text: for indfoerselslandets toldmyndigheder forelaegges et varecertifikat EUR.1, som er udstedt efterfoelgende af de kompetente myndigheder i udfoerselslandet, samt dokumentation for direkte transport.BILAG I Noter ForordDisse noter finder ligeledes om fornoedent anvendelse paa alle varer, der er fremstillet ved anvendelse af materialer uden oprindelsesstatus, selv naar disse ikke har undergaaet de saerlige aendringer, der er naevnt i listen i bilag II, og blot er undergivet reglen for positionsskifte i artikel 5, stk. 1.Note 11.1 I de to foerste kolonner paa listen beskrives den fremstillede vare. I foerste kolonne angives position eller kapitel i det harmoniserede system, og i anden kolonne angives varebeskrivelsen i den bestemte position eller det bestemte kapitel i dette system. For hver angivelse i det to foerste kolonner er en regel specificeret i kolonne 3. Naar der i nogle tilfaelde staar et »ex« foer angivelsen i foerste kolonne, betyder det, at reglen i kolonne 3 kun finder anvendelse paa den del af den paagaeldende position eller det paagaeldende kapitel, som er anfoert i kolonne 2.1.2 Naar flere positioner er grupperet i kolonne 1, eller et kapitel er angivet, og varebeskrivelsen i kolonne 2 derfor er angivet generelt, finder den tilsvarende regel i kolonne 3 anvendelse paa alle varer, der i henhold til det harmoniserede system tariferes under positioner i kapitlet eller under en af de positioner, der er grupperet i kolonne 1.1.3 Naar der er forskellige regler i listen for forskellige varer inden for en position, indeholder hver »indrykning« beskrivelsen af den del af positionen, der er omfattet af den tilsvarende regel i kolonne 3.Note 22.1 Ved »fremstilling« forstaas alle former for bearbejdning eller forarbejdning, herunder ogsaa »samling« eller specifikke processer, jf. dog note 3.5.2.2 Ved »materialer« forstaas alle former for »bestanddele«, »raastoffer«, »komponenter« eller »dele« osv., der er anvendt i fremstillingen af varen.2.3 Ved »vare« forstaas den vare, der fremstilles, ogsaa naar den senere er bestemt til anvendelse i en anden fremstillingsproces.2.4 Udtrykket »produkter« daekker baade materialer og varer.Note 33.1 I tilfaelde, hvor positioner ikke er paa listen eller dele af den position ikke er paa listen, finder den i artikel 5, stk. 1, anfoerte regel om positionsskifte anvendelse. Naar en positionsskiftebetingelse finder anvendelse paa en vare, der er anfoert paa listen, er den indeholdt i reglen i kolonne 3.3.2 Den bearbejdning eller forarbejdning, der er noedvendig i henhold til en regel i kolonne 3, skal kun foretages i forbindelse med de anvendte materialer, der ikke har oprindelsesstatus. Begraensningerne ifoelge en regel i kolonne 3 finder paa samme maade kun anvendelse paa anvendte materialer, der ikke har oprindelsesstatus.3.3 Saafremt en regel angiver »fremstilling paa basis af alle materialer«, kan ogsaa materialer, der henhoerer under samme position som varen, anvendes, jf. dog eventuelle specifikke begraensninger, som ogsaa kan vaere indeholdt i reglen. Ved »fremstilling paa basis af alle materialer, herunder andre materialer, der henhoerer under pos. . . .«, forstaas imidlertid, at kun materialer, der tariferes under samme position som varen med en anden beskrivelse end varebeskrivelsen i kolonne 2 paa listen, kan anvendes.3.4 Naar en vare, der


text: er fremstillet af materialer uden oprindelsesstatus, som har faaet oprindelsesstatus ved fremstillingen i henhold til reglen om positionsskifte eller dens egen listeregel, anvendes som materiale i fremstillingen af en anden vare, finder den regel, der gaelder for den vare, i hvilken den er indarbejdet, ikke anvendelse paa den paagaeldende vare.F.eks.:En maskine, der henhoerer under pos. 8407, for hvilken det i reglen hedder, at vaerdien af anvendte materialer uden oprindelsesstatus ikke maa overstige 40 % af prisen ab fabrik, fremstilles af »andet legeret staal groft tildannet ved smedning«, der henhoerer under pos. 7224.Hvis smedningen er foretaget i det paagaeldende land paa grundlag af en barre uden oprindelsesstatus, har smedningen allerede faaet oprindelsesstatus i henhold til reglen for pos. ex 7224 paa listen. Den betragtes saa som en vare med oprindelsesstatus ved beregningen af vaerdien af maskinen, uanset om den er fremstillet paa den samme fabrik eller paa en anden. Der tages saaledes ikke hensyn til vaerdien af barren uden oprindelsesstatus, naar vaerdien af de anvendte materialer uden oprindelsesstatus laegges sammen.3.5 Selv om reglen om positionsskifte eller reglen i listen er overholdt, har en vare ikke oprindelsesstatus, naar den foretagne bearbejdning eller forarbejdning taget som helhed er utilstraekkellig i den i artikel 5, stk. 3, naevnte forstand.3.6 Den kvalificerende enhed for anvendelse af oprindelsesreglerne er den vare, der anses for at vaere basisenheden ved tarifering i det harmoniserede systems nomenklatur. I forbindelse med saet af varer, der tariferes efter Almindelige tariferingsbestemmelser punkt 3 vedroerende fortolkningen af det harmoniserede system, bestemmes den kvalificerende enhed i forhold til hver enkelt del af saettet; dette gaelder ogsaa for saet henhoerende under pos. 6308, 8206 og 9605.Heraf foelger at:- naar en vare, der bestaar af en gruppe eller samling af artikler, tariferes i henhold til det harmoniserede system under en og samme position, udgoer helheden den kvalificerende enhed- naar en sending bestaar af et antal identiske varer, der tariferes under samme position i det harmoniserede system, behandles hver vare for sig ved anvendelsen af oprindelsesreglerne- naar emballagen i henhold til Almindelige tariferingsbestemmelser punkt 5 vedroerende fortolkningen af det harmoniserede system er indbefattet i produktet med hensyn til tariferingen, boer dette ogsaa vaere tilfaeldet ved bestemmelsen af oprindelsen.Note 44.1 Reglen i listen er den mindstebearbejdning eller -forarbejdning, der er noedvendig, og yderligere bearbejdning eller forarbejdning giver ogsaa oprindelsesstatus; omvendt kan en mindre grad af bearbejdning eller forarbejdning ikke give oprindelsesstatus. Naar et materiale uden oprindelsesstatus ifoelge en regel kan anvendes paa et vist fremstillingstrin, er det tilladt at anvende saadant materiale paa et tidligere stadium i fremstillingen, og anvendelse af saadant materiale paa et senere stadium er ikke tilladt.4.2 Naar det i en regel paa listen specificeres, at en vare kan fremstilles af mere end et materiale, betyder det, at hvilket som helst eller flere af materialerne kan anvendes. Det kraeves ikke, at alle materialer anvendes.F.eks.:I reglen for vaevede stoffer hedder det, at naturlige fibre kan anvendes, og at bl.a. kemikalier ogsaa kan anvendes. Dette betyder ikke, at begge materialer skal anvendes, men at et af dem

type: contracts

jurisdiction: EU


text: eller begge maa anvendes.Naar en begraensning gaelder for et materiale, og andre begraensninger gaelder for alle materialer i samme regel, finder de imidlertid kun anvendelse paa de materialer, der faktisk anvendes.F.eks.:I reglen for symaskiner hedder det, at den anvendte traadspaendingsmekanisme skal have oprindelsesstatus, og at den anvendte zig-zag-synings-mekanisme ogsaa skal have oprindelsesstatus; disse to begraensninger gaelder kun, naar de paagaeldende mekanismer faktisk indsaettes i symaskinen.4.3 Naar det i en regel i listen hedder, at en vare skal vaere fremstillet af et bestemt materiale, forhindrer betingelsen ikke, at der anvendes andre materialer, som paa grund af deres art ikke kan opfylde reglen.F.eks.:Reglen for pos. 1904, hvorefter anvendelse af korn og varer deraf uden oprindelsesstatus helt specifikt er udelukket, er ikke til hinder for, at der anvendes mineralsalte, kemiske og andre tilsaetningsstoffer, som ikke er fremstillet af korn.F.eks.:Naar en artikel er fremstillet af fiberdug, og det kun er tilladt at anvende garn uden oprindelsesstatus til fremstilling af den slags varer, er det ikke muligt at starte med fiberdug, selv om fiberdug normalt ikke kan fremstilles af garn. I saadanne tilfaelde vil udgangsmaterialet normalt skulle vaere stadiet inden garnet, dvs. fiberstadiet.Se ogsaa note 7.3 i forbindelse med tekstilvarer.4.4 Naar der i en regel i listen angives to eller flere procenter som maksimalvaerdien af materialer uden oprindelsesstatus, der kan anvendes, maa disse procenter ikke laegges sammen. Maksimalvaerdien af alle de anvendte materialer uden oprindelsesstatus maa aldrig vaere hoejere end den hoejeste af de angivne procenter. Endvidere maa de enkelte procenter ikke overskrides i forhold til de bestemte materialer, de gaelder for.Note 55.1 »Naturlige fibre« anvendes i listen for alle andre fibre end regenerede og syntetiske fibre og er begraenset til stadiet inden spinding foretages, herunder ogsaa affald, og medmindre andet er angivet, omfatter »naturlige fibre« ogsaa fibre, der er kartede, kaemmede eller paa anden maade beredt, men ikke spundet.5.2 »Naturlige fibre« omfatter ogsaa hestehaar henhoerende under pos. 0503 og natursilke henhoerende under pos. 5002 og 5003, saavel som uld og fine eller grove dyrehaar under pos. 5101, 5102, 5103, 5104 og 5105, bomuld under pos. 5201, 5202 og 5203 og andre vegetabilske fibre under pos. 5301, 5302, 5303, 5304 og 5305.5.3 »Spindeoploesninger«, »kemikalier« og »materialer til papirfremstilling« anvendes i listen til beskrivelse af materialer, der ikke tariferes i kapitel 50 til 63, som kan anvendes til fremstilling af regenerede eller syntetiske fibre eller papirfibre eller -garn.5.4 »Korte kemofibre« anvendes i listen for syntetiske eller regenerede baand (tow), korte fibre eller affald henhoerende under pos. 5501, 5502, 5503, 5504, 5505, 5506 og 5507.Note 66.1 For saa vidt angaar varer tariferet under de positioner i listen, i hvilke der er henvist til denne indledende note, finder betingelserne i kolonne 3 ikke anvendelse paa basistekstilmaterialer, der er anvendt til fremstilling af dem, og som sammenlagt udgoer 10 % eller derunder af den samlede vaegt af alle anvendte basistekstilmaterialer (jf. ogsaa note 6.3 og 6.4).6.2 Denne tolerancemargen kan imidlertid kun anvendes paa blandede varer, der er fremstillet af to eller flere basistekstilmaterialer, uanset deres andel af varen.Foelgende materialer


