke tages i betragtning ved registrering af, hvornår linjen BB′ overskrides. Hvis køretøjet omfatter udstyr såsom betonblander, kompressor osv., må dette udstyr ikke være i drift under prøvningen. Køretøjets prøvningsmasse skal afpasses efter tabellen i punkt 2.2.1 i bilag 3 til dette regulativ.
 Værdien for nBB′ og vBB′, der benyttes til at bestemme valget af gear og køretøjets hastighed, skal være gennemsnittet af de fire nBB′, j- og vBB′, j-værdier i hvert gyldigt målingsforløb.
 Værdien nBB′ skal registreres med en nøjagtighed på 10 omdrejninger pr. minut. Den rapporterede værdi for nBB′ anvendes ved alle efterfølgende beregninger.
 Værdien for vBB registreres med én decimal (xx,x). Den rapporterede værdi for nBB′ anvendes ved alle efterfølgende beregninger.
 Målbetingelser for klasse M2 > 3 500 kg teknisk tilladt totalmasse, N2:
 Når referencepunktet passerer linjen BB′, skal motorhastigheden nBB′ være mellem 70 % og 74 % af den motorhastighed S, hvorved motoren udvikler sin nominelle maksimale nettoeffekt, og køretøjets hastighed skal være 35 km/h ± 5 km/h. Det skal sikres, at betingelserne for stabil acceleration mellem linjen AA′ og linjen BB′ er til stede.
 Målbetingelser for klasse M3 og N3:
 Når referencepunktet passerer linjen BB′, skal motorhastigheden nBB′ være mellem 85 % og 89 % af den motorhastighed S, hvorved motoren udvikler sin nominelle maksimale nettoeffekt, og køretøjets hastighed skal være 35 km/h ± 5 km/h. Det skal sikres, at betingelserne for stabil acceleration mellem linjen AA′ og linjen BB′ er til stede.
 3.1.2.2.1. Valg af gearudvekslingsforhold
 Det påhviler køretøjsfabrikanten at vælge den korrekte prøvningsmetode.
 Køretøjets transmission, gear eller gearudvekslingsforhold vælges, således at de er i stand til at opfylde målbetingelserne i henhold til punkt 3.1.2.2.1.1 eller 3.1.2.2.1.2 i bilag 3 til dette regulativ. Køretøjets transmission, gear eller gearudvekslingsforhold, kan kontrolleres ved hjælp af elektroniske eller mekaniske foranstaltninger, herunder foranstaltninger til forhindring af aktiveringen af en kick-down-funktion.
 I tillæg 3, figur 4a til figur 4d, er der med henblik på at lette afviklingen af prøvningen angivet kriterier for gearvalg og prøvekørselskriterier for køretøjer i klasse M2 med en teknisk tilladt totalmasse på over 3 500 kg samt for køretøjer i klasse N2, M3 og N3.
 3.1.2.2.1.1. Manuel transmission, automatgear, adaptiv transmission eller transmission med trinløst variabel udveksling (CVT) prøvet med låste gearudvekslingsforhold
 Betingelserne for

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
stabil acceleration skal være til stede. Valget af gear bestemmes af målbetingelserne.
 Følgende betingelser for opfyldelse af målbetingelserne i punkt 3.1.2.2 i bilag 3 til dette regulativ er mulige:
 a)
 Hvis valg af ét gear opfylder både målbetingelserne for motorhastigheden ntarget BB′ og køretøjshastigheden vtarget BB′, foretages prøvningen med dette gear.
 b)
 Hvis valg af mere end ét gear opfylder både målbetingelserne for motorhastigheden ntarget BB′ og køretøjshastigheden vtarget BB′, foretages prøvningen med det gear i, som giver den hastighed vBB′ gear i, der er tættest på 35 km/h.
 c)
 Hvis valg af to gear opfylder både målbetingelserne for motorhastigheden ntarget BB′ og køretøjshastigheden vtarget BB′ og opfylder følgende betingelse:
 (vtarget BB′ – vBB′ gear i) = (vBB′ gear i + 1 – vtarget BB′)
 anvendes begge gear til yderligere beregning af Lurban.
 d)
 Hvis valg af ét gear opfylder målbetingelsen for motorhastigheden ntarget BB′, men ikke for målbetingelsen for køretøjshastigheden vtarget BB′, anvendes to gear, gearx og geary. Målbetingelserne for køretøjshastighed for disse to gear er som følger:
 gearx
 25 km/h ≤ vBB′x ≤ 30 km/h
 og
 geary
 40 km/h ≤ vBB′y ≤ 45 km/h
 Begge gearene, gearx og geary, skal opfylde målmotorhastigheden ntarget BB′. Begge gear skal anvendes til yderligere beregning af Lurban.
 Hvis kun et af gearene opfylder målmotorhastigheden, ntarget BB′, foretages prøvningen med dette gear. Dette gear skal anvendes til yderligere beregning af Lurban.
 e)
 Hvis ingen af de to gear opfylder målmotorhastigheden ntarget BB′ i betingelse d), vælges betingelse f).
 f)
 Hvis intet valg af gear opfylder målmotorhastigheden, vælges det gear, der opfylder køretøjets målhastighed vtarget BB′ og er tættest på målmotorhastigheden ntarget BB′, men ikke højere end ntarget BB′.
 vBB′ gear i = vtarget BB′
 nBB′ gear i ≤ ntarget BB′
 Betingelserne for stabil acceleration skal være til stede. Hvis der ikke kan opnås stabil acceleration i et gear, lades dette gear ude af betragtning. Under alle forhold må den nominelle motorhastighed ikke overskrides, når køretøjets referencepunkt er i målezonen. Hvis den nominelle motorhastighed overskrides inden for målezonen, må dette gear lades ude af betragtning.
 3.1.2.2.1.2. Automatisk transmission, adaptiv transmission og transmission med variabel udveksling prøvet ved ulåst gearudvekslingsforhold
 Gearvælgerpositionen for fuld automatik anvendes.
 Prøvningen kan omfatte skift til lavere gear og højere acceleration. Skift til højere gear og lavere acceleration er ikke tilladt. Under alle omstændigheder undgås skift til gear, som ikke typisk anvendes under de specificerede forhold som defineret af fabrikanten ved bykørsel.
 Derfor er det tilladt at etablere og anvende elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearvælgerpositioner, der kan forhindre nedgearing til udvekslinger, der ikke er typisk anvendte ved de af fabrikanten specificerede prøvningsbetingelser for bykørsel.
 Følgende betingelser for opfyldelse af målbetingelserne i punkt 3.1.2.2 i bilag 3 til dette regulativ er mulige:
 a)
 Hvis valg af en gearvælgerposition opfylder både målbetingelserne for motorhastigheden ntarget BB′ og køretøjshastigheden vtarget BB′, foretages prøvningen med gearvælgeren i denne position.
 b)
 Hvis valget af gearvælgerposition opfylder målbetingelsen for motorhastigheden ntarget BB′, men ikke målbetingelsen for køretøjshastigheden vtarget BB′, ændres målbetingelsen for køretøjshastigheden til to


text:
køretøjsmålhastigheder som følger:
 vBB′1 defineres som
 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h
 og
 vBB′2 defineres som
 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h.
 Der udføres to prøvninger, en ved vBB′1 og en ved vBB′2.
 Begge prøvningsbetingelser anvendes til yderligere beregning af Lurban.
 c)
 Hvis målmotorhastigheden ntarget BB′ i henhold til betingelse b) ikke kan opfyldes, vælges betingelse d).
 d)
 Såfremt valget af gearvælgerposition ikke kan opfylde målbetingelsen for motorhastigheden ntarget BB′, men kan opfylde målbetingelsen for køretøjshastigheden vtarget BB′, ændres målbetingelsen for køretøjshastigheden til to køretøjsmålhastigheder som følger:
 vBB′1 defineres som
 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 30 km/h
 og
 vBB′2 defineres som
 40 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h.
 Der udføres to prøvninger, en ved vBB′1 og en ved vBB′2.
 Der anvendes den prøve, hvor nBB′ er tættest på målmotorhastighed ntarget BB′, men ikke højere end ntarget BB′.
 nBB′ i ≤ ntarget BB′ for i = 1, 2
 Hvis køretøjet ikke kan opfylde betingelsen:
 nBB′ i ≤ ntarget BB′ for i = 1, 2
 anvendes betingelse e).
 e)
 Hvis valget af gearvælgerposition ikke kan opfylde målbetingelserne for motorhastigheden ntarget BB′ og målbetingelsen for køretøjshastigheden vtarget BB′, ændres målbetingelsen for køretøjshastigheden som følger:
 vBB′ = vtarget BB′ + 5 km/h
 Prøvningen gennemføres ved køretøjshastigheden vBB′, hvis nBB′ er tættest på målmotorhastigheden ntarget BB′. Skift til højere gear og lavere acceleration er tilladt, efter at køretøjet har passeret linjen PP′.
 f)
 Hvis køretøjet har en transmission med kun én gearposition (D), der begrænser motorhastigheden under prøvningen, prøves køretøjet kun ud fra målkøretøjshastigheden vtarget BB′.
 3.1.2.2.1.3. Drivlinje uden tilgængelig motorhastighed for forbrændingsmotor
 Køretøjer med en drivlinje, for hvilken der ikke foreligger nogen motorhastighed for forbrændingsmotor, skal kun opfylde målbetingelsen for køretøjshastigheden vtarget BB′.
 Følgende betingelser for opfyldelse af målbetingelsen vtarget BB′ i punkt 3.1.2.2 i bilag 3 til dette regulativ er mulige:
 a)
 Hvis der ikke foreligger en motorhastighed, er det kun nødvendigt at opfylde målkøretøjshastigheden vtarget BB′.
 b)
 Hvis der ikke foreligger en motorhastighed, og køretøjets målhastighed vtarget BB′ ikke kan opfyldes, gennemføres to prøvningsbetingelser på følgende måde:
 vBB′1 for den første prøvningsbetingelse defineres som
 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h
 og
 vBB′2 for den anden prøvningsbetingelse defineres som
 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h
 Begge prøvningsbetingelser anvendes til yderligere beregning af Lurban.
 c)
 Hvis der ikke foreligger en motorhastighed, og køretøjets målhastighed vtarget BB′ og vtarget BB′1, defineret som
 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h,
 ikke kan opfyldes, er det kun nødvendigt at foretage én prøvning med vBB′2, hvor vBB′2 defineres som
 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h
 Prøvningsbetingelserne for vBB′2 anvendes til yderligere beregning af Lurban.
 3.1.2.2.2. Accelerationsprøvning
 Når køretøjets referencepunkt når linjen AA′, skal speederen trykkes i bund (uden brug af automatisk nedskiftning til lavere gear end det, der normalt anvendes ved bykørsel), og holdes i bund, indtil køretøjets referencepunkt når til BB′ + 5 m. På fabrikantens anmodning kan speederen derefter slippes.
 For leddelte køretøjer bestående af to fast sammenkoblede enheder, der anses for at være ét enkelt køretøj, ses der ved bestemmelse


text:
af, hvornår linjen BB′ passeres, bort fra sættevognen.
 3.1.3. Fortolkning af resultater
 For køretøjer i klasse M1 og M2 med en tilladt totalmasse på højst 3 500 kg og køretøjer i klasse N1, afrundes det maksimale A-vægtede lydtrykniveau, der aflæses under hver passage af køretøjet mellem de to linjer AA′ og BB′ til første signifikante decimal (f.eks. XX,X).
 For køretøjer i klasse M2 med en tilladt totalmasse på over 3 500 kg og køretøjer i klasse M3, N2 og N3 afrundes det maksimale A-vægtede lydtrykniveau, der aflæses under hver passage af køretøjets referencepunkt mellem de to linjer AA′ og BB′ + 5 m til første signifikante decimal (f.eks. XX,X).
 Der ses bort fra eventuelle målinger, som er foretaget under indvirkning af en lydspids, der synes at være uden forbindelse med det generelle lydtrykniveau. For hver af prøvningens betingelser foretages der mindst fire målinger på hver side af køretøjet og for hvert gearudvekslingsforhold. Målingerne på venstre og højre side kan foretages samtidigt eller sekventielt. De første fire gyldige konsekutive måleresultater inden for 2 dB(A), hvorfra ikke gyldige resultater frasorteres (se punkt 2.1), anvendes ved beregning af det endelige resultat for den pågældende side af køretøjet. Resultaterne for hver side beregnes særskilt, afrundet til første decimal. Alle yderligere beregninger til beregning af Lurban skal ske separat for henholdsvis venstre og højre side af køretøjet. Den endelige værdi, der indberettes som prøvningsresultatet, afrundet matematisk til nærmeste hele tal, er den højeste værdi for de to sider.
 Hastighedsmålingerne ved AA′, BB′ og PP′ noteres og anvendes i beregningerne med første signifikante decimal.
 Den beregnede acceleration awot test noteres med to decimaler.
 3.1.3.1. Køretøjer i klasse M1, N1 og M2 < 3 500 kg teknisk tilladt totalmasse:
 De værdier, der beregnes for accelerationsprøvningen og konstanthastighedsprøvningen, opnås ved brug af formlerne:
 Lwot rep = Lwot (i + 1) + k × (Lwot (i) – Lwot (i + 1))
 Lcrs rep = Lcrs(i + 1) + k × (Lcrs (i) – Lcrs (i + 1))
 hvor k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i + 1))
 Ved prøvningen for én udveksling er de pågældende værdier prøvningsresultatet for hver prøvning.
 Det endelige resultat beregnes ved at kombinere Lwot rep og Lcrs rep. Følgende formel anvendes:
 Lurban = Lwot rep – kP × (Lwot rep – Lcrs rep)
 Vægtningsfaktoren kP bestemmer deleffektfaktoren for bykørsel. I tilfælde, hvor det ikke drejer sig om prøvning i ét gear, beregnes kP ved brug af formlen:
 kP = 1 – (aurban/awot ref)
 Hvis der kun er angivet ét gear for prøvningen, beregnes kP ved brug af formlen:
 kP = 1 – (aurban/awot test)
 I tilfælde, hvor awot test er mindre end aurban:
 kP = 0
 3.1.3.2. Køretøjer i klasse M2 > 3 500 kg teknisk tilladt totalmasse, M3, N2, N3
 Når resultatet af én prøvningsbetingelse anvendes, er det endelige resultat Lurban lig med det foreløbige resultat.
 Når resultaterne af to prøvningsbetingelser anvendes, beregnes det aritmetiske gennemsnit af de foreløbige resultater af de to gennemsnitsværdier for hver side af de to