text: er basistekstilmaterialer:- natursilke- uld- grove dyrehaar- fine dyrehaar- hestehaar- bomuld- materialer til papirfremstilling og papir- hoer- hamp- jute og andre bastfibre- sisal og andre agavefibre- kokos, abaca, ramie og andre vegetabilske tekstilfibre- endeloese syntetiske fibre- endeloese regenererede fibre- korte syntetiske fibre- korte regenererede fibreF.eks.:Garn under pos. 5205, der er fremstillet af bomuldsfibre henhoerende under pos. 5203 og korte syntetiske fibre henhoerende under pos. 5506, er blandet garn. Derfor kan korte syntetiske fibre, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af kemikalier eller spindeoploesninger), anvendes med op til 10 vaegtprocent af garnet.F.eks.:Vaevet stof under pos. 5112, der er fremstillet af uldgarn henhoerende under pos. 5107 og garn af korte syntetiske fibre henhoerende under pos. 5509, er et blandet stof. Derfor kan enten garn af syntetiske fibre, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af kemikalier eller spindeoploesninger), eller uldgarn, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af naturlige fibre, ikke kartede eller kaemmede eller paa anden maade beredt til spinding), eller en kombination af disse to garntyper anvendes med op til 10 vaegtprocent af stoffet.F.eks.:Tuftet tekstilstof under pos. 5802, der er fremstillet af bomuldsgarn henhoerende under pos. 5205 og bomuldsstof henhoerende under pos. 5210, er kun en blandet vare, naar bomuldsstoffet i sig selv er et blandet stof, fremstillet af garner, der tariferes under to saerskilte positioner, eller naar de anvendte bomuldsgarner selv er blandinger.F.eks.:Der er klart tale om to saerskilte basistekstilmaterialer, naar det paagaeldende tuftede tekstilstof er fremstillet af bomuldsgarn henhoerende under pos. 5205 og stof af syntetiske fibre henhoerende under pos. 5407, og det tuftede tekstilstof er derfor en blandet vare.F.eks.:Et tuftet taeppe, der er fremstillet af garn af regenererede fibre og bomuldsgarn og med en bagbeklaedning af jute, er en blandet vare, fordi der er anvendt tre basistekstilmaterialer. Saaledes kan materialer uden oprindelsesstatus, der indgaar paa et senere stadium i fremstillingen, end reglen tillader det, anvendes, forudsat at den samlede vaegt ikke overstiger 10 % af vaegten af taeppets tekstilmaterialer. Saaledes kan baade jutebagbeklaedningen og/eller garnet af regenererede fibre indfoeres paa dette fremstillingsstadium, forudsat at vaegtbetingelserne er opfyldt.6.3 For stoffer, hvori der indgaar »garn fremstillet af polyurethan opdelt af fleksible polyestersegmenter, ogsaa overspundet«, er tolerancen 20 % med hensyn til dette garn.6.4 For stoffer, hvori der indgaar strimler bestaaende af en kerne af aluminiumfolie eller en kerne af plastfolie, ogsaa beklaedt med aluminiumspulver, af bredde paa 5 mm og derunder, der ved hjaelp af et klaebemiddel er anbragt mellem to lag plastfolie, er tolerancen 30 % med hensyn til denne strimmel.Note 77.1 For de tekstilvarer, der er markeret i listen med en fodnote med henvisning til denne indledende note, kan tekstilmaterialer med undtagelse af for og mellemfor, som ikke opfylder reglen i listen i kolonne 3 for den fremstillede vare, anvendes, forudsat at de er tariferet under en anden position end varen, og at deres vaerdi ikke overstiger 8 % af prisen ab fabrik for varen.7.2 Besaetningsartikler og tilbehoer, der ikke er af tekstilmateriale, eller andre anvendte materialer, som indeholder tekstilmateriale, skal ikke opfylde betingelserne i kolonne 3,


text: selv om de ikke falder inden for anvendelsesomraadet for note 4.3.7.3 I overensstemmelse med note 4.3 kan besaetningsartikler og tilbehoer uden oprindelsesstatus, der ikke er fremstillet af tekstilmateriale, eller andre varer uden oprindelsesstatus, som ikke indeholder tekstilmaterialer, dog anvendes frit, naar de ikke kan fremstilles af de i kolonne 3 anfoerte materialer.F.eks.:Hedder det i en regel i listen, at der skal anvendes garn til en bestemt tekstilvare saasom en bluse, forhindrer dette ikke, at der kan anvendes metalgenstande som f.eks. knapper, fordi de ikke kan fremstilles af tekstilmaterialer.7.4 Naar der gaelder en procentregel, skal der tages hensyn til vaerdien af besaetningsartikler og tilbehoer ved beregningen af vaerdien af de medgaaede materialer, som ikke har oprindelsesstatus.BILAG II >TABELPOSITION>BILAG III VARECERTIFIKAT EUR.1 1. Varecertifikat EUR.1 skal udfaerdiges paa den formular, der er vist i dette bilag. Formularen trykkes paa et eller flere af de sprog, hvorpaa aftalen er affattet. Certifikatet udfaerdiges paa et af disse sprog og i overensstemmelse med udfoerelseslandets interne retsforskrifter. Hvis det udfyldes i haanden, skal det goeres med blaek og blokbogstaver.2. Certifikatets format er 210 mm × 297 mm, idet en maksimal afvigelse paa minus 5 mm og plus 8 mm i laengden kan tillades. Der skal anvendes hvidt, traefrit, skrivefast papir med en vaegt paa mindst 25 g pr. m2. Det skal forsynes med groent guillocheret bundtryk, som goer al forfalskning ved hjaelp af mekaniske eller kemiske midler synlig.3. De kompetente myndigheder i Faellesskabets medlemsstater og Den Slovakiske Republik kan forbeholde sig ret til selv at trykke certifikaterne eller overlade trykningen til trykkerier, som de har godkendt. I sidstnaevnte tilfaelde skal hvert certifikat forsynes med en henvisning til godkendelsen. Hvert certifikat skal vaere forsynet med trykkeriets navn og adresse eller et maerke, som goer det muligt af identificere dette. Det skal endvidere forsynes med et paatrykt eller paa anden maade anfoert loebenummer, der tjener til identifikation.VARECERTIFIKAT>START GRAFIK>1. Eksportoer (navn, fuldstaendig adresse, land)3. Modtager (navn, fuldstaendig adresse, land) (udfyldning ikke obligatorisk)EUR.1 Nr. A 000.000Laes noterne paa bagsiden, foer certifikatet udfyldes2. Varecertifikat til anvendelse i den praeferentielle samhandel mellem..........og..........(angiv paagaeldende lande, landegrupper eller territorier)4. Land, landegruppe eller territorium, hvor varerne har oprindelse5. Bestemmelsesland, -landegruppe eller -territorium6. Oplysninger vedroerende transporten (udfyldning ikke obligatorisk)7. Bemaerkninger8. Loebenummer; kollienes maerke, nummer, antal og art (1), varebeskrivelse9. Brutto-vaegt (kg)eller andetmaal(l, m3, mv.)10. Fakturaer(udfyld-ning ikkeobliga-torisk)11. TOLDVAESENETS PAATEGNINGERRigtig og bekraeftet erklaeringUdfoerselsdokument (2)Formular .......... nr. ....................Dato ..........Toldkammer ..........Udstedelsesland eller territorium .............................. , den .................................Stempel12. EKSPORTOERENS ERKLAERINGJeg, undertegnede, erklaerer, at de ovenfor anfoerte varer opfylder betingelserne for at opnaa dette certifikat........... , den ................................................(Underskrift)..........(Underskrift)(1) Anfoer »styrtgods« eller antallet af vareenheder, saafremt varerne ikke er emballeret.(2) Skal kun udfyldes, hvis udfoerselslandets eller -territoriets interne regler kraever det.13. ANMODNING OM UNDERSOEGELSE; fremsendes til:14. RESULTAT AF UNDERSOEGELSENUndersoegelsen har vist, at (1)Odette certifikat er udstedt af det angivne toldkammer, og at angivelserne i det er rigtige.Odette certifikat ikke opfylder de stillede krav med hensyn til aegthed og rigtighed (se vedfoejede bemaerkninger)Der anmodes herved om undersoegelse af dette certifikat med hensyn til aegtheden og rigtigheden.......... , den ........................................... , den ..................................StempelStempel..........(Underskrift)..........(Underskrift)(1) Der saettes


text: kryds ved det gaeldende.NOTER1. Certifikatet maa ikke indeholde raderinger eller overskrivninger. AEndringer skal foretages ved overstregning af de fejlagtige oplysninger, og i givet fald, ved tilfoejelse af de oenskede oplysninger. Enhver saaledes foretaget aendring skal bekraeftes af den, der har udstedt certifikatet, og paategnes af toldmyndighederne.2. Alle poster i certifikatet skal anfoeres uden mellemrum mellem de enkelte poster, og foran hver post skal anfoeres et loebenummer. Umiddelbart under den sidste post traekkes en vandret afslutningsstreg. Ikke udfyldte felter skal ved overstregning goeres uanvendelige for tilfoejelser.3. Varerne anfoeres med deres saedvanlige handelsbetegnelse og saa udfoerligt, at de kan identificeres.>SLUT GRAFIK>ANMODNING OM VARECERTIFIKAT>START GRAFIK>1. Eksportoer (navn, fuldstaendig adresse, land)3. Modtager (navn, fuldstaendig adresse, land) (udfyldning ikke obligatorisk)EUR.1 Nr. A 000.000Laes noterne paa bagsiden, foer certifikatet udfyldes2. Anmodning om certifikat til anvendelse i den praeferentiellesamhandel mellem..........og..........(angiv paagaeldende lande, landegrupper eller territorier)4. Land, landegruppe eller territorium, hvor varerne har oprindelse5. Bestemmelsesland, -landegruppe eller-territorium6. Oplysninger vedroerende transporten (udfyldning ikke obligatorisk)7. Bemaerkninger8. Loebenummer; kollienes maerke, nummer, antal og art (1), varebeskrivelse9. Brutto-vaegt (kg)eller andet maal(l, m3, mv.)10. Fakturaer(udfyldning ikkeobligatorisk)(1) Anfoer »styrtgods« eller aftallet af varrenheder, saafremt varerne ikke er emballeret.EKSPORTOERENS ERKLAERINGJeg, undertegnede eksportoer af de paa forsiden beskrevne varer,ERKLAERER, at varerne opfylder de betingelser, der er fastsat for udstedelse af dette certifikat;BESKRIVER de omstaendigheder, der har gjort det muligt for varerne at opfylde disse betingelser:........................................FREMLAEGGER foelgende dokumentation (1):........................................FORPLIGTER MIG til paa de kompetente myndigheders forlangende at fremlaegge enhver yderligere dokumentation, som disse maatte finde noedvendig for udstedelse af dette certifikat samt til i paakommende tilfaelde at indvilge i enhver undersoegelse ved de naevnte myndigheders foranstaltning af min bogfoering og af fremstillingsforholdene for ovennaevnte varer;ANMODER om udstedelse af varecertifikat for disse varer........... ,den ....................(Underskrift)(1) For eksempel: indfoerselsdokumenter, varecertifikater, fakturaer, erklaeringer fra producenten mv., vedroerende de anvendte materialer eller varer, der reeksporteres i uforarbejdet stand.>SLUT GRAFIK>BILAG IV CERTIFIKAT EUR.2 1. Certifikat EUR.2 skal udfaerdiges paa den formular, der er vist i dette bilag. Formularen trykkes paa et eller flere af de sprog, hvorpaa aftalen er affattet. Certifikatet udfaerdiges paa et af disse sprog og i overensstemmelse med udfoerselslandets interne retsforskrifter. Hvis det udfyldes i haanden, skal det goeres med blaek og blokbogstaver.2. Certifikatets format 210 mm × 148 mm, idet en maksimal afvigelse paa minus 5 mm og plus 8 mm i laengden kan tillades. Der skal anvendes skal hvidt, traefrit, skrivefast papir med en vaegt paa mindst 64 g pr. m2.3. De kompetente myndigheder i Faellesskabets medlemsstater og Den Slovakiske Republik kan forbeholde sig ret til at trykke certifikaterne eller overlade trykningen til trykkerier, som de har godkendt. I sidstnaevnte tilfaelde skal hvert certifikat forsynes med en henvisning til godkendelsen. Hvert certifikat skal forsynes med trykkeriets navn og adresse eller et maerke, som goer det muligt at identificere dette. Det skal endvidere forsynes med et paatrykt eller paa anden maade anfoert loebenummer, der tjener til identifikation.>START GRAFIK>CERTIFIKAT EUR.2 Nr.1Certifikat til anvendelse i den praeferentielle samhandelmellem .......... og ............................. (1)2Eksportoer (navn, fuldstaendig adresse, land)3Eksportoerens erklaeringUndertegnede eksportoer af de nedenfor anfoerte varer erklaerer, at varerne opfylder betingelserne for udstedelsen


text: af dette certifikat, og at de har opnaaet oprindelsesstatus i henhold til bestemmelserne for den i rubrik 1 omhandlede samhandel.4Modtager (navn, fuldstaendig adresse, land)5Sted og dato6Eksportoerens underskrift7Bemaerkninger (2)8Oprindelsesland (3)9Bestemmelsesland (4)10Bruttomasse (kg)11Maerker og numre paa forsendelsen samt varebeskrivelse12De ansvarlige toldmyndigheder i udfoerselslandet (4), som varetager den efterfoelgende kontrol af eksportoerens erklaering(1) Anfoer paagaeldende lande, grupper af lande eller territorier.(2) Anfoer eventuelle undersoegelser, der allerede maatte vaere udfoert af de kompetente myndigheder.(3) Ved oprindelsesland forstaas det land, den gruppe af lande eller det territorium, hvor varerne har oprindelse.(4) Ved land forstaas et land, en gruppe af lande eller et territorium.(FORSIDE)Laes omhyggeligt vejledningen paa bagsiden, foer certifikatet udfyldes.13Anmodning om undersoegelse14Resultat af undersoegelsenDer anmodes herved om undersoegelse af aegtheden af eksportoerens erklaering paa forsiden af dette certifikat (*)Undersoegelsen har vist at (1):Oangivelserne i dette certifikat er rigtigeOdette certifikat ikke opfylder de stillede krav med hensyn til aegthed og rigtighed (se vedfoejede bemaerkninger)..........., den ..........Stempel19 ...................., den ..........Stempel19 ....................(Underskrift)..........(Underskrift)(1) Saet kryds ved det gaeldende.(*) Efterfoelgende undersoegelse af EUR.2 certifikaterne foretages ved stikproever, eller naar toldmyndighederne i indfoerselslandet naerer begrundet tvivl med hensyn til aegtheden og rigtigheden af oplysningerne om den paagaeldende vares oprindelse.Vejledning i udfyldelse af certifikat EUR.21. Certifikat EUR.2 kan kun udstedes for varer, som i udfoerselslandet opfylder betingelserne i henhold til bestemmelserne for den i rubrik 1 omhandlede samhandel. Disse bestemmelser maa noeje gennemgaas, foer certifikatet udfyldes.2. I tilfaelde af forsendelse som postpakke vedhaefter eksportoeren certifikatet til adressekortet; i tilfaelde af forsendelse som brevpost skal eksportoeren indlaegge certifikatet i forsendelsen. Desuden anfoerer han betegnelsen »EUR.2« fulgt af certifikatets loebenummer enten paa den groenne C1-etikette eller paa tolddeklarationen C2/CP3.3. Disse forskrifter fritager ikke eksportoeren for at opfylde andre formaliteter, der maatte kraeves opfyldt i henhold til told- eller post-bestemmelserne.4. Anvendelsen af dette certifikat forpligtiger eksportoeren til paa de kompetente myndigheders forlangende at fremlaegge enhver yderligere dokumentation, som disse maatte finde noedvendig, samt til at indvillige i enhver undersoegelse ved de naevnte myndigheders foranstaltning af hans bogfoering og af fremstillingsforholdene for de i rubrik 11 i certifikatet beskrevne varer.(BAGSIDE)>SLUT GRAFIK>BILAG V Det importstempelaftryk, der er naevnt i artikel 16, stk. 3, litra b)>START GRAFIK>JHH30 mmHHjJHH30 mmHHj(1)EUR.1(2)(1) Udfoerselslandets kendingsbogstaver eller vaabenmaerke.(2) Saadanne oplysninger, som er noedvendige for identificeringen af den autoriserede eksportoer.>SLUT GRAFIK>BILAG VI >TABELPOSITION>PROTOKOL Nr. 8 om Den Slovakiske Republik som efterfoelgerstat, hvad angaar brevvekslingerne mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik om transit og landtransportinfrastruktur Den Slovakiske Republik og Faellesskabet er -ud fra foelgende betragtninger:Ved undertegnelsen den 16. december 1991 af Europaaftalen og interimsaftalen mellem De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side blev der undertegnet brevvekslinger mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side i den form, der er knyttet som bilag hertil;disse brevvekslinger blev aendret ved brevvekslinger undertegnet den 19. februar 1992 mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side,


text: som er knyttet som bilag hertil;Den Slovakiske Republik erklaerede i en skrivelse af 15. december 1992 til formanden for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, at den ville overtage alle forpligtelser, der fulgte af aftalerne mellem Tjekkoslovakiet og De Europaeiske Faellesskaber;Den Slovakiske Republik er fra den 1. januar 1993 efterfoelgerstat til Tjekkoslovakiet;Den Slovakiske Republik forpligter sig til ikke at forringe vilkaarene for landtransit i forhold til situationen i Tjekkoslovakiet i henhold til ovennaevnte brevveksling -blevet enige om foelgende:Artikel 1 Faellesskabet paa den ene side og Den Slovakiske Republik paa den anden side overtager alle rettigheder og forpligtelser for Faellesskabet paa den ene side og det tidligere Tjekkoslovakiet paa den anden side, som foelger af ovennaevnte brevveksling.Artikel 2 Den Slovakiske Republik forpligter sig til at indroemme det antal tilladelser, der er fastsat i ovennaevnte brevveksling og transit. Tilladelserne er (fra 1994) alene gyldige paa Den Slovakiske Republiks omraade. Den Slovakiske Republik udsteder loebende en tilladelse til enhver, som er indehaver af en tilladelse udstedt af Den Slovakiske Republik i henhold til ovennaevnte brevveksling inden for det maksimale antal, der er fastsat i ovennaevnte brevveksling.Artikel 3 Beloebet af de administrative omkostninger, afgifter og andre eventuelle gebyrer i forbindelse med en afgiftspligtig tilladelse i henhold til ovennaevnte brevveksling maa hoejst udgoere 9 250 slovakiske kroner.Artikel 4 Den Slovakiske Republik erklaerer, at det med henblik paa ikke at skabe ringere vilkaar for transit end dem, der er omhandlet i ovennaevnte brevveksling, for EF-transportvirksomheder vil traeffe alle noedvendige forholdsregler til at hindre unoedvendig ventetid for EF-transportvirksomheder i forbindelse med kontrol ved graensen mellem Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik.BILAG I Brevveksling mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik om transit A. Brev fra TjekkoslovakietHr. . . .,Under forhandlingerne om Europaaftalen mellem Faellesskabet og dets medlemsstater og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik blev der opnaaet foelgende aftale:1. Parterne i Europaaftalen traeffer ikke nogen foranstaltninger, som vil kunne foere til en negativ paavirkning af den situation, der foelger af anvendelsen af de eksisterende bilaterale aftaler mellem Faellesskabets medlemsstater og Tjekkoslovakiet.2. Specielt som led i en global loesning paa transitproblemerne ved transit gennem Tjekkoslovakiet, indroemmer Tjekkoslovakiet herved for de medlemsstater i Faellesskabet, der er mest direkte beroert, yderligere 2 000 afgiftspligtige tilladelser i 1991 ud over den eksisterende kvote, som er blevet indroemmet i henhold til de bilaterale aftaler for 1991. Desuden indroemmer Tjekkoslovakiet i 1992, 1993 og 1994 ud over den eksisterende kvote, der er blevet indroemmet forud herfor i overensstemmelse med de bilaterale aftaler for 1991, inklusive de foernaevnte 2 000 tilladelser, tilladelser paa foelgende maade:>TABELPOSITION>Tilladelser til kombineret transport skal anvendes af lastvogne, der koerer igennem tjekkoslovakisk territorium ad tjekkoslovakiske jernbaner i form af »rullende veje«, paa betingelse af at omkostninger og tidsforbrug i forbindelse med denne transportform kan sammenlignes med omkostninger og tidsforbrug i forbindelse med transit ad landevej med afgifter. For de antal tilladelser, for hvilke disse betingelser ikke kan opfyldes, stiller Tjekkoslovakiet afgiftspligtige transittilladelser til raadighed. Alle ovennaevnte transittilladelser er tur/retur-tilladelser.I 1995 og derefter indtil ikrafttraedelsen af


text: en bilateral transportaftale mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet oeger Tjekkoslovakiet antallet af ikke-afgiftspligtige og afgiftspligtige licenser samt licenser til kombineret transport med samme satser som i 1994.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af regeringen for Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative RepublikB. Brev fra FaellesskabetHr. . . .,Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd:»Under forhandlingerne om Europaaftalen mellem Faellesskabet og dets medlemsstater og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik blev der opnaaet foelgende aftale:1. Parterne i Europaaftalen traeffer ikke nogen foranstaltninger, som vil kunne foere til en negativ paavirkning af den situation, der foelger af anvendelsen af de eksisterende bilaterale aftaler mellem Faellesskabets medlemsstater og Tjekkoslovakiet.2. Specielt som led i en global loesning paa transitproblemerne ved transit gennem Tjekkoslovakiet, indroemmer Tjekkoslovakiet herved for de medlemsstater i Faellesskabet, der er mest direkte beroert, yderligere 2 000 afgiftspligtige tilladelser i 1991 ud over den eksisterende kvote, som er blevet indroemmet i henhold til de bilaterale aftaler for 1991. Desuden indroemmer Tjekkoslovakiet i 1992, 1993 og 1994 ud over den eksisterende kvote, der er blevet indroemmet forud herfor i overensstemmelse med de bilaterale aftaler for 1991, inklusive de foernaevnte 2 000 tilladelser, tilladelser paa foelgende maade:>TABELPOSITION>Tilladelser til kombineret transport skal anvendes af lastvogne, der koerer igennem tjekkoslovakisk territorium ad tjekkoslovakiske jernbaner i form af `rullende veje`, paa betingelse af at omkostninger og tidsforbrug i forbindelse med denne transportform kan sammenlignes med omkostninger og tidsforbrug i forbindelse med transit ad landevej med afgifter. For de antal tilladelser, for hvilke disse betingelser ikke kan opfyldes, stiller Tjekkoslovakiet afgiftspligtige transittilladelser til raadighed. Alle ovennaevnte transittilladelser er tur/retur-tilladelser.I 1995 og derefter indtil ikrafttraedelsen af en bilateral transportaftale mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet oeger Tjekkoslovakiet antallet af ikke-afgiftspligtige og afgiftspligtige licenser samt licenser til kombineret transport med samme satser som i 1994.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.«Jeg kan hermed over for Dem bekraefte, at Det Europaeiske Faellesskab er indforstaaet med indholdet af den paagaeldende skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af Raadet for De Europaeiske FaellesskaberBrevveksling mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Slovakiske Republik om landtransportinfrastruktur A. Brev fra FaellesskabetHr. . . .,Jeg har den aere over for Dem at bekraefte Faellesskabets holdning, som den kom til udtryk under forhandlingerne mellem Faellesskabet og dets medlemsstater og Den Slovakiske Republik om Europaaftalen, nemlig at Faellesskabet paa grundlag af de i aftalen fastsatte finansielle mekanismer om fornoedent stiller finansieringsmidler til raadighed til forbedring af landtransportinfrastruktur, herunder kombineret transport.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at Den Slovakiske Republik er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af Raadet for De Europaeiske FaellesskaberB. Brev fra