text:
betingelser. Det endelige resultat, Lurban, er den højeste værdi af de to beregnede gennemsnit.
 3.2. Måling af lyd fra stationære køretøjer
 3.2.1. Støjniveau i nærheden af køretøjer
 Resultaterne af målingerne skal være registreret i addendummet til meddelelsesformularen (bilag 1, tillæg 1).
 3.2.2. Akustiske målinger
 Målingerne foretages ved hjælp af en præcisionslydmåler som defineret i punkt 1.1 i dette bilag.
 3.2.3. Prøvningsområde — lokale betingelser (jf. tillægget i bilag 3, figur 2)
 3.2.3.1. I mikrofonens nærhed må der ikke være nogen forhindringer for det akustiske felt, og ingen personer må opholde sig mellem mikrofonen og lydkilden. Den, der aflæser måleinstrumentet, skal være således placeret, at instrumentets visning ikke påvirkes.
 3.2.4. Uønsket støj og vindstøj
 Måleinstrumentets udslag fra omgivelsernes støj og vind skal være mindst 10 dB(A) lavere end de under prøvningen målte lydtryk. Mikrofonen kan være forsynet med en egnet vindskærm, forudsat at der tages hensyn til dens indflydelse på mikrofonens følsomhed (jf. punkt 1.1. i dette bilag).
 3.2.5. Målemetode
 3.2.5.1. Målingernes art og antal
 Det maksimale støjniveau udtrykkes i A-vægtet decibel (dB(A)) og måles i den i punkt 3.2.5.3.2.1 omhandlede driftsperiode.
 Der foretages mindst 3 målinger i hvert målepunkt.
 3.2.5.2. Placering og klargøring af køretøjet
 Køretøjet skal placeres i midten af prøvningsområdet med gearvælgeren i neutralstilling og med koblingen indkoblet. Hvis køretøjets konstruktion ikke tillader dette, skal køretøjet prøves i overensstemmelse med fabrikantens forskrifter for stationær prøvning af motor. Før hver måleserie skal motoren bringes i normal driftstilstand som specificeret af fabrikanten.
 Er køretøjet udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under lydmålingen.
 Motorhjelm eller evt. -dæksel i førerhus skal være lukket.
 3.2.5.3. Måling af støj i nærheden af udstødningen
 (jf. tillægget til bilag 3, figur 2)
 3.2.5.3.1. Mikrofonplaceringer
 3.2.5.3.1.1. Mikrofonen placeres i en afstand af 0,5 m ± 0,01 m fra udstødningsrørets referencepunkt i henhold til figur 2 og i en vinkel på 45° ± 5° på det lodrette plan, der omfatter afgangsåbningens flow-akse. Mikrofonen skal være på højde med referencepunktet, men ikke mindre end 0,2 m fra jordoverfladen. Mikrofonens referenceakse skal være parallel med jordoverfladen og rettet mod udstødningsrørets afgangsåbning.
 Hvis det er muligt at anvende to mikrofonplaceringer, vælges den placering, der er længst fra køretøjets midterakse i længderetningen.
 Hvis afgangsåbningens flowakse har en vinkel på 90° på køretøjets midterakse i længderetningen, skal mikrofonen placeres i det punkt, der er længst fra motoren.
 3.2.5.3.1.2. Ved køretøjer forsynet med udstødninger med flere afgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mere end 0,3 m, foretages der én måling for hver afgangsåbning. Det højeste lydniveau registreres.
 3.2.5.3.1.3. Er udstødningen forsynet med to eller flere afgangsåbninger, som har en indbyrdes afstand på mindre end 0,3 m, og som er forbundet med samme lyddæmper, skal mikrofonens placering være orienteret efter den afgangsåbning, der er nærmest en af køretøjets yderste grænseflader, eller hvis en sådan afgangsåbning ikke findes, orienteret mod den afgangsåbning, der er højest over jordniveau.
 3.2.5.3.1.4. Ved køretøjer med lodret udstødning (f.eks. erhvervskøretøjer) placeres mikrofonen i samme højde som udstødningsrørets afgangsåbning. Mikrofonens akse skal være lodret


text:
og opadpegende. Den placeres i en afstand af 0,5 m ± 0,01 m fra udstødningsrørets referencepunkt, men aldrig mindre end 0,2 m fra den side af køretøjet, der er nærmest udstødningen.
 3.2.5.3.1.5. Hvis udstødningens afgangsåbning er placeret under køretøjets karrosseri, placeres mikrofonen mindst 0,2 m fra den nærmeste del af køretøjet i det punkt, hvor den er tættest på, men ikke mindre end 0,5 m fra udstødningsrørets referencepunkt, mindst 0,2 m over jordoverfladen og ikke på linje med udstødningsstrømmen. Kravet med hensyn til vinkel i 3.2.5.3.1.1 vil i nogle tilfælde ikke kunne overholdes.
 3.2.5.3.1.6. Eksempler på mikrofonens placering, afhængigt af udstødningsrørets placering, findes i figur 3a-3d i tillæg 1 til bilag 3.
 3.2.5.3.2. Motorens driftsforskrifter
 3.2.5.3.2.1. Målmotorhastighed
 Køretøjets målmotorhastighed er fastsat til:
 a)
 75 % af den nominelle motorhastighed S for køretøjer med nominel motorhastighed ≤ 5 000 min– 1
 b)
 3 750 min–1 for køretøjer med en nominel motoromdrejningshastighed over 5 000 min– 1 og under 7 500 min– 1
 c)
 50 % af den nominelle motorhastighed S for køretøjer med nominel motorhastighed ≥ 7 500 min– 1.
 Hvis køretøjet ikke kan nå den ovenfor anførte motorhastighed, skal målmotorhastigheden for den pågældende stationære prøvning være 5 % under den maksimalt opnåelige motorhastighed.
 3.2.5.3.2.2. Prøvningsmetode
 Motorhastigheden øges gradvist fra tomgang til målmotorhastigheden med en tolerance på ± 3 % og holdes konstant. Derefter slippes speederen hurtigt, og motoren vender tilbage til tomgang. Lydtrykniveauet måles i et tidsrum, der begynder med en driftsperiode på ét sekund, hvor motorhastigheden bevares konstant, og hele decelerationsperioden igennem. Lydmålerens maksimale visning i dette tidsrum, matematisk afrundet til én decimal, er det gyldige måleresultat.
 3.2.5.3.2.3. Validering af måling
 Målingen betragtes som gyldig, hvis prøvningsmotorhastigheden ikke afviger fra målmotorhastigheden med mere end ± 3 % i mindst 1 sekund.
 3.2.6. Resultater
 Der foretages mindst tre målinger i hver prøvningsposition. Det højeste A-vægtede lydtryk registreret i løbet af hver af de tre målinger registreres. De første tre gyldige konsekutive måleresultater inden for 2 dB(A), hvorfra ikke gyldige resultater frasorteres (se punkt 2.1 med hensyn til specifikationer vedrørende prøvningsområdet), anvendes ved beregning af det endelige resultat for den pågældende side af køretøjet. Det maksimale støjniveau registreret ved alle tre målinger på alle målepositioner er det endelige resultat.
 4. Støj fra hybride køretøjer i klasse M1 i bevægelse, hvor en forbrændingsmotor ikke kan være i drift, når køretøjet er stationært (angivelse af data med henblik på at lette prøvning af køretøjet efter ibrugtagning)
 4.1. Med henblik på at lette overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning af hybride elkøretøjer — hvor en forbrændingsmotor ikke kan være i drift, når køretøjet er stationært — refereres der til følgende oplysninger om målinger af lydtryk i overensstemmelse med punkt 3.1 i bilag 3 for motorkøretøjer i bevægelse som referencedata vedrørende overensstemmelse efter ibrugtagning:
 a)
 gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ulåste gearudvekslingsforhold, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen
 b)
 omskifterens position under måling af lydtrykket Lwot (i) (hvis omskifter er monteret)
 c)
 foraccelerationens længde lPA i m
 d)
 køretøjets gennemsnitlige hastighed i km/h ved begyndelsen af acceleration


text:
ved fuld gasgivning for prøvninger i gear (i) og
 e)
 lydtrykniveauet Lwot (i) i dB(A) ved prøvninger ved fuld gasgivning i gear (i), defineret som den højeste af de to værdier, der er resultatet af beregningen af gennemsnittet af de individuelle måleresultater for hver separat mikrofonplacering.
 4.2. Referencedata vedrørende overensstemmelse efter ibrugtagning anføres i typegodkendelsesattesten som angivet i punkt 2.3 i addendummet til meddelelsesformularen (bilag 1, tillæg 1).
 (1) Da dækkets bidrag til den samlede støjemission er betydelig, skal der tages hensyn til eksisterende bestemmelser om støjemissioner fra dæk og vej. På fabrikantens anmodning udelukkes trækdæk, vinterdæk og specialdæk, som defineret i regulativ nr. 117, punkt 2, fra måling i forbindelse med typegodkendelse og prøvning af produktionens overensstemmelse, jf. regulativ nr. 117.
 (2) Se bilag 3, tillægget, figur 1.
 Tillæg
 Figur 1
 Målepositioner for køretøjer i bevægelse
 Figur 2
 Referencepunkt for måling af støj fra stationære køretøjer
 Signaturforklaring:
 T
 =
 Set fra oven
 S
 =
 Set fra siden
 1
 =
 Referencepunkt
 2
 =
 Vejoverflade
 A
 =
 Skråt afskåret rør
 B
 =
 Nedadbøjet rør
 C
 =
 Lige rør
 D
 =
 Lodret rør
 Figur 3a
 Figur 3b
 Figur 3c
 Figur 3d
 Figur 3a
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.1 i bilag 3 til dette regulativ — beregning af Lurban
 Beregn Lurban (3.1.3.1)
 Beregn gearvægtningsfaktoren k, hvis der prøves i 2. gear (3.1.2.1.4.1.)
 Beregn Lwot rep og Lcrs rep (3.1.3.1)
 Beregn kP (3.1.3.1)
 Vælg prøvningsmetode (3.1.2.1.4.)
 Bestem målaccelerationen aurban (3.1.2.1.2.3.) og referenceaccelerationen awot ref (3.1.2.1.2.4)
 Bestem PMR for prøvningskøretøjet (3.1.2.1.1)
 Konstanthastighedsprøvning (3.1.2.1.6)
 Accelerationsprøvning (3.1.2.1.5)
 ikkelåste gear (3.1.2.1.4.2). Se figur 3e
 låste gear (3.1.2.1.4.1). Se figur 3b, 3c og 3d
 Figur 3b
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.1 i bilag 3 til dette regulativ — Gearvalg ved anvendelse af låst gear
 DEL 1
 Se Tilfælde 2 i figur 3c
 Vælg gear, så gear i opnås ved stabil acceleration over awot ref og gear i + 1 med stabil acceleration under awot ref
 Er accelerationen stabil, dvs. er der ingen forsinkelse?
 Beregn prøvningsacceleration efter 3.1.2.1.2.1.
 Er accelerationen inden for awot ref målintervallet?
 Vælg foracceleration og indgangshastighed
 Prøvning med låste gear efter 3.1.2.1.4.1
 Er accelerationen mindre end eller lig med 2,0 m/s2? Og motorhastigheden mindre end S før BB′?
 Se Tilfælde 1 i figur 3c
 Ja
 Vælg gear
 Ja
 Ja
 Nej
 Nej
 Nej
 Beregn Lwot rep ved anvendelse af resultater fra gyldige kørsler
 Brug gearet og beregn kP efter 3.1.3.1
 Figur 3c
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.1 i bilag 3 til dette regulativ — Gearvalg ved anvendelse af låst gear
 DEL 2
 Er accelerationen i gear i mindre end eller lig med 2,0 m/s2? og motorhastigheden mindre end S før BB′?
 Beregn Lwot rep vha. resultaterne af gyldige kørsler
 Brug gearet og beregn kP efter 3.1.3.1
 Se Tilfælde 3 i figur 3d
 Er motorhastigheden i gear i større end S før BB′?
 Er accelerationen i gear i + n større end aurban?
 Ja
 Ja
 Nej
 Nej
 Ja
 Nej
 Bestem først gear i + n (n=1,2,...) med


text:
stabil acceleration mindre end eller lig med 2,0 m/s2 og en motorhastighed mindre end S før BB′
 Brug både gear i og i +1 og beregn kP efter 3.1.3.1 og k efter 3.1.2.1.4.1
 Brug begge gear i med en acceleration højere end 2,0 m/s2 og i + 1 med en acceleration mindre end aurban
 Tilfælde 2: Et gear med stabil acceleration over 2,0 m/sec2 eller motorhastighed højere end S før BB′
 Tilfælde 1: To gear - gear i med stabil acceleration over awot ref og gear i + 1 med stabil acceleration under awot ref
 Figur 3d
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.1 i bilag 3 til dette regulativ — Gearvalg ved anvendelse af låst gear
 DEL 3
 Prøv låste gear efter 3.1.2.1.4.1 med ny prøvningshastighed.
 Nej
 Nej
 Ja
 Ja
 Er prøvningshastigheden vtest 40 km/h?
 Er motorhastigheden i gear i mindre end S før BB′
 Reducer prøvningshastigheden vtest med 2,5 km/h med gear i
 Intet gear med en acceleration større end aurban og en motorhastighed mindre end S før BB′
 Bestem først gear i + n (n=1,2,...) med en stabil acceleration mindre end eller lig med 2,0 m/s2 og en motorhastighed mindre end S før BB′. Prøv med dette gear ved en prøvningshastighed, vtest, på 50 km/h.
 Figur 3e
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.1 i bilag 3 til dette regulativ — Gearvalg ved anvendelse af ulåste gear
 Hvis det er muligt, kontrolleres nedskift med henblik på at opnå en acceleration mindre end eller lig med 2,0 m/s2 eller awot ref, alt efter hvad der er lavest. Hvis dette ikke er muligt, er kørsel med højere acceleration end 2,0 m/s2 gyldig.
 Beregn prøvningsaccelerationen efter 3.1.2.1.2.2. Foracceleration er ikke tilladt.
 Beregn kP efter 3.1.3.1
 Er accelerationen stabil, dvs. uden forsinkelse?
 Beregn prøvningsacceleration efter 3.1.2.1.2.2.
 Vælg foracceleration og indgangshastighed
 Vælg indgangshastighed
 Ja
 Nej
 Ja
 Nej
 Kan der træffes foranstaltninger til kontrol af nedskift?
 Prøvning med ulåste gear efter 3.1.2.1.4.2
 Beregn Lwot rep vha. resultaterne af gyldige kørsler
 Figur 4a*
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.2 i bilag 3 til dette regulativ — Prøvning med låste gear
 Mindst to prøvnings-betingelser
 Mindst to prøvnings-betingelser
 Endeligt resultat (3.1.3.2)
 For kun ét gear
 For begge gear
 If nBB′ = ntarget BB′
 Hvis (3.1.2.2.1.1. c) (vtarget BB′ – vBB′ gear i) er lig med(vBB′ gear i + 1 – vtarget BB′)
 Lurban for nBB′ gear i tættest på, men≤ ntarget BB′
 (3.1.3)
 Lurban for gear i med vBB′ gear i tættest på vtarget BB′
 (3.1.3)
 Lurban
 (3.1.3)
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.1. a)
 nBB′ = ntarget BB′
 vBB′ = vtarget BB′
 Ja, i mere end ét gear
 vtarget BB′ = Ja
 vtarget BB′ = Nej
 Ja, i ét gear
 Bestem køretøjets belastning (2.2.1)
 Målbetingelserne opfyldt? (3.1.2.2)?
 Låste gearudvekslingsforhold (3.1.2.2.1.1)
 Vælg prøvningsmetode (3.1.2.2.1)
 Bestem målbetingelserne (3.1.2.2)
 Beregn gnm.snit (3.1.3.2)
 To prøvnings-betingelser
 Én prøvnings-betingelse
 Lurban x for vBB′ x
 Lurban y for vBB′ y
 (3.1.3)
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.1. f)
 vBB′ gear i = vtarget BB′
 og
 nBB′ gear i ≤ ntarget BB′
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.1. d)
 nBB′ =


text:
ntarget BB′
 25 km/h ≤ vBB′ x ≤ 30 km/h
 40 km/h ≤ vBB′ y ≤ 45 km/h
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.1. b)
 nBB′ = ntarget BB′
 Gear i med vBB′ gear i
 Tættest på vtarget BB′
 ntarget BB′ = Nej
 Hvis (3.1.2.2.1.1 e)
 vtarget BB′ = Ja
 ntarget BB′ = Ja
 Figur 4b*
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.2 i bilag 3 til dette regulativ — Prøvning med ulåste gear
 DEL 1
 Hvis (3.1.2.2.1.2 c)
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.2 .e)
 vBB′ = vtarget BB′ + 5 km/h
 nBB′ tættest på ntarget BB′
 Endeligt resultat (3.1.3.2)
 Beregn gennemsnit (3.1.3.2)
 Lurban for nBB′ tættest påntarget BB′
 (3.1.3)
 Lurban for nBB′ i tættest på, men≤ ntarget BB′ for i=1,2
 (3.1.3)
 To prøvnings-betingelser
 To prøvnings-betingelser
 Én prøvnings-betingelse
 Én prøvnings-betingelse
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.2. d)
 25 km/h ≤ vBB′ 1 ≤ 30 km/h
 40 km/h ≤ vBB′ 2 ≤ 45 km/h
 nBB′ i ≤ ntarget BB′
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.2. b)
 nBB′ = ntarget BB′
 25 km/h ≤ vBB′ 1 ≤ 35 km/h
 35 km/h ≤ vBB′ 2 ≤ 45 km/h
 Hvis nBB′ i > ntarget BB′
 vtarget BB′ = Nej
 Målbetingelserne opfyldt? (3.1.2.2)
 Lurban 1 for vBB′ 1
 Lurban 2 for vBB′ 2
 (3.1.3)
 Lurban
 (3.1.3)
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.2. a)
 nBB′ = ntarget BB′
 vBB′ = vtarget BB′
 vtarget BB′ = Nej
 vtarget BB′ = Ja
 ntarget BB′ = Nej
 vtarget BB′ = Ja
 ntarget BB′ = Ja
 Bestem køretøjets belastning (2.2.1)
 Ulåste gearudvekslingsforhold (3.1.2.2.1.2)
 Vælg prøvningsmetode (3.1.2.2.1)
 Bestem målbetingelserne (3.1.2.2)
 Figur 4c*
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.2 i bilag 3 til dette regulativ — Prøvning med ulåste gear
 DEL 2
 Lurban
 (3.1.3)
 vtarget BB′ = Begrænsetvedgearvalg D
 Endeligt resultat (3.1.3.2)
 Én prøvningsbetingelse
 Prøvningskriterie(3.1.2.2.1.2. f) vBB′ = vtarget BB′
 Figur 4d*
 Rutediagram for køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.2 i bilag 3 til dette regulativ — Prøvning uden tilgængelig motorhastighed for forbrændingsmotor
 Én prøvningsbetingelse
 Én prøvningsbetingelse
 Endeligt resultat (3.1.3.2.)
 Lurban
 (3.1.3.)
 Lurban 2 for vBB′ 2
 (3.1.3.)
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.3. c)
 35 km/h ≤ vBB′ 2 ≤ 45 km/h
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.3. b)
 25 km/h ≤ vBB′ 1 ≤ 35 km/h
 35 km/h ≤ vBB′ 2 ≤ 45 km/h
 Prøvningskriterier(3.1.2.2.1.3. a)
 vBB′ = vtarget BB′
 vtarget BB′ = Nej
 Målbetingelserne opfyldt? (3.1.2.2)
 Bestem målbetingelserne (3.1.2.2)
 Bestem køretøjets belastning (2.2.1)
 Vælg prøvningsmetode (3.1.2.2.1)
 Ingen tilgængelig motorhastighed (3.1.2.2.1.3)
 vtarget BB′ = Ja
 vtarget BB′ 1 = Nej
 Hvis
 Beregn gnm.snit (3.1.3.2.)
 Lurban 1 for vBB′ 1
 Lurban 2 for vBB′ 2
 (3.1.3.)
 To prøvningsbetingelser
 Bemærkning:
 *
 Udvid vinduet for køretøjets målhastighed vtarget BB′ for køretøjer i klasse M2> 3 500 kg teknisk tilladt totalmasse og for køretøjer i klasse N2, M3 og N3.
 Køretøjets målhastighed vtarget BB′ er defineret som vtarget BB′ = 35 km/h ± 5 km/h, hvilket resulterer i et vindue fra 30 km/h til 40 km/h for hastigheden vBB′, når referencepunktet passerer linjen BB′. Hvis køretøjets målhastighed vtarget BB′ ændres til to målkøretøjshastigheder, en lav hastighed og en høj hastighed, er dette ensbetydende med: Den lave målkøretøjshastighed er defineret som målkøretøjshastigheden vtarget BB′ reduceret med 5 km/h (v target BB′ – 5


text:
km/h), hvilket resulterer i et vindue fra 25 km/h til 35 km/h for hastigheden vBB′ 1, når referencepunktet passerer linjen BB′.
 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h.
 Den høje målkøretøjshastighed er defineret som målkøretøjshastigheden vtarget BB′ øget med 5 km/h (vtarget BB′ + 5 km/h), hvilket resulterer i et vindue fra 35 km/h til 45 km/h for hastigheden vBB′ 2, når referencepunktet passerer linjen BB′.
 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h.
 BILAG 4
 UDSTØDNINGSLYDDÆMPNINGSSYSTEMER INDEHOLDENDE AKUSTISK ABSORBERENDE FIBERMATERIALER
 1. Generelt
 Lydabsorberende fibermaterialer kan kun anvendes i lyddæmpningssystemer eller komponenter hertil, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 udstødningsgassen er ikke i kontakt med fibermaterialerne eller:
 b)
 lyddæmpningssystemet eller dets komponenter er af samme konstruktionsfamilie som systemer eller komponenter, for hvilke det, i forbindelse med typegodkendelsesprocessen i henhold til dette regulativs bestemmelser for en anden køretøjstype, er påvist, at de ikke forringes.
 Medmindre en af disse betingelser er opfyldt, skal hele lyddæmpningssystemet eller dets komponenter underkastes en konventionel konditionering ved hjælp af en af de tre opstillinger og fremgangsmåder, som er beskrevet nedenfor.
 1.1. Kontinuerlig kørsel på vej over 10 000 km
 1.1.1. 50 ± 20 % af denne kørsel skal foregå som bykørsel, og den resterende skal være lange ture ved høj hastighed; kontinuerlig kørsel på landevej kan erstattes af et tilsvarende program på prøvebane.
 1.1.2. Der skal veksles mellem de to kørselsformer mindst to gange.
 1.1.3. Det samlede prøvningsprogram skal omfatte mindst 10 standsninger af en varighed på mindst tre timer, således at virkningerne af afkøling og kondensering reproduceres.
 1.2. Konditionering i prøvebænk
 1.2.1. Idet køretøjsfabrikantens anvisninger følges, monteres lyddæmpningssystemet eller komponenter heraf ved hjælp af standarddele på køretøjet jf. punkt 3.3 i dette regulativ eller på motoren jf. punkt 3.4 i dette regulativ. I førstnævnte tilfælde anbringes køretøjet på et rulledynamometer. I sidstnævnte tilfælde tilkobles motoren et dynamometer.
 1.2.2. Prøvningen udføres i seks perioder af seks timers varighed med en pause på mindst 12 timer mellem hver periode for at reproducere virkningerne af afkøling og kondensering.
 1.2.3. I hver sekstimersperiode skal motoren gennemgå følgende driftssekvenser:
 a)
 fem minutters tomgang
 b)
 en sekvens på en time ved 1/4 belastning ved 3/4 af den nominelle maksimale motorhastighed (S)
 c)
 en sekvens på en time ved 1/2 belastning ved 3/4 af den nominelle maksimale motorhastighed (S)
 d)
 en sekvens på 10 minutter ved fuld belastning ved 3/4 af den nominelle maksimale motorhastighed (S)
 e)
 en sekvens på 15 minutter ved 1/2 belastning ved den nominelle maksimale motorhastighed (S)
 f)
 en sekvens på 30 minutter ved 1/4 belastning ved den nominelle maksimale motorhastighed (S).
 Hver periode omfatter to sekvenserede sæt af de seks ovennævnte betingelser i fortløbende rækkefølge fra a) til f).
 1.2.4. Under prøvningen må lyddæmpningssystemet eller komponenter heraf ikke afkøles med en blæser, som simulerer den normale luftstrøm omkring køretøjet. Dog kan lyddæmpningssystemet eller komponenter heraf på fabrikantens anmodning køles, således at den temperatur, der måles ved lyddæmpningssystemets indgang ved køretøjets højeste hastighed, ikke overstiges.
 1.3. Konditionering ved tryksvingninger
 1.3.1. Lyddæmpningssystemet eller komponenter heraf monteres på køretøjet