text: Den Slovakiske RepublikHr. . . .,Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende indhold:»Jeg har den aere over for Dem at bekraefte Faellesskabets holdning, som den kom til udtryk under forhandlingerne mellem Faellesskabet og dets medlemsstater og Den Slovakiske Republik om Europaaftalen, nemlig at Faellesskabet paa grundlag af de i aftalen fastsatte finansielle mekanismer om fornoedent stiller finansieringsmidler til raadighed til forbedring af landtransportinfrastruktur, herunder kombineret transport.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at Den Slovakiske Republik er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.«Jeg kan hermed over for Dem bekraefte, at min regering er indforstaaet med indholdet af den paagaeldende skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af Den Slovakiske Republiks regeringBILAG II AFTALE i form af brevveksling om aendring af brevvekslingen mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om transit undertegnet i Bruxelles den 16. december 1991 A. Brev fra FaellesskabetHr. . . .,Samtidig med undertegnelsen den 16. december 1991 af Europaaftalen mellem De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side og af interimsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (»Faellesskabet«) og Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side om handel og handelsanliggender blev der undertegnet en aftale i form af brevveksling mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om transit. Europaaftalen er endnu ikke traadt i kraft. Interimsaftalen traadte i kraft den 1. marts 1992.Siden undertegnelsen af brevvekslingen har Tjekkoslovakiet haevet gebyret for afgiftspligtige tilladelser. Denne beslutning har konsekvenser for de arrangementer, der blev aftalt i december vedroerende transit, og parterne finder det noedvendigt ved hjaelp af denne brevveksling at naa til en aftale om aendring af de relevante bestemmelser i den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, for at tage hensyn hertil.Jeg foreslaar derfor, at den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, aendres saaledes:I stk. 2 indsaettes foelgende punktum efter foerste punktum i foerste afsnit: »Gebyret pr. afgiftspligtig tilladelse et paa 18 500 tjekkoslovakiske kroner.«Der indsaettes foelgende afsnit efter andet afsnit i stk. 2: »Begge parter er enige om, at de, saafremt transitsituationen i det tidligere Jugoslavien ikke normaliseres, i faellesskab inden aarets udgang vil undersoege eventuelle aendringer af ovennaevnte arrangementer. Der kan ved faelles overenskomst mellem parterne foretages aendringer af ovennaevnte bestemmelser.«Saafremt Tjekkoslovakiet kan tiltraede det ovenfor anfoerte, skal jeg hermed foreslaa, at denne skrivelse sammen med Deres svar herpaa udgoer en aendring af brevvekslingen undertegnet den 16. december 1991.Denne aftale godkendes af parterne efter deres egne procedurer.Denne aftale traeder i kraft den foerste dag efter datoen for gennemfoerelsen af de i foregaaende afsnit naevnte procedurer. Den anvendes fra den 15. marts 1992.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil bekraefte, at Tjekkoslovakiets regering er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber>REFERENCE TIL EN FILM>B. Brev fra TjekkoslovakietHr. .


text: . .,Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd:»Samtidig med undertegnelsen den 16. december 1991 af Europaaftalen mellem De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side og af interimsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (`Faellesskabet`) og Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side om handel og handelsanliggender blev der undertegnet en aftale i form af brevveksling mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om transit. Europaaftalen er endnu ikke traadt i kraft. Interimsaftalen traadte i kraft den 1. marts 1992.Siden undertegnelsen af brevvekslingen har Tjekkoslovakiet haevet gebyret for afgiftspligtige tilladelser. Denne beslutning har konsekvenser for de arrangementer, der blev aftalt i december vedroerende transit, og parterne finder det noedvendigt ved hjaelp af denne brevveksling at naa til en aftale om aendring af de relevante bestemmelser i den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, for at tage hensyn hertil.Jeg foreslaar derfor, at den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, aendres saaledes:I stk. 2 indsaettes foelgende punktum efter foerste punktum i foerste afsnit: `Gebyret pr. afgiftspligtig tilladelse er paa 18 500 tjekkoslovakiske kroner.`Der indsaettes foelgende afsnit efter andet afsnit i stk. 2: `Begge parter er enige om, at de, saafremt transitsituationen i det tidligere Jugoslavien ikke normaliseres, i faellesskab inden aarets udgang vil undersoege eventuelle aendringer af ovennaevnte arrangementer. Der kan ved faelles overenskomst mellem parterne foretages aendringer af ovennaevnte bestemmelser.`Saafremt Tjekkoslovakiet kan tiltraede det ovenfor anfoerte, skal jeg hermed foreslaa, at denne skrivelse sammen med Deres svar herpaa udgoer en aendring af brevvekslingen undertegnet den 16. december 1991.Denne aftale godkendes af parterne efter deres egne procedurer.Denne aftale traeder i kraft den foerste dag efter datoen for gennemfoerelsen af de i foregaaende afsnit naevnte procedurer. Den anvendes fra den 15. marts 1992.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil bekraefte, at Tjekkoslovakiets regering er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.«Jeg skal hermed bekraefte, at Tjekkoslovakiets regering er indforstaaet med indholdet af den paagaeldende skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.For Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik>REFERENCE TIL EN FILM>AFTALE i form af brevveksling om udskiftning af brevvekslingen mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om landtransportinfrastruktur undertegnet i Bruxelles den 16. december 1991 A. Brev fra FaellesskabetHr. . . .,Samtidig med undertegnelsen den 16. december 1991 af interimsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (»Faellesskabet«) og Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side om handel og handelsanliggender blev der undertegnet en aftale i form af brevveksling mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om landtransportinfrastruktur. Interimsaftalen traadte i kraft den 1. marts 1992.Siden undertegnelsen af brevvekslingerne har Tjekkoslovakiet haevet gebyret for afgiftspligtige tilladelser. Denne beslutning har konsekvenser for de arrangementer, der blev aftalt i december vedroerende transit, og parterne finder det noedvendigt ved hjaelp af denne brevveksling at naa til en aftale om aendring af de


text: relevante bestemmelser i den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, for at tage hensyn hertil.Jeg foreslaar derfor, at den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, affattes saaledes:»Jeg har den aere over for Dem at bekraefte, at Faellesskabet har fuld forstaaelse for de infrastruktur- og miljoeproblemer, som Tjekkoslovakiet er udsat for paa transportomraadet, og det vil om fornoedent paa grundlag af de finansielle mekanismer stille finansieringsmidler til raadighed til forbedring af landtransportinfrastruktur, herunder kombineret transport.I denne sammenhaeng noterer jeg mig Tjekkoslovakiets redegoerelse for de hastende behov for finansieringsbistand til at saette landets landtransportinfrastruktur i stand til at imoedegaa den voksende transittrafik paa dets omraade.Parterne er enige om som led i den bestaaende handels- og samarbejdsaftale at soege mulige midler til at bidrage til saadanne infrastrukturforbedringer i Tjekkoslovakiet, med opmaerksomheden saerlig rettet mod graenseovergangssteder og tilgraensende omraader, kombineret transport, transitmotorveje, transport ad vandveje og miljoeaspekterne, uden at dette beroerer projektvurderingen efter de bestaaende procedurer.Parterne er tillige enige om snarest muligt at indlede droeftelser om eventuel finansiel bistand fra Faellesskabet.Tjekkoslovakiet vil overveje yderligere at nedsaette afgiftssatsen for de afgiftspligtige tilladelser for EF-transportvirksomheder i takt med ovennaevnte droeftelsers fremskriden.«Saafremt Tjekkoslovakiet kan tiltraede det overnfor anfoerte, skal jeg hermed foreslaa, at denne skrivelse sammen med Deres svar herpaa udgoer en aendring af brevvekslingen undertegnet den 16. december 1991.Denne aftale godkendes af parterne efter deres egne procedurer.Denne aftale traeder i kraft den foerste dag efter datoen for gennemfoerelsen af de i foregaaende afsnit naevnte procedurer. Den anvendes fra den 15. marts 1992.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil bekraefte, at Tjekkoslovakiets regering er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber>REFERENCE TIL EN FILM>B. Brev fra TjekkoslovakietHr. . . .,Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd:»Samtidig med undertegnelsen den 16. december 1991 af interimsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (`Faellesskabet`) og Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side om handel og handelsanliggender blev der undertegnet en aftale i form af brevveksling mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om landtransportinfrastruktur. Interimsaftalen traadte i kraft den 1. marts 1992.Siden undertegnelsen af brevvekslingerne har Tjekkoslovakiet haevet gebyret for afgiftspligtige tilladelser. Denne beslutning har konsekvenser for de arrangementer, der blev aftalt i december vedroerende transit, og parterne finder det noedvendigt ved hjaelp af denne brevveksling at naa til en aftale om aendring af de relevante bestemmelser i den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, for at tage hensyn hertil.Jeg forelaar derfor, at den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, affattes saaledes:`Jeg har den aere over for Dem at bekraefte, at Faellesskabet har fuld forstaaelse for de infrastruktur- og miljoeproblemer, som Tjekkoslovakiet er udsat for paa transportomraadet, og det vil om fornoedent paa grundlag af de finansielle mekanismer stille finansieringsmidler til raadighed til forbedring af landtransportinfrastruktur, herunder kombineret transport.I denne sammenhaeng noterer jeg mig Tjekkoslovakiets redegoerelse