text:
jf. punkt 3.3 i dette regulativ eller på motoren jf. punkt 3.4 i dette regulativ. I førstnævnte tilfælde anbringes køretøjet på et rulledynamometer.
 I sidstnævnte tilfælde anbringes motoren på et dynamometer. Prøvningsudstyret, som er vist på et detaljeret diagram i figur 1 i tillægget til dette bilag, forbindes med lyddæmpningssystemets afgangsåbning. Ethvert andet udstyr, der giver tilsvarende resultater, kan godkendes.
 1.3.2. Prøvningsudstyret justeres således, at strømmen af udstødningsgas skiftevis afbrydes og genåbnes 2 500 gange ved hjælp af en hurtigtvirkende ventil.
 1.3.3. Ventilen skal åbne, når udstødningsgassernes modtryk målt mindst 100 mm neden for indgangsflangen når op på en værdi af mellem 35 og 40 kPa. Ventilen skal lukke, når trykket ikke afviger mere end 10 % fra det stabiliserede modtryk med åben ventil.
 1.3.4. Tidsrelæet indstilles til en sådan værdi, at bestemmelserne i punkt 1.3.3 ovenfor overholdes.
 1.3.5. Motorhastigheden skal være 75 % af den nominelle motorhastighed (S), hvor motoren yder sin nominelle maksimale nettoeffekt.
 1.3.6. Den effekt, som dynamometeret viser, skal være 50 % af den effekt, der måles ved fuld gasgivning ved 75 % af den nominelle motorhastighed (S).
 1.3.7. Eventuelle drænåbninger skal være tillukket under prøvningen.
 1.3.8. Hele prøvningen må ikke vare over 48 timer.
 Hvis det er nødvendigt, indlægges en afkølingsperiode efter hver time.
 Tillæg
 Figur 1
 Prøvningsapparat til konditionering ved tryksvingninger
 Tekst af billedet
 valgfrit
 valgfrit
 1.
 Indgangsflange eller -bøsning, der skal forbindes med afgangsåbningen på det udstødningssystem, som prøves.
 2.
 Håndbetjent reguleringsventil.
 3.
 Udligningsbeholder med et maksimalt volumen på 40 l og en fyldningstid på ikke mindre end et sekund.
 4.
 Trykrelæ med et driftsområde på 0,05 til 2,5 bar.
 5.
 Tidsrelæ.
 6.
 Impulstæller.
 7.
 Hurtigtlukkende ventil, f.eks. en udstødningslukkeventil på 60 mm, aktiveret af en trykluftcylinder, der kan udvikle en kraft på 120 N ved 4 bar. Reaktionstiden ved åbning og lukning må ikke overstige 0,5 s.
 8.
 Udsugning af udstødningsgas.
 9.
 Rørslange.
 10.
 Trykmåler.
 BILAG 5
 TRYKLUFTSTØJ
 1. Målemetode
 Der måles ved stationært køretøj med mikrofonerne anbragt ved placering nr. 2 og 6 i figur 1. Det højeste A-vægtede lydniveau registreres under udluftning af trykregulatoren og ved udluftning efter anvendelse af både driftsbremse og parkeringsbremse.
 Støj målt ved udluftning af trykregulator måles med motoren i tomgang. Måling af udluftningsstøjen foretages under brug af drifts- og parkeringsbremsen; før hver måling bringes trykluften op på sit største arbejdstryk, hvorefter motoren standses.
 2. Vurdering af resultatet
 Der foretages to målinger for hver placering af mikrofonerne. Som måleresultat regnes den aflæste værdi med fradrag af 1 dB (A) som kompensation for måleudstyrets unøjagtighed. Resultaterne betragtes som gyldige, hvis forskellen mellem målingerne ved en mikrofonplacering ikke overskrider 2 dB(A). Den højeste målte værdi noteres som resultat. Er denne værdi 1 dB(A) højere end støjgrænsen, foretages der yderligere to målinger ved den pågældende mikrofonplacering.
 Tre af disse fire måleresultater, der opnås ved denne placering, skal da overholde støjgrænsen.
 3. Grænseværdi
 Støjniveauet må ikke overstige 72 dB(A).
 Tillæg
 Figur 1
 Mikrofonplaceringer til måling af trykluftstøj
 Tekst af billedet
 mikrofon
 mikrofon
 Målingen udføres på det stationære køretøj som vist


text:
på figur 1 fra to mikrofonplaceringer i en afstand af 7 m fra køretøjets ydre kant i en højde af 1,2 m over jorden.
 BILAG 6
 KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. Generelt
 Disse krav harmonerer med prøvningen af produktionens overensstemmelse i henhold til dette regulativs punkt 8.
 2. Prøvningsmetode
 Prøvningsområdet og måleinstrumenterne er beskrevet i bilag 3.
 2.1. De køretøjer, der prøves, underkastes den i punkt 3.1 i bilag 3 beskrevne lydmåling for køretøjer i bevægelse.
 2.2. Trykluftstøj
 Køretøjer, som har en tilladt totalmasse på over 2 800 kg, og som er udstyret med trykluftsystemer, skal foruden de andre målinger underkastes en måling af trykluftstøj som beskrevet i punkt 1 i bilag 5.
 2.3. Supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP)
 Køretøjsfabrikanten skal undersøge overensstemmelsen med ASEP ved at foretage en passende evaluering (for eksempel, men ikke udelukkende, ved delkontroller) eller kan foretage den prøvning, der er beskrevet i bilag 7.
 3. Stikprøveudtagning og evaluering af resultaterne
 Der udvælges ét køretøj, som underkastes de prøvninger, der er angivet i punkt 2. Hvis køretøjets støjniveau ved prøvning ikke overstiger den grænseværdi, der er foreskrevet i bilag 3 og i givet fald i punkt 3 i bilag 5, med mere end 1 dB(A), anses køretøjet for at opfylde kravene i dette regulativ.
 Hvis et af prøvningsresultaterne ikke opfylder overensstemmelseskravene i dette bilag og i punkt 8 i hoveddelen af dette regulativ, prøves yderligere to køretøjer af samme type i henhold til punkt 2 ovenfor.
 Hvis prøvningsresultaterne for det andet og det tredje køretøj opfylder overensstemmelseskravene i dette bilag og i punkt 8 i hoveddelen af dette regulativ, anses køretøjet for at være produktionsoverensstemmende.
 Hvis et af prøvningsresultaterne for det andet eller tredje køretøj ikke opfylder overensstemmelseskravene i dette bilag og i punkt 8 i hoveddelen af dette regulativ, anses køretøjstypen for ikke-overensstemmende med kravene i dette regulativ, og fabrikanten skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at genetablere produktionens overensstemmelse.
 BILAG 7
 MÅLEMETODE TIL AT EVALUERE OVERENSSTEMMELSEN MED DE SUPPLERENDE BESTEMMELSER OM STØJEMISSION
 Gælder kun for køretøjer som specificeret i punkt 6.2.3 i dette regulativ
 1. Generelt (jf. flowdiagrammet i tillæg 2, figur 1)
 I dette bilag beskrives en målemetode til at evaluere køretøjets overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP), der er fastsat i punkt 6.2.3 i dette regulativ.
 Det er ikke obligatorisk at udføre faktiske prøvninger, når der ansøges om typegodkendelse. Fabrikanten skal underskrive overensstemmelseserklæringen i tillæg 1. Den godkendende myndighed kan anmode om yderligere oplysninger om overensstemmelseserklæringen og udføre de nedenfor beskrevne prøvninger.
 Fremgangsmåden i nærværende bilag forudsætter, at der gennemføres en prøvning i overensstemmelse med bilag 3.
 Hvis prøvning i henhold til bilag 7 foretages i forbindelse med typegodkendelse, gennemføres alle prøvninger i såvel bilag 3 som i bilag 7 på samme prøvebane og under de samme miljøforhold (1).
 Hvis prøvningerne i henhold til bilag 7 gennemføres, når der allerede er meddelt typegodkendelse, f.eks. under prøvning af produktionens overensstemmelse eller ved overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning, udføres prøvningerne i bevægelse som specificeret i bilag 3 i samme driftsmåde, gear/gearudvekslingsforhold, vægtningsfaktor for gearudvekslingsforhold


text:
k og deleffektfaktor kP som fastsat under typegodkendelsesproceduren.
 2. Målemetode (jf. flowdiagrammet i tillæg 2, figur 3)
 2.1. Måleinstrumenter og målebetingelser
 Medmindre andet er angivet, skal måleinstrumenter, målebetingelser og køretøjets tilstand svare til de bilag 3, punkt 1 og 2, specificerede.
 Hvis køretøjet har forskellige driftsmåder, som påvirker støjemissionen, skal alle driftsmåderne opfylde kravene i dette bilag. I det tilfælde, hvor fabrikanten har foretaget prøvninger for over for den godkendende myndighed at godtgøre, at ovennævnte krav er opfyldt, skal de driftsmåder, der er anvendt ved prøvningerne, anføres i en prøvningsrapport.
 2.2. Prøvningsmetode
 Medmindre andet er angivet, anvendes betingelserne og fremgangsmåderne i bilag 3. For så vidt angår nærværende bilag måles og evalueres de enkelte prøvningsforløb.
 2.3. Arbejdsområde
 ASEP-kravene gælder for hvert gearudvekslingsforhold κ, der fører til prøvningsresultater inden for arbejdsområdet som defineret nedenfor.
 Køretøjets hastighed VAA_ASEP:
 vAA ≥ 20 km/h
 Køretøjets acceleration aWOT_ASEP:
 aWOT ≤ 5,0 m/s2
 Motorhastighed nBB_ASEP:
 nBB ≤ 2,0 × PMR– 0.222 × S eller
 nBB ≤ 0,9 × S, alt efter hvilken er lavest
 Køretøjets hastighed VBB_ASEP:
 Hvis køretøjet i det laveste gældende gear ikke opnår den maksimale motorhastighed nBB_ASEP under 70 km/h, sættes køretøjets hastighed i dette gear op, således at den maksimale motorhastighed nBB_ASEP nås, dog højst til 80 km/h.
 For ethvert andet gear er køretøjets maksimale hastighed 70 km/h.
 For køretøjer, der prøves med ulåste udvekslingsforhold er køretøjets maksimale hastighed 80 km/h.
 Gear
 κ ≤ gear i som fastsat i bilag 3
 Udvekslingsforhold:
 Bilag 3 — Gearvalg
 Bilag 7 — Gearvalg
 Låst
 Geari,
 geari – 1, ...
 Ulåst
 Ulåst
 2.4. Målbetingelser
 Støjemissionen måles i hvert gyldigt gearudvekslingsforhold i de fire prøvningspunkter som anført nedenfor. For alle prøvningspunkter skal de ekstreme betingelser, jf. punkt 2.3, være opfyldt.
 Gearudvekslingsforholdet er gyldigt, hvis alle fire punkter og ankerpunktet opfylder forskrifterne i punkt 2.3 ovenfor. Alle gearudvekslingsforhold, hvor dette kriterium ikke er opfyldt, er ugyldige, og undersøges ikke yderligere.
 Det første prøvningspunkt, P1, defineres ved en indgangshastighed vAA,κ1 på 20 km/h ≤ vAA,κ1 < 20 km/h + 3 km/h.
 Hvis der for P1 ikke kan opnås stabile accelerationsbetingelser, jf. 2.26.2.1 i afsnittet om definitioner i dette regulativ, øges hastigheden vAA,κ1 i trin på 5 km/h, indtil der nås en stabil acceleration.
 Hvis der for ingen punkter kan opnås stabile accelerationsbetingelser i henhold til punkt 2.26.1, beregnes accelerationen awot_testPP-BB efter formlen i punkt 3.1.2.1.2 i bilag 3.
 I tilfælde af ulåste udvekslingsforhold, hvor nBB_ASEP overskrides under prøvningen, skal følgende foranstaltninger overvejes separat eller sammen:
 —
 bestemmelserne i punkt 2.5.1.
 —
 øgning af hastigheden i trin på 5 km/h.
 Prøvningshastigheden for det fjerde prøvningspunkt, P4, er i et hvilket som helst gear defineret som enten
 —
 0,95 × nBB_ASEP ≤ nBB,κ4 ≤ nBB_ASEP eller
 —
 vBB_ASEP – 3 km/h ≤ VBB,κ4 ≤ VBB_ASEP med VBB_ASEP som defineret i punkt 2.3.
 Prøvningshastigheden for de to øvrige prøvningspunkter er defineret ved følgende formel:
 Prøvningspunkt Pj: vBB,κj = vBB,κ1 + ((j – 1)/3) × (vBB,κ4 – vBB,κ1) for j = 2 og 3 med en tolerance på ± 3 km/h
 hvor:
 vBB,κ1


text:
=
 køretøjshastighed ved BB′ for prøvningspunkt P1
 vBB,κ4
 =
 køretøjshastighed ved BB′ for prøvningspunkt P4
 2.5. Prøvning af køretøjet
 2.5.1. Køretøjets midterlinje skal i videst muligt omfang følge linjen CC′ under hele prøvningen, fra referencepunktet jf. definition 2.11 for karosseriet nærmer sig linjen AA′, indtil dets bagende passerer linjen BB′.
 Ved linjen AA′ skal speederen trykkes i bund. For at opnå en mere stabil acceleration eller undgå en nedgearing mellem linjen AA′ og linjen BB′, kan der anvendes foracceleration før linjen AA′ i henhold til bestemmelserne i punkt 3.1.2.1.2.1 og 3.1.2.1.2.2. i bilag 3. Speederen skal holdes i bund, indtil køretøjets bagende når linjen BB′.
 I tilfælde af ulåste udvekslingsforhold kan prøvningen omfatte et skift til et lavere gear og en højere acceleration. Skift til højere gear og lavere acceleration er ikke tilladt.
 Såfremt det er muligt, træffer fabrikanten foranstaltninger med henblik på at undgå, at en gearskift medfører et forhold, der ikke er i overensstemmelse med de ekstreme betingelser. I sådanne tilfælde er det tilladt at etablere og anvende elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearvælgerpositioner. I mangel af sådanne foranstaltninger skal dette begrundes og dokumenteres i den tekniske rapport.
 2.5.2. Måleaflæsninger
 Der udføres et enkelt prøvningsforløb pr. målepunkt.
 For hvert særskilt prøvningsforløb bestemmes og registreres følgende parametre:
 Det maksimale A-vægtede lydtrykniveau på begge sider af køretøjet, angivet under hver passage af køretøjet mellem de to linjer AA′ og BB′, afrundes matematisk til én decimal (Lwot,kj). Der ses bort fra eventuelle målinger, som er foretaget under indvirkning af en lydspids, der synes at være uden forbindelse med det generelle lydtrykniveau. Højre og venstre side kan måles samtidigt eller separat. Med henblik på den videre behandling anvendes det højeste lydtryksniveau på begge sider.
 Køretøjets hastighedsmålinger ved AA′, PP′ og BB′ afrundes og rapporteres med den første signifikante decimal. (vAA,κj; vPP,κj; vBB,κj)
 Eventuelle aflæsninger af motorhastigheden ved BB′ registreres som heltalsværdier (nBB,κj).
 2.5.3. Den beregnede acceleration bestemmes i overensstemmelse med formlen i punkt 3.1.2.1.2 i bilag 3 og registreres med to decimaler (awot,test,κj).
 3. Analysemetode 1: Vurdering af hældning
 3.1. Bestemmelse af ankerpunkt
 Ankerpunktet for hvert gearudvekslingsforhold κ henhørende under arbejdsområdet i henhold til punkt 2.3. Parametrene for ankerpunkt er taget fra accelerationsprøven i bilag 3 som følger:
 Lanchor er højeste lydtryk Lwot,(i) i venstre og højre side af gearudvekslingsforholdet i;
 nanchor er gennemsnittet af nBB, wot af de 4 prøvningsforløb med gearudvekslingsforhold i rapporteret i bilag 3.
 3.2. Regressionslinjens hældning for hvert gearudvekslingsforhold κ
 Støjmålingerne evalueres som funktion af motorhastigheden i overensstemmelse med punkt 3.2.1.
 3.2.1. Beregning af regressionslinjens hældning for hvert gearudvekslingsforhold κ
 Den lineære regressionslinje beregnes ved hjælp af ankerpunktet og de fire hermed forbundne yderligere målinger med resultaterne for motorhastighed og støjniveauer, som indberettet i henhold til punkt 2.5.2 i dette bilag.
 (i dB(A)/1 000 min– 1)
 idet og ;
 hvor nj = motorhastighed målt ved linjen BB′.
 3.2.2. Regressionslinjens hældning for hvert gearudvekslingsforhold κ
 Hældningen Slopeκ for et bestemt gear til yderligere beregning er det afledte resultat af beregningen i punkt 3.2.1, afrundet til første decimal,


text:
men ikke højere end 5 dB(A)/1 000 min– 1.
 I tilfælde af ulåste udvekslingsforhold: hvis Slopeκ < 0, er det valgte transmissions-setup ikke gyldigt. I så fald anvendes Lurban-bedømmelsen som angivet i punkt 4.
 3.3. Beregning af den forventede lineære lydniveaustigning for hver måling
 Støjniveauet LASEP,κj for målepunkt j og gearudvekslingsforhold κ beregnes ved de motorhastigheder, der måles i hvert målepunkt, idet den i punkt 3.2 ovenfor specificerede hældning anvendes til det særlige ankerpunkt for hvert gearudvekslingsforhold.
 For nBB_κ,j ≤ nanchor:
 LASEP_κ,j = Lanchor + (Slopeκ – Y) × (nBB_κ,j – nanchor)/1 000
 For nBB_κ,j > nanchor:
 LASEP_κ,j = Lanchor + (Slopeκ + Y) × (nBB_κ,j – nanchor)/1 000
 hvor Y = 1
 3.4. Supplerende stikprøvetagning
 På anmodning fra den typegodkendende myndighed foretages yderligere to prøvningsforløb inden for de ekstreme betingelser jf. punkt 2.3 i dette bilag.
 3.5. Specifikationer
 Hver enkelt lydmåling evalueres.
 Støjniveauet for hvert specificeret målepunkt må ikke overskride nedennævnte grænseværdier:
 Lκj ≤ LASEP_κ.j + x
 hvor:
 x = 3 dB(A) + grænseværdien (2) – Lurban for køretøj, der prøves ved ulåste udvekslingsforhold
 x = 2 dB(A) + grænseværdien (2) – Lurban for køretøjer, der prøves ved låste udvekslingsforhold
 Hvis det målte støjniveau ved et punkt overskrider grænsen, foretages der yderligere to målinger ved samme punkt for at kontrollere måleusikkerheden. Køretøjet er stadig i overensstemmelse med ASEP-kravene, hvis gennemsnittet af de tre gyldige målinger på dette specifikke punkt opfylder specifikationen.
 4. Analysemetode 2: Vurdering af Lurban
 4.1. Generelt
 Denne evalueringsprocedure er et alternativ, der vælges af køretøjsfabrikanten, i forbindelse med den procedure, der er beskrevet i dette bilags punkt 3, og gælder for alle køretøjsteknologier. Det påhviler køretøjsfabrikanten at vælge den korrekte prøvningsmetode. Medmindre andet er angivet, foretages al prøvning og alle beregninger som angivet i bilag 3 til dette regulativ.
 Målemetoden er defineret i punkt 2. Hvert prøvningspunkt vurderes individuelt.
 4.2. Beregning af Δ Lurban_ASEP
 4.2.1. Databehandling
 Ud fra enhver Lwot_ASEP som målt i henhold til dette bilag beregnes ΔLurban_ASEP som følger:
 a)
 awot_test_ASEP beregnes ved hjælp af accelerationsberegningen fra punkt 3.1.2.1.2.1 eller punkt 3.1.2.1.2.2 i bilag 3 til dette regulativ, alt efter hvad der er relevant
 b)
 køretøjets hastighed (vBB_ASEP) bestemmes ved BB under Lwot_ASEP-prøvningen
 c)
 kP_ASEP beregnes som følger:
 kP_ASEP = 1 – (aurban/awot_test_ASEP)
 Der ses bort fra prøvningsresultater, hvor awot_test_ASEP er mindre end aurban.
 d)
 Lurban_measured_ASEP beregnes som følger:
 Lurban_measured_ ASEP = Lwot_ASEP – kP_ASEP × (Lwot_ASEP – Lcrs rep)
 Til yderligere beregning anvendes Lurban fra bilag 3 til dette regulativ uden afrunding, med et decimaltal (xx,x).
 e)
 Beregn Lurban_normalized for at normalisere hastigheden fra vBB_ASEP til 50 km/h som følger:
 Lurban_normalized = Lurban_measured_ASEP – (0,15 × (V_BB_ASEP – 50))
 f)
 Beregn afvigelsen ΔLurban_ASEP i forhold til Lurban som følger:
 ΔLurban_ASEP = Lurban_normalized – Lurban
 4.2.2. Specifikationer
 Overholdelse af grænseværdier:
 ΔLurban_ASEP skal være mindre end eller lig med 3,0 dB(A) + grænseværdien (3) – Lurban.
 5. Referencestøjvurdering (jf. flowdiagrammet i tillæg 2, figur 2)
 5.1. Generelt
 Referencestøjen kan opnås ved hjælp af simulering eller fra direkte måling. Resultatet af en vurderingsmetode skal være i


text:
overensstemmelse med specifikationerne i punkt 5.4.
 5.1.1. Simuleringsmetode (4)
 Hvad angår simulering, vurderes referencestøjen i et enkelt punkt i et bestemt gear, som simulerer en accelerationstilstand med en formodet udgangshastighed vBB på 61 km/h. Overholdelse af støjkravene beregnes ved hjælp af hældningsresultaterne i punkt 3.2.2.
 Hvis resultatet af hældningen for 3.2.2 ikke er til rådighed for det gear, der er specificeret i punkt 5.2, kan denne hældning for det manglende gear bestemmes efter punkt 2.4, 3.1 og 3.2.
 5.1.2. Metode til direkte måling
 Ved direkte måling vurderes referencestøjen i et enkelt prøvningsforløb ved en accelerationstilstand begyndende ved linjen AA′ som angivet i punkt 2.5. Gearet skal være som specificeret i punkt 5.2 for køretøjer prøvet ved låste udvekslingsforhold eller i en gearvælgerposition som angivet af fabrikanten for køretøjer prøvet med ulåste udvekslingsforhold.
 Målprøvningshastigheden vAA er 50 km/h ± 1 km/h, medmindre vBB overstiger 61 km/h.
 Hvis vBB overstiger 61 km/h, skal målprøvningshastigheden vBB være sat til 61 km/h ± 1 km/h. Indgangshastigheden skal tilpasses for at nå målprøvningshastigheden.
 5.2. Bestemmelsen af gear α sker som følger:
 α = 3 for alle manuelle gearkasser og for automatgear prøvet i låst tilstand med op til 5 gear
 κ = 4 for automatgear prøvet i låst tilstand med 6 eller flere gear. Hvis accelerationen beregnet fra AA til BB + køretøjets længde i gear 4 overstiger 1,9 m/s2, vælges det første højere gear α > 4 ved en acceleration, der er lavere end eller lig med 1,9 m/s2.
 For køretøjer prøvet i ulåst tilstand bestemmes gearudvekslingsforholdet til den videre beregning ud fra resultatet af accelerationsprøven i bilag 3 under anvendelse af den registrerede motorhastighed og køretøjshastigheden ved linjen BB′.
 5.3. Dataprocessering til simuleringsformål
 5.3.1. Bestemmelse af referencemotorhastigheden nBB′_ref_α
 Referencemotorhastigheden nBB′_ref_α beregnes ved hjælp af gearudvekslingsforholdet for gear α ved referencehastigheden vBB′_ref = 61 km/h.
 5.3.2. Beregning af Lref
 Lref = Lanchor + Slope α × (nBB′_ref_α – nanchor)/1 000
 5.4. Specifikationer
 For køretøjer i klasse skal M1, Lref være mindre end eller lig med 76 dB (A).
 For køretøjer i klasse M1, der er udstyret med en manuel gearkasse med mere end fire fremadgående gear og med en motor med en nominel maksimal nettoeffekt på over 140 kW (i henhold til regulativ nr. 85), og som har et forhold mellem maksimal effekt og totalmasse på over 75, skal Lref være mindre end eller lig med 79 dB(A).
 For køretøjer i klasse M1, der er udstyret med en manuel gearkasse med mere end fire fremadgående gear og med en motor med en nominel maksimal nettoeffekt på over 140 kW (i henhold til regulativ nr. 85), og som har et forhold mellem maksimal effekt og totalmasse på over 75, skal Lref være mindre end eller lig med 78 dB(A).
 For køretøjer i klasse N1 med en teknisk tilladt totalmasse under 2 000 kg, skal Lref være mindre end eller lig med 78 dB (A).
 For køretøjer i klasse N1 med en teknisk tilladt totalmasse over 2 000 kg og under 3 500 kg skal Lref