text: for de hastende behov for finansieringsbistand til at saette landets landtransportinfrastruktur i stand til at imoedegaa den voksende transittrafik paa dets omraade.Parterne er enige om som led i den bestaaende handels- og samarbejdsaftale at soege mulige midler til at bidrage til saadanne infrastrukturforbedringer i Tjekkoslovakiet, med opmaerksomheden saerlig rettet mod graenseovergangssteder og tilgraensende omraader, kombineret transport, transitmotorveje, transport ad vandveje og miljoeaspekterne, uden at dette beroerer projektvurderingen efter de bestaaende procedurer.Parterne er tillige enige om snarest muligt at indlede droeftelser om eventuel finansiel bistand fra Faellesskabet.Tjekkoslovakiet vil overveje yderligere at nedsaette afgiftssatsen for de afgiftspligtige tilladelser for EF-transportvirksomheder i takt med ovennaevnte droeftelsers fremskriden.`Saafremt Tjekkoslovakiet kan tiltraede det ovenfor anfoerte, skal jeg hermed foreslaa, at denne skrivelse sammen med Deres svar herpaa udgoer en aendring af brevvekslingen undertegnet den 16. december 1991.Denne aftale godkendes af parterne efter deres egne procedurer.Denne aftale traeder i kraft den foerste dag efter datoen for gennemfoerelsen af de i foregaaende afsnit naevnte procedurer. Den anvendes fra den 15. marts 1992.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil bekraefte, at Tjekkoslovakiets regering er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.«Jeg kan hermed bekraefte, at Tjekkoslovakiets regering er indforstaaet med indholdet af den paagaeldende skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.For Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik>REFERENCE TIL EN FILM>AFTALE i form af brevveksling om udskiftning af brevvekslingen mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om landtransportinfrastruktur undertegnet i Bruxelles den 16. december 1991 A. Brev fra FaellesskabetHr. . . .,Samtidig med undertegnelsen den 16. december 1991 af Europaaftalen mellem Faellesskaberne og deres medlemsstater paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side blev der undertegnet en aftale i form af brevveksling mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om landtransportinfrastruktur. Europaaftalen er endnu ikke traadt i kraft.Siden undertegnelsen af brevvekslingen har Tjekkoslovakiet haevet gebyret for afgiftspligtige tilladelser. Denne beslutning har konsekvenser for de arrangementer, der blev aftalt i december verdroerende transit, og parterne findet det noedvendigt ved hjaelp af denne brevveksling at naa til en aftale om aendring af de relevante bestemmelser i den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, for at tage hensyn hertil.Jeg foreslaar derfor, at de brevvekslinger, der blev undertegnet den 16. december 1991, affattes saaledes:»Jeg har den aere over for Dem at bekraefte, at Faellesskabet har fuld forstaaelse for de infrastruktur- og miljoeproblemer, som Tjekkoslovakiet er udsat for paa transportomraadet, og det vil om fornoedent paa grundlag af de finansielle mekanismer stille finansieringsmidler til raadighed til forbedring af landtransportinfrastruktur, herunder kombineret transport.I denne sammenhaeng noterer jeg mig Tjekkoslovakiets redegoerelse for de hastende behov for finansieringsbistand til at saette landets landtransportinfrastruktur i stand til at imoedegaa den voksende transittrafik paa dets omraade.Parterne er enige om som led i den bestaaende handels- og samarbejdsaftale at soege mulige midler til at bidrage til saadanne infrastrukturforbedringer i Tjekkoslovakiet, med opmaerksomheden saerlig rettet mod graenseovergangssteder og tilgraensende omraader, kombineret transport, transitmotorveje, transport ad vandveje og miljoeaspekterne, uden at dette beroerer projektvurderingen efter de bestaaende procedurer.Parterne er tillige enige om snarest muligt at


text: indlede droeftelser om eventuel finansiel bistand fra Faellesskabet.Tjekkoslovakiet vil overveje yderligere at nedsaette afgifssatsen for de afgiftspligtige tilladelser for EF-transportvirksomheder i takt med ovennaevnte droeftelsers fremskriden.«Saafremt Tjekkoslovakiet kan tiltraede det ovenfor anfoerte, skal jeg hermed foreslaa, at denne skrivelse sammen med Deres svar herpaa udgoer en aendring af brevvekslingen undertegnet den 16. december 1991.Denne aftale godkendes af parterne efter deres egne procedurer.Denne aftale traeder i kraft den foerste dag efter datoen for gennemfoerelsen af de i foregaaende afsnit naevnte procedurer. Den anvendes fra den 15. marts 1992.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil bekraefte, at regeringen for Tjekkoslovakiet er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber>REFERENCE TIL EN FILM>B. Brev fra TjekkoslovakietHr. . . .,Jeg har den aere hermed at bekraefte modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd:»Samtidig med undertegnelsen den 16. december 1991 af Europaaftalen mellem Faellesskaberne og deres medlemsstater paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side blev der undertegnet en aftale i form af brevveksling mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet om landtransportinfrastruktur. Europaaftalen er endnu ikke traadt i kraft.Siden undertegnelsen af brevvekslingen har Tjekkoslovakiet haevet gebyret for afgiftspligtige tilladelser. Denne beslutning har konsekvenser for de arrangementer, der blev aftalt i december vedroerende transit, og parterne finder det noedvendigt ved hjaelp af denne brevveksling at naa til en aftale om aendring af de relevante bestemmelser i den brevveksling, der blev undertegnet den 16. december 1991, for at tage hensyn hertil.Jeg foreslaar derfor, at de brevvekslinger, der blev undertegnet den 16. december 1991, affattes saaledes:`Jeg har den aere over for Dem at bekraefte, at Faellesskabet har fuld forstaaelse for de infrastruktur- og miljoeproblemer, som Tjekkoslovakiet er udsat for paa transportomraadet, og det vil om fornoedent paa grundlag af de finansielle mekanismer stille finansieringsmidler til raadighed til forbedring af landtransportinfrastruktur, herunder kombineret transport.I denne sammenhaeng noterer jeg mig Tjekkoslovakiets redegoerelse for de hastende behov for finansieringsbistand til at saette landets landtransportinfrastruktur i stand til at imoedegaa den voksende transittrafik paa dets omraade.Parterne er enige om som led i den bestaaende handels- og samarbejdsaftale at soege mulige midler til at bidrage til saadanne infrastrukturforbedringer i Tjekkoslovakiet, med opmaerksomheden saerlig rettet mod graenseovergangssteder og tilgraensende omraader, kombineret transport, transitmotorveje, transport ad vandveje og miljoeaspekterne, uden at dette beroerer projektvurderingen efter de bestaaende procedurer.Parterne er tillige enige om snarest muligt at indlede droeftelser om eventuel finansiel bistand fra Faellesskabet.Tjekkoslovakiet vil overveje yderligere at nedsaette afgiftssatsen for de afgiftspligtige tilladelser for EF-transportvirksomheder i takt med ovennaevnte droeftelsers fremskriden.`Saafremt Tjekkoslovakiet kan tiltraede det ovenfor anfoerte, skal jeg hermed foreslaa, at denne skrivelse sammen med Deres svar herpaa udgoer en aendring af brevvekslingen undertegnet den 16. december 1991.Denne aftale godkendes af parterne efter deres egne procedurer.Denne aftale traeder i kraft den foerste dag efter datoen for gennemfoerelsen af de i foregaaende afsnit naevnte procedurer. Den anvendes fra den 15. marts 1992.Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil bekraefte, at


text:
19 . 11 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 332/85
 AFTALE
 i form af brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den ungarske
 Folkerepublik
 Hr '
 Jeg har den ære at henvise til den aftale mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
 Den ungarske Folkerepublik om handel med tekstilvarer, som blev paraferet den
 30. november 1978 .
 Under hensyntagen til, at Fællesskabet og Den ungarske Folkerepublik begge er kontrahe
 rende parter i protokollen vedrørende Ungarns tiltrædelse af GATT, har de under forhand
 lingerne om denne aftale ligeledes vedtaget følgende bestemmelser vedrørende handelen med
 visse varer af hør og ramie:
 »I den periode, hvor ovennævnte bilaterale aftale er gældende, overholder Den ungarske
 Folkerepublik for hvert kalenderår de kvantitative lofter, der er fastsat for udførselen af varer
 af hør og ramie til Fællesskabet i overensstemmelse med vedlagte tabel I og II (I — vare
 beskrivelse, II — niveauet for den ungarske udførsel).
 De nærmere bestemmelser for og forvaltningen af denne frivillige begrænsning er undergivet
 samme betingelser som dem, der gælder for udførselen af varer henhørende under gruppe III,
 IV og V, som er omfattet af aftalen mellem Fællesskabet og Den ungarske Folkerepublik om
 handel med tekstilvarer. Dette gælder ligeledes referencerne i ovennævnte bilag I og II, der
 vedrører artiklerne i denne aftale.«.
 Den i henhold til ovennævnte bestemmelser fastlagte ordnings ikrafttrædelse og gyldigheds
 periode svarer til aftalens.
 Jeg vil være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at det ovenfor anførte er i overens
 stemmelse med de konklusioner, man nåede frem til under forhandlingerne mellem Det
 europæiske økonomiske Fællesskab og Den ungarske Folkerepublik.
 Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 For Det europæiske økonomiske Fællesskab
 ---pagebreak--- Nr. L 332 /86 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19 . 11 . 81
 Hr ,
 Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende
 ordlyd :
 »Jeg har den ære at henvise til den aftale mellem Det europæiske økonomiske Fælles
 skab og Den ungarske Folkerepublik om handel med tekstilvarer, som blev paraferet den
 30 . november. 1978 .
 %
 Under hensyntagen til, at Fællesskabet og Den ungarske Folkerepublik begge er kontra
 herende parter i protokollen vedrørende Ungarns tiltrædelse af GATT, har de under
 forhandlingerne om denne aftale ligeledes vedtaget følgende bestemmelser vedrørende
 . handelen med visse varer af hør og ramie: ' -
 » I den periode, hvor ovennævnte bilaterale aftale er gældende, overholder Den ungarske
 Folkerepublik for hvert kalenderår de kvantitative lofter, der er fastsat for udførselen af
 varer af hør og ramie til Fællesskabet i overensstemmelse med vedlagte tabel I og II (I —
 varebeskrivelse, II — niveauet for den ungarske udførsel) .
 De nærmere bestemmelser for og forvaltningen af denne frivillige begrænsning er under
 givet samme betingelser som dem, der gælder for udførselen af varer henhørende under
 gruppe III, IV og V, som er omfattet af aftalen mellem Fællesskabet og Den ungarske
 Folkerepublik om handel med tekstilvarer. Dette gælder ligeledes referencerne i oven
 nævnte bilag I og II, der vedrører artiklerne i denne aftale.«.


text:
Den i henhold til ovennævnte bestemmelser fastlagte ordnings ikrafttrædelse og gyldig
 hedsperiode svarer til aftalens .
 Jeg vil være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at det ovenfor anførte er i over
 ensstemmelse med de konklusioner, man nåede frem til under forhandlingerne mellem
 Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den ungarske Folkerepublik.«.
 Jeg har den ære at meddele Fællesskabet, at min regering bekræfter, at det ovenfor anførte
 er i overensstemmelse med de konklusioner, man nåede frem til under forhandlingerne mel
 lem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den ungarske Folkerepublik.
 Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 For Den ungarske Folkerepubliks regering
 ---pagebreak--- 19 . 11 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 332/87
 BILAG I
 NIMEXE-nummer
 Omregningstabel
 Kategori Varebeskrivelse
 1978
 stk./kg g/stk.
 115 Garn af hør eller ramie, ikke i detailsalgsoplægninger - 54.03-10 ; 31 ; 35 ;
 37 ; 39 ; 50 ; 61 ; 69
 116 Garn af hør eller ramie, i detailsalgsoplægninger 54.04-10 ; 90
 117 Vævet stof af hør eller ramie 54.05-21 ; 25 ; 31 ;
 39 ; 51 ; 55 ; 57
 118 Sengelinned af hør eller ramie, undtagen af trikotage 62.02-15
 119 Dækketøj, håndklæder, vaskeklude og viskestykker af hør eller 62.02-61 ; 75
 ramie, undtagen af trikotage
 120 Gardiner og andre boligtekstiler af hør eller ramie, undtagen af 62.02-01 , 87 ;
 trikotage
 121 Sejlgarn, reb og tovværk, også flettet, af hør eller ramie 59.04-60
 122 Brugte sække og poser til emballage, af hør eller sisal, und 62.03-91
 tagen af trikotage
 123 Vævede fløjls-, plys- og chenillestoffer af hør eller ramie und 58.04-80
 tagen vævede bånd, sjaler, tørklæder, mantiller, slør o.l. af hør
 eller ramie, undtagen af trikotage 61.06-90
 ---pagebreak--- Nr. L 332/88 De Europæiske Fællesskabers Tidende ! 19.11 . 81
 BILAG II
 . Kate År Enhed
 Varer Ordning EØF D F I BNL UK Irl DK
 gori
 115 Garn af hør eller ramie, ikke i detailsalgs 1978
 oplægninger 1979
 1980 B
 1981
 1982
 116 Garn af hør eller ramie, i detailsalgsoplæg 1978
 ninger 1979
 1980 'B •
 1981
 1982
 117 Vævet stof af hør eller ramie 1978 416
 1979 428
 1980 C t 441
 1981 454
 1982 467
 118 Sengelinned 1978
 1979
 1980 B
 1981
 1982
 119 Dækketøj , håndklæder, vaskeklude og 1978
 viskestykker 1979
 1980 B t
 1981
 1982
 120 Gardiner og andre boligtekstiler 1978
 1979
 1980 B
 1981
 *
 1982
 121 Sejlgarn, reb og tovværk 1978 '
 1979
 1980 B
 1981
 1982
 122 Sække af hør eller sisal 1978
 1979
 1980 B
 1981
 1982
 123 Andre varer af hør 1978
 1979
 1980 B
 1981
 1982


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0114(02)
 Afgørelse nr. 5/1999 truffet af associeringsrådet EU-Bulgarien af 20. december 1999 om ændring af protokol 4 om definition af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" og om metoderne for administrativt samarbejde, til Europaaftalen EU-Bulgarien
 EF-Tidende nr. L 010 af 14/01/2000 s. 0038 - 0040
 AFGØRELSE Nr. 5/1999 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EU-BULGARIENaf 20. december 1999om ændring af protokol 4 om definition af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" og om metoderne for administrativt samarbejde, til Europaaftalen EU-Bulgarien(2000/28/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side(1), undertegnet i Bruxelles den 8. marts 1993, særlig artikel 38 i protokol 4 dertil, ogud fra følgende betragtninger:(1) Definitionen af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" bør ændres for at sikre, at det udvidede kumulationssystem, efter hvilket der tillades anvendelse af materialer med oprindelse i Det Europæiske Fællesskab, Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Bulgarien, Rumænien, Letland, Litauen, Estland, Slovenien, Tyrkiet, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, Island, Norge og Schweiz, fungerer korrekt;(2) det forekommer hensigtsmæssigt at revidere artiklerne vedrørende beløbsangivelser af hensyn til indførelsen af euroen;(3) desuden bør der af hensyn til ændrede forarbejdningsteknikker og knaphed på visse råmaterialer foretages nogle korrektioner på listen over bearbejdninger og forarbejdninger, som materialer uden oprindelsesstatus skal undergå, for at det fremstillede produkt kan få oprindelsesstatus;(4) protokol 4 bør derfor ændres -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1I protokol 4 om definition af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" og om metoderne for administrativt samarbejde foretages følgende ændringer:1) I artikel 21 og 26 erstattes "ecu" med "euro".2) Artikel 30 affattes således: "Artikel 30Beløb udtrykt i euro1. Modværdien i udførselslandets nationale valuta af de beløb, der udtrykt i euro, fastsættes af udførselslandet og meddeles indførselslandene gennem Europa-Kommissionen.2. Når beløbene er større end de tilsvarende beløb, der er fastsat af indførselslandet, skal de godkendes af dette, hvis produkterne faktureres i udførselslandets valuta. Faktureres produkterne i en anden EF-medlemsstats valuta eller i et andet af de i artikel 3 og 4 omhandlede landes valuta, skal indførselslandet godkende det beløb, som meddeles af det pågældende land.3. De beløb, der skal benyttes i en given national valuta, er modværdien i den pågældende nationale valuta af de i euro udtrykte beløb på den første hverdag i oktober 1999.4. De i euro udtrykte beløb og disses modværdi i EF-medlemsstaternes og Bulgariens nationale valutaer undersøges af associeringsudvalget efter anmodning fra Fællesskabet eller Bulgarien. Som led i denne undersøgelse sikrer associeringsudvalget, at der ikke finder nogen nedgang sted i de beløb, der skal benyttes i nogen national valuta, og overvejer desuden, om det er ønskeligt at bevare de pågældende beløbsgrænsers virkninger i faste priser. Med henblik herpå kan det træffe beslutning om at ændre de i euro udtrykte beløb."3) I bilag II foretages følgende ændringer:a) teksten vedrørende HS-kode 1904 affattes således: ">TABELPOSITION>"b) teksten vedrørende HS-kode 2207 affattes således: ">TABELPOSITION>"c) teksten vedrørende HS-kapitel 57 affattes således: ">TABELPOSITION>"d) teksten vedrørende HS-kode 8401 affattes således: ">TABELPOSITION>"e) følgende tekst indsættes mellem teksterne vedrørende HS-kode 9606 og 9612: ">TABELPOSITION>"Artikel 2Denne afgørelse træder


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0132
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 132/2001 af 9. november 2001 om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 022 af 24/01/2002 s. 0018 - 0019
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 132/2001af 9. november 2001om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 103/2001 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 28. september 2001(1).(2) Kommissionens direktiv 2000/45/EF af 6. juli 2000 om fællesskabsmetoder til bestemmelse af vitamin A, vitamin E og tryptophan i foderstoffer(2) skal indarbejdes i aftalen.(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/77/EF af 14. december 2000 om ændring af Rådets direktiv 95/53/EF om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet(3) skal indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende punkt indsættes efter punkt 31g (Kommissionens direktiv 1999/76/EF) i kapitel II i bilag I til aftalen: "31h. 32000 L 0045: Kommissionens direktiv 2000/45/EF af 6. juli 2000 om fællesskabsmetoder til bestemmelse af vitamin A, vitamin E og tryptophan i foderstoffer (EFT L 174 af 13.7.2000, s. 32)."Artikel 2Følgende led indsættes i punkt 31a (Rådets direktiv 95/53/EF) i kapitel II i bilag I til aftalen: "- 32000 L 0077: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/77/EF af 14. december 2000 (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 81)."Artikel 3Teksterne til Kommissions direktiv 2000/45/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/77/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 4Denne afgørelse træder i kraft den 10. november 2001, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(4).Artikel 5Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 9. november 2001.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneE. BullFormand(1) EFT L 322 af 6.12.2001, s. 8.(2) EFT L 174 af 13.7.2000, s. 32.(3) EFT L 333 af 29.12.2000, s. 81.(4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 22.8.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 250/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Regulativ nr. 19 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af tågeforlygter til motordrevne køretøjer
 omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 6 til ændringsserie 04 — ikrafttrædelsesdato: 9. oktober 2014
 INDHOLD
 Indledning
 Anvendelsesområde
 1.
 Definitioner
 2.
 Ansøgning om godkendelse
 3.
 Mærkning
 4.
 Godkendelse
 5.
 Almindelige forskrifter
 6.
 Belysningsstyrke
 7.
 Farve
 8.
 Bestemmelse af gener (blænding)
 9.
 Ændringer af en type parkeringslygte og udvidelse af godkendelse
 10.
 Produktionens overensstemmelse
 11.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 12.
 Endeligt ophør af produktionen
 13.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 14.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 1.
 Meddelelsesformular
 2.
 Tolerancekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse
 3.
 Eksempler på udformning af godkendelsesmærker til tågeforlygter i klasse B og klasse F3
 4.
 Måleskærmsgeometri og målegitter
 5.
 Prøvning for fotometrisk ydelsesstabilitet ved tågeforlygter i brug (prøvning af komplette tågeforlygter)
 6.
 Forskrifter for tågeforlygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter
 7.
 Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse
 8.
 Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør
 9.
 Definition og skarphed af afskæringslinjen samt indstillingsprocedure ved hjælp af denne afskæringslinje for tågeforlygter i klasse F3
 10.
 Overblik over driftsperioder vedrørende prøvning af stabiliteten af de fotometriske ydelser
 11.
 Referencecentrum
 12.
 Forskrifter ved anvendelse af LED-modul(er) eller lysgeneratorer
 INDLEDNING
 Dette regulativ (1) finder anvendelse på tågeforlygter, som er bestemt til motordrevne køretøjer og kan være forsynet med lygteglas af glas eller plast. Det omfatter to forskellige klasser.
 Bestemmelserne vedrørende den originale tågeforlygte, som siden ikrafttrædelsen har været klasse »B«, er blevet ajourført til at omfatte vinkelkoordinatsystemet og ændrede værdier i den relevante fotometriske tabel. For denne klasse tillades kun de lyskilder, som er angivet i regulativ nr. 37.
 Klassen »F3« er konstrueret til øget fotometrisk ydelse. Bl.a. er strålebredden og minimumslysstyrkerne under linjen H-H (punkt 6.4.3) blevet øget, og der er indført regulering af maksimumslysstyrken i forgrunden. Over linjen H-H er strølysets omfang mindsket for at forbedre sigtbarheden. Desuden kan denne klasse have adaptiv aftegning af lyset, hvor ydelsen tilpasses sigtbarhedsforholdene.
 Indførelsen af klassen »F3« medfører ændringer af forskrifterne, således at disse svarer til forskrifterne for forlygter:
 a)
 De fotometriske værdier er angivet som lysstyrker ved hjælp af vinkelkoordinatsystemet.
 b)
 Lyskilder kan udvælges efter bestemmelserne i regulativ nr. 37 (glødelampelyskilder) og regulativ nr. 99 (gasudladningslyskilder). Lysdiodemoduler (LED) og fordelte lyssystemer (DLS) kan også anvendes.
 Afskærings- og gradiensdefinitioner.
 De fotometriske forskrifter tillader brug af asymmetrisk fordeling af lysbundtet.
 ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på tågeforlygter til køretøjer i klasse L3, L4, L5, L7, M, N, O, og T (2).
 1. DEFINITIONER
 I dette regulativ gælder følgende definitioner:
 1.1.
 De definitioner i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er


text:
i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, gælder også for dette regulativ
 1.2.
 »lygteglas«: tågeforlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade
 1.3.
 »coating«: et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset
 1.4.
 »forskellige typer tågeforlygter«: tågeforlygter, som afviger på væsentlige punkter som:
 1.4.1.
 fabriks- eller varemærke
 1.4.2.
 forskellige klasser (B eller F3) angivet ved bestemte fotometriske bestemmelser:
 1.4.3.
 det optiske systems kendetegn; (grundlæggende optiske opbygning, lyskildetype/kategori, LED-modul, DLS osv.)
 1.4.4.
 tilstedeværelse eller udeladelse af komponenter, der kan ændre de optiske egenskaber ved refleksion, refraktion, absorption og/eller deformation under anvendelsen og en eventuel variabel lysstyrkeregulering
 1.4.5.
 de(n) anvendte glødelampe(r)s klasse, som opført i regulativ nr. 37, regulativ nr. 99 og/eller den identifikationskode, som er specifik for et eventuelt LED-modul eller en eventuel lysgenerator
 1.4.6.
 en anordning beregnet til montering i køretøjets venstre side og den tilsvarende anordning beregnet til montering i dets højre side anses dog for at være den samme type
 1.5.
 »farven af det lys, som anordningen afgiver«: definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.
 1.6.
 Henvisninger i dette regulativ til standardlyskilder (étalon) og til regulativ nr. 37 og nr. 99 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og 99 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.
 2. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 2.1.
 Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant.
 2.2.
 Ansøgningen for hver type tågeforlygte skal ledsages af:
 2.2.1.
 tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser tågeforlygten set forfra med de relevante detaljer om eventuelle optiske komponenter, samt tværsnit; på tegningerne skal være angivet det areal, som er afsat til godkendelsesmærket
 2.2.1.1.
 hvis tågeforlygten er udstyret med justerbar reflektor: en angivelse af monteringsposition(er) for tågeforlygten i forhold til jorden og køretøjets midterplan i længderetningen, såfremt tågeforlygten kun er beregnet til brug i den (de) position(er)
 2.2.2.
 med henblik på afprøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:
 2.2.2.1.
 tretten lygteglas
 2.2.2.1.1.
 seks af disse lygteglas kan erstattes af seks materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm
 2.2.2.1.2.
 hvert sådant lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet efter den metode, som skal anvendes til massefabrikation
 2.2.2.1.3.
 en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres i henhold til fabrikantens anvisninger.
 2.2.3.
 De materialer, som lygteglas og eventuel coating består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over egenskaberne af de pågældende materialer og coatinger, såfremt de i forvejen er afprøvet.
 2.3.
 For tågeforlygter i klasse B:
 2.3.1.
 en kortfattet teknisk specifikation, herunder glødelampekategori anvendt som angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, også selv om glødelampen ikke kan udskiftes
 2.3.2.
 To prøveeksemplarer