text:
være mindre end eller lig med 79 dB (A).
 For køretøjer i klasse M1 og N1 med kompressionstænding og forbrændingsmotor med direkte brændstofindsprøjtning, skal støjniveauet øges med 1 dB(A).
 For køretøjer i klasse M1 og N1, der er konstrueret til terrængående anvendelser, og som har en teknisk tilladt totalmasse på over 2 000 kg, øges støjniveauet med 1 dB(A), hvis de er udstyret med en motor med en nominel maksimal nettoeffekt på mindre end 150 kW (i henhold til regulativ nr. 85), og med 2 dB(A), hvis de er udstyret med en motor med en nominel maksimal nettoeffekt på 150 kW (i henhold til regulativ nr. 85) eller højere.
 (1) Målingerne i henhold til bilag 7 for en bestemt køretøjstype kan udføres på en anden prøvebane eller under andre miljøforhold, hver i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ, hvis prøvningsresultaterne Lwoti og Lcrsi for geari, der repræsenterer ankerpunktet, ikke afviger med mere end ± 1,0 dB fra prøvningsresultaterne på det tidspunkt, hvor prøvningerne i henhold til bilag 3, er gennemført.
 (2) Alt efter hvad der er relevant for den godkendte køretøjstype
 (3) Alt efter hvad der er relevant for den godkendte køretøjstype
 (4) Simulering kan ikke altid anvendes som resultatet af prøvningen i bilag 3, og de udarbejdede hældninger i henhold til punkt 3 i bilag 7 kan ikke give konsekvente data for simulering. I dette tilfælde anbefales det at foretage direkte målinger.
 Tillæg 1
 Erklæring om overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 ... (fabrikantens navn) attesterer, at køretøjer af denne type (køretøjstype, hvad angår støjemission, i henhold til regulativ nr. 51) opfylder kravene i punkt 6.2.3 i regulativ nr. 51.
 ... (Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig vurdering af køretøjernes støjemissionsniveau.
 Dato: ...
 Den bemyndigede repræsentants navn: ...
 Den bemyndigede repræsentants underskrift: ...
 Tillæg 2
 Figur 1
 Rutediagram for vurderingskoncept for ASEP i henhold til bilag 7
 Fabrikantens erklæring omoverensstemmelse på basis af ASEP-prøvning
 Vurdering efter punkt 5. "Referencestøjvurdering"
 Vurdering efter punkt 4. "Lurban-vurdering"
 Vælg analysemetode
 Vurdering efter Punkt 3. "Vurdering af hældning"
 Udfør ASEP-prøver inden for arbejdsområdet efter punkt 2.3- 2.5
 Etablér prøvningsbetingelser efter punkt 2.1 og 2.2
 Udfør typegodkendelsesprøvn. Efter bilag 3; Rapporter Lwoti, nBB_woti,
 Test
 Fabrikantens erklæring om overensstemmelse
 Erklæring
 Erklæring om overensstemme lse eller prøve
 ASEP Bilag 7
 Figur 2
 Rutediagram for støjvurdering af køretøjet i henhold til bilag 7, punkt 5. »Referencestøjvurdering«
 ASEP - Bilag 7 (Punkt 5.) "Referencestøjvurdering"
 Køretøjet IKKE i overensstemmelse med bestemmelserne i referencestøjvurderingen
 Køretøj i overensstemmelse med bestemmelserne i referencestøjvurderingen
 Støjniveau ≤ grænsen?
 Beregn støjniveauet efter punkt 5.3.2.
 Noter eller bestem hældningenα for gear α efter punkt 2.4 og 3.1 frem til 3.2.2.
 Bestem nref,α for specifikt gear efter 5.3.1.1
 Udfør prøvning og rapporter det maksimale støjniveau
 Bestem det korrekte gear α efter punkt 5.2.
 Bestem det korrekte gear α efter punkt 5.2
 Prøvning eller beregning?
 Bestem målhastigheden efter punkt 5.1.2
 JA
 NE
 BEREGNING
 PRØVE
 Figur 3
 Rutediagram til bestemmelse af de enkelte prøvningspunkter Pj i henhold til


text:
bilag 7, punkt 2. »Målemetode«
 Prøve P2 og P3 Mål beregnes vhs. P1- og P4-måling
 Laveste gyldige gear
 awot ≤ 5 m/s2
 Ikke-gyldigt gear
 awot ≤ 5 m/s2
 Ikke-gyldigt gear
 awot ≤ 5 m/s2
 Gear κ ≤ i
 Vælg laveste gear (f.eks. første gear)
 ASEP Bilag 7 (Punkt 2.) Målemetode
 Prøve P4
 Mål: 80 km/h eller nBB_ASEP
 Prøve P4
 Mål: 70 km/h eller nBB_ASEP
 Gyldigt gear κ, rapporter data for P1- P4
 nBB ≤ nBB_ASEP or vBB ≤ 80 km/h
 JA
 JA
 JA
 JA
 JA
 JA
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 Gå videre til Punkt 3. "Vurdering afhældning" eller Punkt 4. "Vurdering af Lurban"
 Prøve P1
 Mål: VAA = 20 km/h (eller 25, 30, ... km/h)
 Vælg næste højere gear


text:
Nr . L 210 / 34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8 . 8 . 90
 AFGØRELSE Nr. 4 / 90 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITE EØF—SVERIGE
 af 15 . juni 1990
 om udvidelse og ændring af bilag III til protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer
 med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde, i henhold til
 fælleserklæringen vedrørende fornyet undersøgelse af ændringerne til oprindelsesreglerne på
 baggrund af indførelsen af Det Harmoniserede System
 DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR — — broderier i løbende længder, stimler eller motiver
 (HS-position 5810),
 under henvisning til overenskomsten mellem Det Euro
 som fastsat i afgørelse nr. 1 / 88 , truffet af Den Blandede
 pæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Sverige, Komité EØF—Sverige, bør ændres, således at reglen på ny
 undertegnet i Bruxelles den 22 . juli 1972,
 udformes, som den var inden indførelsen af Det Harmo
 under henvisning til protokol nr. 3 angående definitionen af niserede System —
 begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående meto
 derne for administrativt samarbejde , i det følgende benævnt TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
 »protokol nr. 3 «, særlig artikel 28 , og
 Artikel 1
 ud fra følgende betragtninger:
 Positionerne og bestemmelserne vedrørende disse i listen, der
 I fælleserklæringen , som er knyttet til afgørelse nr. 1 / 88 danner bilag til denne afgørelse , skal tilføjes eller skal erstatte
 truffet af Den Blandede Komité EØF—Sverige , hedder det, de tilsvarende positioner og bestemmelser i listen i bilag III til
 at der kan foretages en fornyet undersøgelse af ændringerne protokol nr. 3 til overenskomsten EØF—Sverige .
 til oprindelsesreglerne på baggrund af indførelsen af Det
 Harmoniserede System , hvis disse ændringer resulterer i en Artikel 2
 situation, der er til skade for de pågældende sektorers
 interesser; det hedder desuden, at den pågældende oprindel Denne afgørelse træder i kraft den 1 . juli 1990 .
 sesregel på ny udformes , som den var inden afgørelse
 nr. 1 / 88 ;
 Udfærdiget i Bruxelles , den 15 . juni 1990 .
 oprindelsesreglerne vedrørende
 På Den Blandede Komités vegne
 — likører og andre spiritusholdige drikkevarer, med ind R. COHEN
 hold af tilsat saccharose, invertsukker, æg eller ægge
 blommer (HS-position ex 2208 ) Formand
 BILAG
 HS-position Varebeskrivelse Bearbejdning eller forarbejdning af materialer uden
 oprindelsesstatus, som giver den færdige vare oprindelsesstatus
 (1 ) ( 2) (3 )
 ex 2208 Likører og andre spiritusholdige drikkevarer , med Fremstilling ved hvilken:
 indhold af tilsat saccharose , invertsukker , æg eller — alle anvendte materialer henhører under en anden
 æggeblommer position end den færdige vare , og
 — alle anvendte druer eller varer deraf skal være fuldt ud
 fremstillet, eller
 — såfremt alle andre anvendte materialer har oprindel
 sesstatus, må der anvendes arrak , henhørende under
 pos . 2208 , som højst må udgøre 5 rumfangsprocent af
 varen
 5810 Broderier i løbende længder , strimler eller motiver Fremstilling ved hvilken :
 — alle anvendte materialer henhører under en anden
 position end den færdige vare , og
 — værdier af alle anvendte materialer ikke overstiger
 50 % af den færdige vares


text:
 Avis juridique important
 |
 11972B/PRO/23
 DOKUMENTER VEDROERENDE KONGERIGET DANMARKS, IRLANDS, KONGERIGET NORGES OG DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLANDS TILTRAEDELSE AF DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER, PROTOKOL NR. 23 OM DE NYE MEDLEMSSTATERS ANVENDELSE AF DET GENERELLE TOLDPRAEFERENCESYSTEM, DER ANVENDES I DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB
 EF-Tidende nr. L 073 af 27/03/1972 s. 0178
 ++++ Protokol nr . 23 om de nye medlemsstaters anvendelse af det generelle toldpraeferencesystem , der anvendes i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab 1 . De nye medlemsstater kan indtil 1 . januar 1974 udsaette anvendelsen af det generelle toldpraeferencesystem , der anvendes af Det europaeiske oekonomiske Faelleskab for produkter med oprindelse i udviklingslande . 2 . Produkter henhoerende under forordningerne ( EOEF ) nr . 2796/71 , 2797/71 , 2798/71 og 2799/71 kan Irland dog indtil 31 . december 1975 over for lande , der nyder generelle praeferencer , belaegge med en told af samme stoerrelse som den told , der paalaegges de samme produkter i forhold til medlemsstaterne bortset fra Det forenede Kongerige .


text:
 12.12.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 323/65
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 33/2018
 af 9. februar 2018
 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder [2019/2069]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 86 og 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 157/2014 af 9. juli 2014 (1) omfatter samarbejdet mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen deltagelse i telekommunikationssektoren i Connecting Europe-faciliteten, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (2).
 (2)
 Samarbejdet mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen bør udvides til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1953 af 25. oktober 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og forordning (EU) nr. 283/2014 for så vidt angår fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund (3).
 (3)
 Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres for at muliggøre, at det udvidede samarbejde kan finde sted fra den 1. januar 2018 —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende tilføjes i trettende led (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013) og fjortende led (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014) i artikel 2, punkt 5, i protokol 31 til EØS-aftalen:
 », som ændret ved:
 —
 32017 R 1953: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1953 af 25. oktober 2017 (EUT L 286 af 1.11.2017, s. 1).«
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft, dagen efter at den sidste meddelelse er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Den anvendes fra den 1. januar 2018.
 Artikel 3
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2018.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 15 af 22.1.2015, s. 85.
 (2) EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129.
 (3) EUT L 286 af 1.11.2017, s. 1.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0723(01)
 Afgørelse nr. 1/96 truffet Den Blandede Komité EF- Schweiz den 19. december 1996 om ændring af protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz, om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde - Fælleserklæring vedrørende Fyrstendømmet Andorra - Fælleserklæring vedrørende Republikken San Marino
 EF-Tidende nr. L 195 af 23/07/1997 s. 0001 - 0100
 AFGØRELSE Nr. 1/96 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EF-SCHWEIZ den 19. december 1996 om ændring af protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz, om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde (97/435/EF) DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR -under henvisning til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz (1), i det følgende benævnt »overenskomsten«, undertegnet den 22. juli 1972 i Bruxelles,under henvisning til protokol nr. 3 om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde, i det følgende benævnt »protokol nr. 3«, særlig artikel 28, ogud fra følgende betragtninger:Det er ønskeligt at indføre et udvidet kumulationssystem, således at materialer med oprindelsesstatus i Det Europæiske Fællesskab, Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Bulgarien, Rumænien, Estland, Letland, Litauen, Slovenien, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, Island, Norge eller Schweiz kan anvendes med henblik på at lette handelen og øge overenskomstens effektivitet; definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« bør ændres;for at overenskomsten kan finde anvendelse på produkter med oprindelse i Andorra eller San Marino, er det nødvendigt at åbne mulighed herfor ved hjælp af fælleserklæringer vedrørende protokol nr. 3;for at tage hensyn til udviklingen i forarbejdningsteknikkerne er det nødvendigt at ændre visse krav, der stilles til forarbejdning af materialer uden oprindelsesstatus, for at disse kan opnå oprindelsesstatus; i lyset af erfaringerne kan listen over forarbejdningsreglerne udformes bedre, hvis den udvides til at omfatte alle positioner i det harmoniserede system (HS); ved de tekniske ændringer af disse forarbejdningsregler skal der tages hensyn til de ændringer af HS, som har virkning fra den 1. januar 1996;for at overenskomsten kan fungere tilfredsstillende, er det derfor hensigtsmæssigt at samle alle de pågældende bestemmelser i en enkelt tekst for at lette arbejdet for brugerne og toldmyndighederne -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Protokol nr. 3 erstattes af vedføjede tekst samt de relevante fælleserklæringer.Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 1997.Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 1996.På Den Blandede Komités vegneA. LAUTENBERGFormand(1) EFT nr. L 300 af 31. 12. 1972, s. 189.PROTOKOL Nr. 3 om definition af begrebet »Produkter med oprindelsesstatus« og om ordninger for administrativt samarbejde INDHOLD SideAFSNIT I ALMINDELIGE BESTEMMELSER . 4- Artikel 1 Definitioner . 4AFSNIT II DEFINITION AF BEGREBET »PRODUKTER MED OPRINDELSESSTATUS« . 4- Artikel 2 Almindelige betingelser . 4- Artikel 3 Bilateral oprindelseskumulation . 4- Artikel 4 Diagonal oprindelseskumulation . 5- Artikel 5 Fuldt ud fremstillede produkter . 5- Artikel 6 Tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede produkter . 6- Artikel 7 Utilstrækkelige bearbejdninger eller forarbejdninger . 6- Artikel 8 Kvalificerende enhed . 6- Artikel 9 Tilbehør, reservedele og værktøj . 7- Artikel 10 Sæt . 7- Artikel 11 Neutrale


text: elementer . 7AFSNIT III TERRITORIALE BETINGELSER . 7- Artikel 12 Territorialitetsprincip . 7- Artikel 13 Direkte transport . 8- Artikel 14 Udstillinger . 8AFSNIT IV GODTGØRELSE ELLER FRITAGELSE . 8- Artikel 15 Forbud mod toldgodtgørelse eller -fritagelse . 8AFSNIT V BEVIS FOR OPRINDELSE . 9- Artikel 16 Almindelige betingelser . 9- Artikel 17 Fremgangsmåde for udstedelse af et varecertifikat EUR.1 . 9- Artikel 18 Efterfølgende udstedelse af et varecertifikat EUR.1 . 10- Artikel 19 Udstedelse af et duplikateksemplar af varecertifikat EUR.1 . 10- Artikel 20 Udstedelse af varecertifikater EUR.1 på grundlag af et tidligere udstedt eller udfærdiget oprindelsesbevis . 10- Artikel 21 Betingelser for udfærdigelse af en fakturaerklæring . 10- Artikel 22 Godkendte eksportører . 11- Artikel 23 Gyldigheden af beviset for oprindelse . 11- Artikel 24 Fremlæggelse af bevis for oprindelse . 11- Artikel 25 Indførsel i form af delforsendelser . 11- Artikel 26 Undtagelser fra bevis for oprindelse . 11- Artikel 27 Støttedokumenter . 12- Artikel 28 Opbevaring af beviser for oprindelse og støttedokumenter . 12- Artikel 29 Uoverensstemmelser og formelle fejl . 12- Artikel 30 Beløb udtrykt i ecu . 12AFSNIT VI ORDNINGER FOR ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE . 13- Artikel 31 Gensidig bistand . 13- Artikel 32 Kontrol af beviser for oprindelse . 13- Artikel 33 Bilæggelse af tvister . 13- Artikel 34 Sanktioner . 13- Artikel 35 Frizoner . 13AFSNIT VII CEUTA OG MELILLA . 14- Artikel 36 Anvendelse af protokollen . 14- Artikel 37 Særlige betingelser . 14AFSNIT VIII AFSLUTTENDE BESTEMMELSER . 14- Artikel 38 Ændringer til protokollen . 14AFSNIT I ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1 DefinitionerI denne protokol forstås ved:a) »fremstilling« alle former for bearbejdning eller forarbejdning, herunder også samling eller specifikke processerb) »materialer« alle former for bestanddele, råmaterialer, komponenter eller dele osv., der er anvendt til fremstillingen af et produktc) »produkt« det produkt, der fremstilles, også når det senere er bestemt til anvendelse i en anden fremstillingsprocesd) »varer« både materialer og produktere) »toldværdi« den værdi, der er fastlagt i overensstemmelse med aftalen om anvendelsen af artikel VII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (WTO-aftalen om toldværdiansættelse)f) »prisen ab fabrik« den pris, der betales for produktet ab fabrik til den producent i Fællesskabet eller Schweiz, i hvis virksomhed den sidste bearbejdning eller forarbejdning har fundet sted, såfremt prisen indbefatter værdien af alle anvendte materialer, minus alle interne afgifter, der tilbagebetales eller kan tilbagebetales, når det fremstillede produkt udføresg) »materialernes værdi« toldværdien på indførselstidspunktet for de benyttede materialer uden oprindelsesstatus eller, såfremt denne værdi ikke er kendt og ikke kan opgøres, den første registrerede pris, der er betalt for disse materialer i Fællesskabet og Schweizh) »værdien af materialer med oprindelsesstatus« toldværdien af disse materialer som defineret i litra g) anvendt med de fornødne ændringeri) »merværdi« prisen ab fabrik minus toldværdien af alle anvendte produkter, som ikke har oprindelse i det land, hvor produkterne fremstillesj) »kapitler« og »positioner« de kapitler og positioner (firecifrede koder), der benyttes i den nomenklatur, som udgør det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, i denne protokol benævnt »det harmoniserede system« eller »HS«k)


text: »tariferet« et produkts eller materiales tarifering under en bestemt positionl) »sending« produkter, som enten sendes samtidig fra en bestemt eksportør til en bestemt modtager eller er omfattet af et gennemgående transportdokument, der dækker transporten fra eksportøren til modtageren, eller, såfremt et sådant dokument ikke foreligger, af en samlet fakturam) »territorier« også søterritorier.AFSNIT II DEFINITION AF BEGREBET »PRODUKTER MED OPRINDELSESSTATUS« Artikel 2 Almindelige betingelser1. Med henblik på anvendelsen af aftalen anses følgende produkter som produkter med oprindelse i Fællesskabet:a) produkter, der fuldt ud er fremstillet i Fællesskabet i den i artikel 5 i denne protokol fastlagte betydningb) produkter, der er fremstillet i Fællesskabet, og som indeholder materialer, der ikke fuldt ud er fremstillet i Fællesskabet, dog på betingelse af, at disse materialer har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i Fællesskabet i den i artikel 6 i denne protokol fastlagte betydningc) varer, der har oprindelsesstatus i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) i den i protokol nr. 4 til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde fastlagte betydning.2. Med henblik på anvendelsen af aftalen anses følgende produkter som produkter med oprindelse i Schweiz:a) produkter, der fuldt ud er fremstillet i Schweiz i den i artikel 5 i denne protokol fastlagte betydningb) produkter, der er fremstillet i Schweiz, og som indeholder materialer, der ikke fuldt ud er fremstillet i Schweiz, dog på betingelse af, at disse materialer har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i Schweiz i den i artikel 6 i denne protokol fastlagte betydning.Artikel 3 Bilateral oprindelseskumulation1. Materialer med oprindelse i Fællesskabet anses som materialer med oprindelse i Schweiz, når de indgår i et produkt, der fremstilles dér. Det kræves ikke, at disse materialer har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning, forudsat at de har undergået en mere vidtgående bearbejdning eller forarbejdning end den, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, i denne protokol.2. Materialer med oprindelse i Schweiz anses som materialer med oprindelse i Fællesskabet, når de indgår i et produkt, der fremstilles dér. Det kræves ikke, at disse materialer har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning, forudsat at de har undergået en mere vidtgående bearbejdning eller forarbejdning end den, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, i denne protokol.Artikel 4 Diagonal oprindelseskumulation1. Med forbehold af bestemmelserne i stk. 2 og 3 anses materialer med oprindelse i Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Bulgarien, Rumænien, Estland, Letland, Litauen, Slovenien, Island eller Norge i den i overenskomsten mellem Fællesskabet og Schweiz samt aftalerne mellem Fællesskabet og de ovennævnte lande fastlagte betydning som materialer med oprindelse i Fællesskabet eller Schweiz, når de indgår i et produkt, der fremstilles dér. Det kræves ikke, at disse materialer har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning.2. Produkter, der har erhvervet oprindelsesstatus i henhold til stk. 1, beholder kun deres oprindelsesstatus i Fællesskabet eller Schweiz, hvis den værdi, der er tilført dem dér, overstiger værdien af de anvendte materialer med oprindelse i et hvilket som helst andet af de i stk. 1 omhandlede lande. Hvis dette ikke er tilfældet, anses de pågældende produkter som produkter med oprindelse i


text: det i stk. 1 omhandlede land, som tegner sig for den største værdi af de anvendte materialer med oprindelsesstatus. Ved bestemmelse af et produkts oprindelse tages der ikke hensyn til materialer med oprindelse i de andre i stk. 1 omhandlede lande, når materialerne har undergået tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i Fællesskabet eller Schweiz.3. Den i denne artikel omhandlede kumulation må kun anvendes, når de krav, der stilles til forarbejdning af materialer uden oprindelsesstatus, for at sådanne materialer kan erhverve oprindelsesstatus, er identiske med forarbejdningsreglerne i bilag II til denne protokol. Fællesskabet og Schweiz meddeler gennem Europa-Kommissionen hinanden nærmere detaljer om aftaler, der indeholder tilsvarende oprindelsesregler, og som de har indgået med de andre i stk. 1 omhandlede lande.4. Europa-Kommissionen offentliggør i De Europæiske Fællesskabers Tidende, C-udgaven, fra hvilken dato de i stk. 1 omhandlede lande har opfyldt de betingelser, der er fastsat i stk. 3.Artikel 5 Fuldt ud fremstillede produkter1. Som produkter, der fuldt ud er fremstillet i Fællesskabet eller Schweiz, anses følgende:a) mineralske produkter, som er udvundet af deres jord eller havbundb) vegetabilske produkter, der er høstet dérc) levende dyr, som er født og opdrættet dérd) produkter fra levende dyr, som er opdrættet dére) produkter fra jagt og fiskeri, som drives dérf) produkter fra havfiskeri og andre produkter fra havet, som er optaget af deres fartøjer uden for Fællesskabets eller Schweiz's søterritorierg) produkter, som er fremstillet på deres fabriksskibe udelukkende på grundlag af de i litra f) nævnte produkterh) brugte genstande, som indsamles dér og kun anvendes til genindvinding af råmaterialer, herunder brugte dæk, der kun kan anvendes til vulkanisering eller som spildprodukti) affald og skrot, der hidrører fra fremstillingsvirksomhed, som udøves dérj) produkter, som er udvundet af havbunden eller -undergrunden beliggende uden for deres søterritorier, for så vidt de har eneret på udnyttelsen af denne havbund eller -undergrundk) varer, som er fremstillet dér udelukkende på grundlag af de i litra a)-j) nævnte produkter.2. Udtrykket »deres fartøjer« og »deres fabriksskibe« i stk. 1, litra f) og g), omfatter kun de fartøjer og fabriksskibe:a) som er registreret eller anmeldt i en EF-medlemsstat eller Schweizb) som fører en EF-medlemsstats eller Schweiz's flagc) som mindst for 50 %'s vedkommende ejes af statsborgere i EF-medlemsstaterne eller Schweiz eller af et selskab, hvis hovedsæde ligger i en af disse stater, hvis administrerende direktør eller direktører, hvis formand for bestyrelsen eller tilsynsrådet samt flertallet af disse organers medlemmer er statsborgere i EF-medlemsstaterne eller Schweiz, og hvis kapital desuden, når det drejer sig om interessentskaber eller selskaber med begrænset ansvar, for mindst halvdelens vedkommende tilhører disse stater, offentlige institutioner eller statsborgere i disse staterd) hvis kaptajn og officerer er statsborgere i EF-medlemsstaterne eller Schweize) og hvis besætning er sammensat således, at mindst 75 % er statsborgere i EF-medlemsstaterne eller Schweiz.Artikel 6 Tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede produkter1. Ved anvendelsen af artikel 2 anses produkter, som ikke er fuldt ud fremstillet, for at have undergået tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning, når betingelserne på listen i bilag II er opfyldt.Ovennævnte betingelser angiver for alle produkter, der er omfattet af aftalen,