text:
af hver type tågeforlygte, en beregnet til montering i venstre side af køretøjet og en beregnet til montering i højre side af køretøjet.
 2.4.
 For tågeforlygter i klasse F3:
 2.4.1.
 en kortfattet teknisk specifikation, herunder kategorien af de anvendte lyskilder; denne (disse) kategori(er) af lyskilder skal være angivet i regulativ nr. 37 og regulativ nr. 99 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, også selv om lyskilden ikke kan udskiftes
 2.4.2.
 for LED-modul(er) eller en lysgenerator angives den specifikke identifikationskode. Tegningen skal være så detaljeret, at typen kan identificeres, og skal angive placeringen af den specifikke identifikationskode og ansøgerens varemærke
 2.4.3.
 forkoblingens og/eller lysstyringsanlæggets fabrikat og type specificeres, hvis sådanne forefindes:
 2.4.3.1.
 for adaptive tågeforlygter, en kortfattet beskrivelse af den variable lysstyrkeregulering.
 2.4.3.2.
 hvis der anvendes en lyskilderegulering, som ikke er en del af anordningen, spænding(er) med tolerancer eller hele spændingsområdet over polerne for den pågældende lyskilderegulering.
 2.4.4.
 Hvis tågeforlygten er monteret med LED-modul(er) eller et fordelt lyssystem (DLS), skal der gives en kort teknisk specifikation. Denne skal omfatte det af fabrikanten tildelte identifikationsnummer, en tegning med målene og de vigtigste elektriske og fotometriske værdier, en angivelse af, hvorvidt lyskilden opfylder kravene til UV-stråling i punkt 4.6 i bilag 12 til dette regulativ, en officiel prøvningsrapport vedrørende punkt 5.8 i dette regulativ og den objektive lysstrøm.
 2.4.5.
 Hvis der anvendes et fordelt lyssystem, hvilke dele der er beregnet til levere tågeforlys fra systemet. Dertil kommer en kortfattet teknisk specifikation, fortegnelsen over lysleder(e) og relaterede optiske komponenter og oplysninger, der beskriver lysgeneratoren/lysgeneratorerne så detaljeret, at typen kan identificeres. Oplysningerne skal omfatte det identifikationsnummer, som fabrikanten af lysgeneratoren har tildelt, en tegning med målene og de vigtigste elektriske og fotometriske værdier og en officiel prøvningsrapport vedrørende punkt 5.8 i dette regulativ.
 2.4.6.
 Såfremt der er anvendt en gasudladningslyskilde:
 2.4.6.1.
 og ballasten ikke er integreret med lyskilden, en forkobling, som kan være helt eller delvis integreret i tågeforlygten.
 2.4.6.2.
 Med henblik på godkendelse af et fordelt lyssystem, der anvender en ikke udskiftelig gasudladningslyskilde, som ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, to prøveeksemplarer af systemet med lysgenerator og én forkobling til hver anvendt type, såfremt dette er relevant.
 2.4.7.
 for LED-modul(er) eller et fordelt lyssystem, og hvis de relevante komponenter i tågeforlygten eller det fordelte lyssystem, som er lavet af plast, ikke er afskærmet mod UV-stråling fra (gasudladnings)lyskilder, f.eks. ved hjælp af UV-filtrerende glasfiltre:
 En prøve af hvert af de relevante materialer. Prøven skal have en form, der svarer til den tågeforlygte eller det distribuerede lyssystem, som skal prøves. Hver materialeprøve skal have samme fremtræden og eventuel overfladebehandling, som påtænkes anvendt i den tågeforlygte, der søges godkendt.
 2.4.8.
 I tilfælde af godkendelse af en tågeforlygte i henhold til punkt 2.4.8 og/eller punkt 5.9, som indeholder lygteglas af plast og/eller har indre optiske dele, som er lavet af plast, som allerede er prøvet:
 De materialer, der er anvendt til lygteglas, coating eller indvendige optiske dele, ledsages af prøvningsrapporten om materialeprøvning for UV-stråling.
 2.4.9.
 To prøver af hver type


text:
tågeforlygte, én beregnet til montering i venstre og én beregnet til montering i højre side af køretøjet, eller et tågeforlygtepar.
 2.4.10.
 En lyskilderegulering, hvis en sådan forefindes.
 2.4.11.
 En variabel lysstyrkeregulator eller en generator, der giver de samme signaler, hvis en sådan forefindes.
 2.5.
 Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 3. MÆRKNING
 3.1.
 Prøveeksemplarer af tågeforlygtetyper eller fordelte lyssystemer, som forelægges til godkendelse, skal på tydelig, læselig og ikke sletbar måde være forsynet med
 a)
 ansøgerens fabriks- eller varemærke
 b)
 mærkning, der angiver tågeforlygtens klasse og, ved tågeforlygter i klasse F3:
 c)
 den særlige identifikationskode for eventuelle LED-moduler eller lysgeneratorer.
 3.2.
 På lygteglasset og på lygtehuset (3) skal de omfatte arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i punkt 3 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være vist på de i punkt 2.2.1 omhandlede tegninger.
 3.3.
 Godkendelsesmærkningen skal være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af den lysudsendende anordning. Hvis der er tale om et fordelt lyssystem med et ydre lygteglas indbygget i lyslederen, anses denne betingelse for at være overholdt, hvis godkendelsesmærkningen som minimum er placeret på lysgeneratoren og på lyslederen eller dennes beskyttelsesskærm. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, i det mindste når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes.
 3.4.
 For tågeforlygter i klasse F3:
 3.4.1.
 Hvis der er tale om et fordelt lyssystem, skal lysgeneratoren/lysgeneratorerne være forsynet med mærkning af den nominelle spænding og det nominelle wattforbrug, og såfremt den elektroniske reguleringsordning ikke indgår i anordningen, skal de desuden være forsynet med fabrikantens fabriks- eller varemærke samt identifikationsnummer.
 3.4.2.
 Hvis der er tale om lygter med LED-modul(er), skal lygten mærkes med den nominelle spænding, nominelt wattforbrug og den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.
 3.5.
 Det/de LED-modul(er), der er indsendt sammen med godkendelsesansøgningen for lygten:
 3.5.1.
 skal være forsynet med ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart
 3.5.2.
 skal være forsynet med modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læselig og ikke sletbar.
 Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »Modul«, efterfulgt af godkendelsesmærkningen uden den i punkt 4.2.1 foreskrevne cirkel; denne særlige identifikationskode skal vises i de i punkt 2.2.1 nævnte tegninger, og skal, hvis der anvendes flere ikke identiske LED-moduler, efterfølges af de yderligere symboler eller tegn. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger
 3.6.
 Hvis der anvendes en lyskilderegulering, som ikke er en del af LED-modulet, skal den mærkes med dens særlige identifikationskode(r) samt nominelle indgangsspænding og wattforbrug.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Generelt
 4.1.1.
 Er dette regulativs forskrifter opfyldt af alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type tågeforlygte, meddeles godkendelse.
 4.1.2.
 Når det er konstateret, at sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere regulativer, kan


text:
der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver enkel af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på den.
 4.1.3.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 04) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden tågeforlygtetype, som er omfattet af dette regulativ, bortset fra udvidelse af godkendelsen til en anordning, som afviger alene hvad angår farven af det udsendte lys.
 4.1.4.
 Meddelelse om godkendelse og meddelelse om udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type tågeforlygte i henhold til dette regulativ skal gives alle parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ og indeholder angivelser svarende til punkt 2.2 i dette regulativ.
 4.1.5.
 Ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke skal der påføres et godkendelsesmærke, svarende til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3, på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede arealer på hver tågeforlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ.
 4.2. Godkendelsesmærke
 Godkendelsesmærket består af:
 4.2.1.
 et internationalt godkendelsesmærke, bestående af:
 4.2.1.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4), og
 4.2.1.2.
 det i punkt 4.1.3 foreskrevne godkendelsesnummer
 4.2.2.
 følgende tillægssymbol(er):
 4.2.2.1.
 på tågeforlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter for
 a)
 klasse B — bogstavet »B«
 b)
 klasse F3 — symbolet »F3«
 4.2.2.2.
 på forlygter med lygteglas af plast, bogstavgruppen »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.1.
 4.2.2.3.
 I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1 i bilag 5 og de tilladte spændinger i henhold til punkt 1.1.2 i bilag 5 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de meddelelsesformularer, som fremsendes til de lande, som er kontraherende parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.
 I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:
 4.2.2.3.1.
 På enheder, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at glødetråden for en funktion ikke tænder samtidig med nogen anden funktion, i hvilken den er gensidigt indbygget, anføres en skråstreg (/) efter symbolet i godkendelsesmærket for en sådan funktion.
 4.2.2.3.2.
 Hvis det kun er tågeforlygten og nærlyset, der ikke tænder samtidig, placeres skråstregen derimod efter tågelygtens symbol, der enten er anført separat eller i slutningen af en kombination af symboler.
 4.2.2.3.3.
 På enheder, som opfylder forskrifterne i bilag 5 til dette regulativ alene, når de tilføres 6 V eller 12 V spænding, skal der nær glødelampeholderen være anført tallet 24, overstreget med et skævvinklet kryds (x).
 4.2.2.4.
 I hinanden indbygget nærlys og tågeforlyge accepteres, hvis der sker under overholdelse af forskrifterne i regulativ nr. 48.
 4.2.2.5.
 Tågeforlygter i klasse F3 med asymmetrisk lysfordeling, som ikke må monteres vilkårligt på køretøjets højre eller venstre side, skal være


text:
forsynet med en pil, der peger mod køretøjets yderside.
 4.2.2.6.
 De to cifre (på nuværende tidspunkt 04) i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler.
 4.2.2.7.
 De i punkt 4.2.1 og 4.2.2 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være let læselige og ikke sletbare, også når tågeforlygten er monteret i køretøjet.
 4.3. Godkendelsesmærkets udformning
 4.3.1. Uafhængige lygter
 Et eksempel på godkendelsesmærkets udformning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 3 i dette regulativ.
 4.3.2. Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter
 4.3.2.1.
 Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:
 4.3.2.1.1.
 det er synligt, efter at lygterne er monteret
 4.3.2.1.2.
 ingen del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.
 4.3.2.2.
 Identifikationssymbolet skal for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, være påført:
 4.3.2.2.1.
 enten på den pågældende lysemitterende overflade
 4.3.2.2.2.
 eller, hvis der er tale om sammenbyggede lygter, på en sådan måde, at hver enkel lygte i de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter klart kan identificeres.
 4.3.2.3.
 Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er udstedt.
 4.3.2.4.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til andre typer af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.
 4.3.2.5.
 I figur 3 i bilag 3 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.
 4.3.3. For lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige tågeforlygtetyper, og som kan være indbygget i hinanden eller sammenbygget med andre lygter, gælder bestemmelserne i punkt 4.3.2.
 4.3.3.1. Når samme lygteglas anvendes til forskellige lygtetyper, kan dette endvidere være påført de forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer tågeforlygter eller lygteenheder, forudsat at tågeforlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter det i punkt 3.2 beskrevne areal og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner.
 Anvendes samme lygtehus til forskellige tågeforlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført på dette.
 4.3.3.2. I bilag 3, figur 4, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde.
 5. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 5.1. Ethvert prøveeksemplar af en tågeforlygte forelagt i henhold til punkt 2.2 skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6