text: hvilken bearbejdning eller forarbejdning der skal foretages af de materialer uden oprindelsesstatus, der anvendes til fremstillingen, og gælder kun for disse materialer. Det følger heraf, at hvis et produkt, som har opnået oprindelsesstatus, fordi de på listen angivne betingelser er opfyldt, anvendes til fremstilling af et andet produkt, gælder de betingelser, som er angivet for det produkt, i hvilket det indarbejdes, ikke for det, og der skal ikke tages hensyn til de materialer uden oprindelsesstatus, som eventuelt er anvendt ved fremstillingen af det.2. Uanset stk. 1 kan materialer uden oprindelsesstatus, som efter listens betingelser ikke bør anvendes til fremstilling af det pågældende produkt, dog anvendes, forudsat:a) at deres samlede værdi ikke overstiger 10 % af det færdige produkts pris ab fabrikb) at ingen af de på listen angivne procentdele for maksimumsværdien af materialer uden oprindelsesstatus overstiges ved anvendelse af dette stykke.Dette stykke finder ikke anvendelse på produkter henhørende under kapitel 50-63 i det harmoniserede system.3. Stk. 1 og 2 gælder med de i artikel 7 fastsatte undtagelser.Artikel 7 Utilstrækkelige bearbejdninger eller forarbejdninger1. Med forbehold af stk. 2 anses følgende bearbejdninger eller forarbejdninger som utilstrækkelige til at give produkterne oprindelsesstatus, uanset om betingelserne i artikel 6 er opfyldt:a) behandlinger, som har til formål at sikre, at produkternes tilstand ikke forringes under transport og oplagring (lufttilførsel, strækning, tørring, afkøling, anbringelse i saltvand, svovlholdigt vand eller i vand, der er tilsat andre stoffer, fjernelse af beskadigede eller fordærvede dele og lignende)b) enkle foranstaltninger som afstøvning, sigtning, sortering, klassificering, sammenstilling (herunder samling i sæt), vask, maling og tilskæringc) i) udskiftning af emballage og adskillelse og samling af kolliii) enkel aftapning, påfyldning af flakoner, anbringelse i sække, etuier, æsker, på bræt, plader eller bakker mv. samt alle andre enkle emballeringsarbejderd) anbringelse af mærker, etiketter eller andre lignende kendetegn på selve produkterne eller deres emballagee) enkel blanding af produkter, også af forskellig art, når en eller flere af bestanddelene i blandingen ikke opfylder betingelserne i denne protokol for at kunne anses som produkter med oprindelsesstatus i Fællesskabet eller Schweizf) enkel samling af dele for at kunne danne et komplet produktg) kombination af to eller flere af de i litra a)-f) nævnte arbejdsprocesserh) slagtning af dyr.2. Alle arbejdsprocesser, der udføres enten i Fællesskabet eller i Schweiz på et givet produkt, skal tages i betragtning samlet, når det bestemmes, om bearbejdningen eller forarbejdningen af det pågældende produkt skal anses som utilstrækkelig i henhold til stk. 1.Artikel 8 Kvalificerende enhed1. Den kvalificerende enhed for anvendelsen af bestemmelserne i denne protokol er det produkt, der anses for at være basisenheden ved tarifering i det harmoniserede systems nomenklatur.Heraf følger:a) at når et produkt, der består af en gruppe eller samling af genstande, i henhold til det harmoniserede system tariferes under én og samme position, udgør helheden den kvalificerende enhedb) at når en sending består af et antal identiske produkter, der tariferes under samme position i det harmoniserede system, tages hvert produkt for sig ved anvendelsen af bestemmelserne i denne protokol.2. Når emballagen i henhold til punkt 5 i de almindelige bestemmelser


text: i det harmoniserede system er indbefattet i produktet ved tariferingen, skal dette også være tilfældet ved bestemmelsen af oprindelsen.Artikel 9 Tilbehør, reservedele og værktøjTilbehør, reservedele og værktøj, der leveres som standardudstyr til materiel, maskiner, apparater eller køretøjer, og hvis pris er indbefattet i produktets pris eller ikke faktureres særskilt, betragtes som værende en del af dette materiel eller disse maskiner, apparater eller køretøjer.Artikel 10 SætSæt som defineret i punkt 3 i de almindelige bestemmelser i det harmoniserede system betragtes som produkter med oprindelsesstatus, når alle dele har oprindelsesstatus. Når et sæt består af produkter med og uden oprindelsesstatus, anses sættet som helhed dog for at have oprindelsesstatus, hvis værdien af de produkter, der ikke har oprindelsesstatus, ikke overstiger 15 % af sættets pris ab fabrik.Artikel 11 Neutrale elementerVed bestemmelse af, om et produkt har oprindelsesstatus, er det ikke nødvendigt at undersøge, om følgende, som må anvendes ved dets fremstilling, har oprindelsesstatus:a) energi og brændselb) anlæg og udstyrc) maskiner og værktøjd) varer, som ikke indgår i og ikke er bestemt til at indgå i det pågældende produkts endelige sammensætning.AFSNIT III TERRITORIALE BETINGELSER Artikel 12 Territorialitetsprincip1. Betingelserne i afsnit II vedrørende opnåelse af oprindelsesstatus skal opfyldes uden afbrydelse i Fællesskabet eller Schweiz, jf. dog undtagelserne i artikel 2, stk. 1, litra c), artikel 4 og nærværende artikels stk. 3.2. Såfremt varer med oprindelsesstatus, der er udført fra Fællesskabet eller Schweiz til et andet land, genindføres, anses de som varer uden oprindelsesstatus, jf. dog bestemmelserne i artikel 4, medmindre det over for toldmyndighederne kan godtgøres:a) at de genindførte varer er de samme varer som dem, der blev udført, ogb) at de ikke har undergået nogen behandling, ud over hvad der var nødvendigt for deres bevarelse, medens de befandt sig i det pågældende land eller blev udført.3. Opnåelsen af oprindelsesstatus i Fællesskabet eller Schweiz på de i afsnit II fastsatte betingelser berøres ikke af bearbejdning eller forarbejdning foretaget uden for Fællesskabet eller Schweiz af materialer, som udføres fra og derefter genindføres til Fællesskabet eller Schweiz, forudsat at:a) de pågældende materialer fuldt ud er fremstillet i Fællesskabet eller Schweiz eller inden deres udførsel har undergået en bearbejdning eller forarbejdning dér, som er mere vidtgående end de i artikel 7 omhandlede utilstrækkelige arbejdsprocesser, ogb) det over for toldmyndighederne kan godtgøres, at:i) de genindførte varer er fremkommet ved bearbejdning eller forarbejdning af de udførte materialer, ogii) den samlede merværdi, som er opnået uden for Fællesskabet eller Schweiz ved anvendelse af denne artikel, ikke udgør mere end 10 % af prisen ab fabrik for det færdige produkt, for hvilket der gøres krav på oprindelsesstatus.4. Ved anvendelsen af stk. 3 gælder de i afsnit II fastsatte betingelser vedrørende opnåelse af oprindelsesstatus ikke for bearbejdning eller forarbejdning foretaget uden for Fællesskabet eller Schweiz. Hvis der imidlertid på listen i bilag II anvendes en regel om maksimumsværdien af alle anvendte materialer uden oprindelsesstatus ved fastlæggelsen af det pågældende færdige produkts oprindelsesstatus, må den samlede værdi af de materialer uden oprindelsesstatus, som er anvendt i Fællesskabet eller Schweiz, og den samlede merværdi,


text: som er blevet tilført uden for Fællesskabet eller Schweiz ved anvendelse af denne artikel, tilsammen ikke overstige den fastsatte procentsats.5. Ved anvendelsen af stk. 3 og 4 forstås ved »samlet merværdi« alle omkostninger, som påløber uden for Fællesskabet eller Schweiz, herunder værdien af alle indarbejdede materialer.6. Stk. 3 og 4 gælder ikke for produkter, der ikke opfylder de på listen i bilag II fastsatte betingelser, og som kun kan betragtes som tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede, fordi den generelle tolerance i artikel 6, stk. 2, tages i anvendelse.7. Stk. 3 og 4 gælder ikke for produkter, der er omfattet af kapitel 50-63 i det harmoniserede system.Artikel 13 Direkte transport1. Den præferencebehandling, der er fastsat i henhold til aftalen, gælder kun for produkter, der opfylder betingelserne i denne protokol, og som transporteres direkte mellem Fællesskabet og Schweiz eller gennem de andre i artikel 4 omhandlede landes territorier. Dog kan produkter, som udgør en enkelt sending, transporteres gennem andre territorier, eventuelt med omladning eller midlertidig oplagring i disse territorier, såfremt produkterne er forblevet under toldmyndighedernes tilsyn i transit- eller oplagringslandet og dér ikke har undergået anden behandling end losning og lastning eller enhver behandling, der skal sikre, at deres tilstand ikke forringes.Produkter med oprindelsesstatus kan transporteres i rørledninger gennem andre territorier end Fællesskabets eller Schweiz's territorier.2. Som dokumentation for, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt, skal der for toldmyndighederne i indførselslandet fremlægges:a) enten et gennemgående transportdokument, som dækker passagen fra udførselslandet gennem transitlandetb) eller en erklæring fra toldmyndighederne i transitlandet, der indeholder:i) en nøjagtig beskrivelse af produkterneii) datoen for produkternes losning og lastning, og hvis det er relevant, angivelse af de anvendte fartøjers navne eller af de andre anvendte transportmidler, ogiii) dokumenterede oplysninger om de omstændigheder, under hvilke produkterne har henligget i transitlandetc) eller i mangel heraf enhver anden dokumentation.Artikel 14 Udstillinger1. Produkter med oprindelsesstatus, der afsendes til en udstilling i et andet land end dem, der er omhandlet i artikel 4, og som efter udstillingen sælges til indførsel i Fællesskabet eller Schweiz, opnår ved indførslen de fordele, som følger af aftalens bestemmelser, forudsat at det over for toldmyndighederne kan godtgøres:a) at en eksportør har afsendt disse produkter fra Fællesskabet eller Schweiz til det land, hvor udstillingen holdes, og har udstillet dem dérb) at denne eksportør har solgt produkterne eller på anden måde overdraget dem til en modtager i Fællesskabet eller Schweizc) at produkterne under udstillingen eller umiddelbart derefter er afsendt i den stand, i hvilken de blev afsendt til udstillingen, ogd) at produkterne fra det tidspunkt, da de blev afsendt til udstillingen, ikke har været benyttet til andre formål end til fremvisning på udstillingen.2. Der skal udstedes eller udfærdiges et oprindelsesbevis i henhold til bestemmelserne i afsnit V, og dette bevis skal fremlægges for indførselslandets toldmyndigheder på de normale betingelser. Udstillingens navn og adresse skal anføres derpå. Om fornødent kan der kræves supplerende dokumentation for de omstændigheder, under hvilke de har været udstillet.3. Stk. 1 gælder for alle udstillinger, messer eller tilsvarende offentlige arrangementer af kommerciel, industriel, landbrugsmæssig eller håndværksmæssig karakter,


text: under hvilke produkterne er under konstant toldkontrol, og som ikke er tilrettelagt med privat formål i forretninger eller handelslokaler med henblik på salg af udenlandske produkter.AFSNIT IV GODTGØRELSE ELLER FRITAGELSE Artikel 15 Forbud mod toldgodtgørelse eller -fritagelse1. a) For materialer uden oprindelsesstatus, der anvendes til fremstilling af produkter med oprindelsesstatus i Fællesskabet, Schweiz eller et af de andre i artikel 4 omhandlede lande, og for hvilke der udstedes eller udfærdiges et oprindelsesbevis i overensstemmelse med afsnit V, må der ikke indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for told af nogen art i Fællesskabet eller Schweiz.b) For produkter henhørende under kapitel 3 og pos. 1604 og 1605 i det harmoniserede system, som har oprindelsesstatus i Fællesskabet i den i denne protokol fastlagte betydning i henhold til artikel 2, stk. 1, litra c), og for hvilke der udstedes eller udfærdiges et oprindelsesbevis i overensstemmelse med afsnit V, må der ikke indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for told af nogen art i Fællesskabet.2. Det i stk. 1 omhandlede forbud gælder for alle ordninger med delvis eller fuldstændig godtgørelse eller tilbagebetaling af eller fritagelse for told eller afgifter med tilsvarende virkning, der finder anvendelse i Fællesskabet eller Schweiz på materialer, der anvendes ved fremstillingen, og på de i stk. 1, litra b), omhandlede produkter, når sådan godtgørelse, tilbagebetaling eller fritagelse udtrykkeligt eller i praksis finder anvendelse, når produkter, som er fremstillet af de nævnte materialer, udføres, men ikke når de forbliver dér til indenlandsk forbrug.3. Eksportører af produkter, der er omfattet af et oprindelsesbevis, skal på begæring af toldmyndighederne til enhver tid kunne fremlægge relevant dokumentation for, at der ikke er opnået godtgørelse for materialer uden oprindelsesstatus, som er anvendt til fremstilling af det pågældende produkt, og at al told og alle afgifter med tilsvarende virkning, der pålægges sådanne materialer, faktisk er betalt.4. Stk. 1, 2 og 3 gælder også for emballager i den i artikel 8, stk. 2, fastlagte betydning, for tilbehør, reservedele og værktøj i den i artikel 9 fastlagte betydning og for varer i sæt i den i artikel 10 fastlagte betydning, når sådanne produkter ikke har oprindelsesstatus.5. Stk. 1-4 finder kun anvendelse på materialer af den art, som overenskomsten gælder for. Desuden er de ikke til hinder for anvendelsen af en eksportrestitutionsordning, der gælder for udførsel af landbrugsprodukter i henhold til overenskomstens bestemmelser.AFSNIT V BEVIS FOR OPRINDELSE Artikel 16 Almindelige betingelser1. Produkter med oprindelsesstatus er ved indførsel i Fællesskabet eller Schweiz omfattet af de fordele, der er fastsat i overenskomsten, såfremt der forelægges enten:a) et varecertifikat EUR.1, hvortil modellen findes i bilag III, ellerb) i de i artikel 21, stk. 1, fastsatte tilfælde en erklæring, hvortil teksten findes i bilag IV, og som afgives af eksportøren på en faktura, følgeseddel eller ethvert andet handelsdokument, som beskriver de pågældende produkter tilstrækkelig detaljeret til, at de kan identificeres (i det følgende benævnt »fakturaerklæring«).2. Uanset stk. 1 er produkter med oprindelsesstatus i den i denne protokol fastlagte betydning i de i artikel 26 omhandlede tilfælde omfattet af fordelene i denne aftale, uden at der