text:
og 7 i dette regulativ.
 5.2. Tågeforlygter skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ foreskrevne egenskaber. Lygteglassets placering og position skal være tydeligt angivet, og lygteglasset og reflektoren skal være fastgjort på en sådan måde, at de ikke kan dreje rundt under brugen. Overensstemmelsen med forskrifterne i dette punkt efterprøves ved visuel inspektion og, om nødvendigt, ved en prøvemontering.
 5.2.1. Tågeforlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjerne, at de opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. Dog behøver en sådan anordning ikke være monteret på lygteenheder, i hvilke reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, forudsat at anvendelse af sådanne lygteenheder begrænses til køretøjer, på hvilke justering af tågeforlygterne kan finde sted på anden måde. Når en tågeforlygte og en anden forlygte hver har egen lyskilde og er samlet til en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for justering af hvert optisk system for sig.
 5.2.2. Disse bestemmelserne gælder ikke forlygteenheder med udelelig reflektor. For en sådan type enhed finder forskrifterne i punkt 6.3.4 eller 6.4.3 (afhængigt af tilfældet) i dette regulativ anvendelse.
 5.3. Der skal udføres supplerende prøvning efter forskrifterne i bilag 5, således at det sikres, at de fotometriske ydelser ikke ændres for meget under brug.
 5.4. Hvis tågeforlygtens lygteglas er af plast, skal afprøvning ske efter forskrifterne i bilag 6.
 5.5. Hvis der anvendes udskiftelige lyskilder:
 a)
 lyskildens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC-publikation nr. 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte lyskildekategori finder anvendelse
 b)
 det skal være let at isætte lyskilden i tågeforlygten
 c)
 anordningen skal være konstrueret således, at lyskilden/lyskilderne kun kan placeres i den korrekte position.
 5.6. Hvis der er tale om klasse B, skal tågeforlygten være udstyret med én glødelampe, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, også selv om glødelampen ikke kan udskiftes. Enhver glødelampe i henhold til regulativ nr. 37 kan anvendes, forudsat:
 a)
 dens objektive lysstrøm ikke overstiger 2 000 lumen, og
 b)
 der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.
 5.6.1. Selv om denne glødelampe ikke kan udskiftes, skal den opfylde forskrifterne i punkt 5.6.
 5.7. Hvis der tale om klasse F3, uanset om lyskilderne kan udskiftes eller ikke, skal der være tale om:
 5.7.1.
 én eller flere lyskilder, som er godkendt i henhold til:
 5.7.1.1.
 regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, forudsat der ikke er nogen begrænsninger for deres anvendelse
 5.7.1.2.
 eller regulativ nr. 99 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse
 5.7.2.
 og/eller et eller flere LED-moduler, som er omfattet af forskrifterne i bilag 12 til dette regulativ; opfyldelsen af forskrifterne skal efterprøves.
 5.7.3.
 og/eller lysgeneratorer, som er omfattet af forskrifterne i bilag 12 til


text:
dette regulativ. Opfyldelsen af forskrifterne skal efterprøves.
 5.8. Hvis der er tale om et lyskildemodul eller en lysgenerator, kontrolleres følgende:
 5.8.1.
 LED-modulet eller lysgeneratoren skal være konstrueret således, at de kun kan placeres i den korrekte position.
 5.8.2.
 Der må ikke kunne byttes om på eventuelle ikke identiske lyskildemoduler i det samme lygtehus.
 5.8.3.
 Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet eller lysgeneratoren.
 5.9. Hvis der er tale om tågeforlygter med lyskilder med en samlet objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, skal der henvises til punkt 10 i meddelelsesformularen i bilag 1.
 5.10. Hvis tågeforlygtens lygteglas er af plast, skal afprøvning ske efter forskrifterne i bilag 6.
 5.10.1. UV-bestandigheden af lystransmitterende komponenter af plast, som er placeret inden i tågeforlygten, prøves i overensstemmelse med punkt 2.7 i bilag 6.
 5.10.2. Prøvningen i punkt 5.10.1 er ikke påkrævet, hvis der anvendes lyskildetyper med lav UV-stråling, jf. regulativ nr. 99 eller bilag 12 til nærværende regulativ, eller hvis de relevante dele af lygten afskærmes mod UV-stråling, f.eks. med glasfiltre.
 5.11. Tågeforlygten og dens forkoblingssystem eller lyskilderegulering må ikke frembringe udstrålede forstyrrelser eller ledningsforstyrrelser, der kan medføre, at køretøjets andre elektriske/elektroniske systemer ikke fungerer efter hensigten (5).
 5.12. Tågepositionslygter, som er konstrueret til konstant drift med et tillægssystem til regulering af lysstyrken, eller som er gensidigt indbygget med en anden funktion, som bruger en fælles lyskilde, og som er konstrueret til konstant drift med et tillægssystem til regulering af lysstyrken, er tilladt.
 5.13. Hvis der tale om klasse F3, skal afskæringens skarphed og linearitet prøves i henhold til forskrifterne i bilag 9.
 6. BELYSNINGSSTYRKE
 6.1. Tågeforlygten skal være konstrueret, så den giver en belysning med begrænset blænding.
 6.2. Den lysstyrke, som tågeforlygten frembringer, måles på 25 m afstand ved hjælp af en fotocelle, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde 65 mm.
 Punktet HV er midterpunktet i koordinatsystemet med en lodret polakse. Linjen h er den vandrette linje gennem HV (jf. dette regulativs bilag 4).
 6.3. For tågeforlygter i klasse B:
 6.3.1.
 Der skal anvendes en farveløs standardglødelampe (étalon), som fastsat i regulativ nr. 37, af den af fabrikanten foreskrevne kategori, som kan leveres af fabrikanten eller ansøgeren.
 6.3.1.1.
 Under prøvningen af tågeforlygten skal strømforsyningen til denne glødelampe reguleres således, at man opnår den referencelysstrøm ved 13,2 V, som er angivet i det pågældende datablad af regulativ nr. 37.
 6.3.1.2.
 Under prøvning af en tågeforlygte, hvis glødelampe ikke kan udskiftes, reguleres spændingen ved tågeforlygtens klemmer til 13,2 V.
 6.3.2.
 Tågeforlygten anses for at opfylde kravene, hvis de fotometriske forskrifter opfyldes med mindst en standardglødelampe.
 6.3.3.
 Indstillingsskærmen til visuel justering (jf. bilag 4 til dette regulativ) placeres enten 10 m eller 25 m foran tågeforlygten.
 6.3.3.1.
 Lysbundtet skal på indstillingsskærmen, over en bredde på mindst 5,0° på hver side af linjen v, frembringe en symmetrisk og omtrent vandret afskæring, således at der kan foretages visuel justering.
 6.3.3.2.
 Tågeforlygten justeres, så afskæringen på indstillingsskærmen er placeret 1,15° under linjen h.
 6.3.4.
 Efter at være blevet justeret på denne måde skal


text:
tågeforlygten opfylde forskrifterne i punkt 6.3.5.
 6.3.5.
 Belysningsstyrken (jf. bilag 4, punkt 2.1) skal opfylde følgende forskrifter:
 Angivne linjer eller områder
 Lodret placering (6)
 Vandret placering (6)
 Lysstyrke
 Opfyldelseskriterium
 Linje 1
 15°U til 60°U
 0°
 maks. 145 cd
 Hele linjen
 Område A
 0° til 1,75°U
 5°L-5°R
 min. 85 cd
 Hele området
 Område B
 0° til 3,5°U
 26°L-26°R
 maks. 570 cd
 Hele området
 Område C
 3,5°U til 15° U
 26°L-26°R
 maks. 360 cd
 Hele området
 Område D
 1,75°D til 3,5°D
 12°L-12°R
 min. 1 700 cd maks. 11 500 cd
 Mindst et punkt på hver lodrette linje
 Område E
 1,75°D til 3,5°D
 12°L-22°R samt 12°R-22°R
 min. 810 cd maks. 11 500 cd
 Mindst et punkt på hver lodrette linje
 Lysstyrken måles enten i hvidt lys eller i selektivt gult lys, som foreskrevet af fabrikanten med hensyn til tågelygtens normale anvendelse.
 Der tillades ikke variationer, der går ud over en tilfredsstillende sigtbarhed, hverken i område B eller C.
 6.3.6.
 I lysfordelingen, jf. tabellen i punkt 6.3.5, tillades enkelte smalle pletter eller striber inden for området over 15° med højst 230 cd, såfremt de ikke strækker sig ud over en konisk vinkel med en åbning på 2° eller en bredde på 1°. Hvis der forekommer flere pletter eller striber, skal de være adskilt af en vinkel på mindst 10°.
 6.4. For tågeforlygter i klasse F3:
 6.4.1. Afhængigt af lyskilden gælder følgende betingelser:
 6.4.1.1. For så vidt angår udskiftelige lyskilder:
 6.4.1.1.1.
 Tågeforlygten skal opfylde forskrifterne i punkt 6.4.3 i dette regulativ med mindst et komplet sæt passende standardlamper (étalon), som kan leveres af fabrikanten eller ansøgeren.
 Hvis der er tale om glødelamper, der drives direkte med spænding fra køretøjets strømsystem:
 Tågeforlygten kontrolleres ved hjælp af farveløse standardglødelamper (étalon), jf. specifikationerne i regulativ nr. 37.
 Under prøvningen af tågeforlygten skal strømforsyningen til glødelampen/glødelamperne reguleres således, at man opnår den referencelysstrøm ved 13,2 V, som er angivet i det pågældende datablad af regulativ nr. 37.
 6.4.1.1.2.
 Hvis der er tale om et system, der anvender lyskilderegulering, der er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af ansøgeren, ved lygtens indgangsklemme.
 6.4.1.1.3.
 Hvis der er tale om et system, der anvender lyskilderegulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af ansøgeren, ved indgangsklemmerne på lyskildereguleringen. Ansøgeren skal til prøvningslaboratoriet levere den særlige lyskilderegulering, der er nødvendig for forsyning af lyskilden og de relevante funktioner. Angivelse af eventuel lyskilderegulering og/eller den spænding, der tilføres, herunder relevante tolerancer, noteres i meddelelsesformularen i bilag 1 til dette regulativ.
 6.4.1.2. Hvis der er tale om en gasudladningslyskilde:
 Der anvendes en standardlyskilde, jf. specifikationerne i regulativ nr. 99, som er blevet ældet i løbet af mindst 15 cyklusser efter forskrifterne i bilag 4, punkt 4, i regulativ nr. 99.
 Under prøvningen af tågeforlygten reguleres spændingen ved forkoblingens klemmer eller ved lyskildens klemmer, hvis forkoblingen er integreret i lyskilden, til 13,2 V ved et 12 V-system eller til køretøjets spænding i overensstemmelse med ansøgerens angivelser med en tolerance på ± 0,1 V.
 Gasudladningslyskildens objektive lysstrøm