text:
meddele udvidelse af godkendelse heraf (bortset fra de i punkt 12.1.6 nedenfor angivne tilfælde).
 12.1.5.
 Når køretøjstypen, der er godkendt i henhold til en af de forudgående ændringsserier, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved den seneste ændringsserie, skal den kontraherende part, der meddelte godkendelsen, underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, derom.
 12.1.6.
 Uanset punkt 12.1.4 ovenfor er kontraherende parter, hvis anvendelse af dette regulativ først træder i kraft efter ikrafttrædelsen af den seneste ændringsserie, ikke forpligtet til at acceptere godkendelser, som er meddelt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ.
 12.1.7.
 Indtil FN's generalsekretær modtager meddelelse om andet, erklærer Japan med hensyn til montering af lygter og lyssignaler, at landet kun vil være bundet af forpligtelserne i den overenskomst, som dette regulativ er knyttet til, for så vidt angår køretøjer i klasse M1 og N1.
 12.2.
 Overgangsbestemmelser for ændringsserie 03.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ:
 a)
 må fra den 10. oktober 2007 (12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen) kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03
 b)
 kan indtil den 9. oktober 2009 (36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen) ikke nægte at acceptere national eller regional typegodkendelse af en køretøjtype godkendt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ
 c)
 kan fra den 10. oktober 2009 (36 måneder efter ikrafttrædelsen) nægte første nationale eller regionale ibrugtagning af et køretøj i klasse N2 (med en maksimal masse på over 7,5 ton), N3, O3 og O4 med en bredde på over 2 100 mm (for bagudvendende afmærkninger) og en længde på over 6 000 mm (for sideafmærkninger), bortset fra sættevognstrækkere og ukomplette køretøjer, som ikke opfylder forskrifterne i ændringsserie 03 til dette regulativ
 d)
 skal uanset punkt 12.1.4 fra den 10. oktober 2011 (60 måneder efter ikrafttrædelsen) ikke længere anerkende godkendelser efter dette regulativ, som er meddelt for køretøjstyper i klasse N2 (med en maksimal masse på over 7,5 ton), N3, O3 og O4 med en bredde på over 2 100 mm (for bagudvendende afmærkninger) og en længde på over 6 000 mm (for sideafmærkninger), bortset fra sættevognstrækkere og ukomplette køretøjer, efter forudgående ændringsserier, som ikke længere er gældende
 e)
 skal fra den 12. juni 2010 (36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til ændringsserie 03) kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3 til ændringsserie 03
 f)
 skal indtil den 11. januar 2010 (18 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 4 til ændringsserie 03) fortsat meddele godkendelse for nye køretøjstyper, som ikke opfylder forskrifterne for tågeforlygters lodrette retning (punkt 6.3.6.1.1) og/eller funktionskontrol af retningsviserblinklygter (punkt 6.5.8) og/eller afbrydelse af kørelyslygter (punkt 6.19.7.3)
 g)
 skal indtil den 10. oktober 2011 (60 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato) fortsat meddele godkendelse af nye køretøjstyper, som ikke opfylder forskrifterne for synlighedsmærkningens kumulative længde (punkt 6.21.4.1.3) (18).
 12.3.
 Overgangsbestemmelser for ændringsserie 04.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ:
 a)
 må fra den 7. februar 2011 for køretøjsklasserne M1 og N1


text:
og fra den 7. august 2012 for andre køretøjsklasser (henholdsvis 30 og 48 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato) kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04
 b)
 skal efter den 22. juli 2009 (ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 04) fortsat meddele godkendelse af køretøjstyper, som ikke opfylder forskrifterne i punkt 5.2.1 som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 04, hvis de er udstyret med forlygter, som er godkendt efter regulativ nr. 98 (forud for supplement 9) eller regulativ nr. 112 (forud for supplement 8)
 c)
 skal fra den 24. oktober 2012 (36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til ændringsserie 04) kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne for spændingsbegrænsning i punkt 3.2.7 og 5.27-5.27.4 i dette regulativ som ændret ved supplement 3 til ændringsserie 04
 d)
 skal indtil den 7. februar 2011 for køretøjer i klasse M1 og N1 og indtil den 7. august 2012 for køretøjer i andre klasser (henholdsvis 30 og 48 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 2 til ændringsserie 04) fortsat meddele godkendelse af nye køretøjstyper, som ikke opfylder forskrifterne om afbrydelse af kørelyslygter, der er gensidigt indbygget med retningsviserblinklygter (punkt 6.19.7.6).
 12.3.1.
 Uanset overgangsbestemmelserne ovenfor er kontraherende parter, hvis anvendelse af regulativ nr. 112 træder i kraft efter den 7. august 2008 (datoen for ikrafttrædelsen af ændringsserie 04 til nærværende regulativ), ikke forpligtet til at acceptere godkendelser, hvis den køretøjstype, der skal godkendes, ikke opfylder forskrifterne i punkt 6.1.2 og 6.2.2 i nærværende regulativ, som ændret ved ændringsserie 04 til dette regulativ, for så vidt angår regulativ nr. 112.
 12.4.
 Overgangsbestemmelser for ændringsserie 05.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ:
 a)
 må fra den 30. januar 2015 (48 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato) kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05
 b)
 skal fra den 30. juli 2016 for køretøjsklasserne M1 og N1 og fra den 30. januar 2018 for nye køretøjstyper i andre klasser (henholdsvis 66 og 84 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato) meddele godkendelse, hvis den nye køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i et eller flere af punkterne 6.2.7.6.2 eller 6.2.7.6.3-6.2.7.6.3.3 i stedet for i punkt 6.2.7.6.1 i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.
 12.5.
 Overgangsbestemmelser for ændringsserie 06.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ:
 må fra den 18. november 2017 (60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen) kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06.
 12.6.
 Overgangsbestemmelser for ændringsserie 07.
 12.6.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 07 kan ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende FN-typegodkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07.
 12.6.2.
 Fra den 6. juli 2022 er de kontraherende parter, der anvender dette FN-regulativ, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser i henhold til den forudgående ændringsserie, som først blev udstedt efter den 5. juli 2022.
 12.6.3.
 Indtil den 6.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
juli 2024 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat acceptere FN-typegodkendelser til de foregående serier af ændringer og udvidelser af FN-regulativet, der første gang blev udstedt før 6. juli 2022.
 12.6.4.
 Fra den 7. juli 2024 er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende FN-typegodkendelser, herunder udvidelser, udstedt i henhold til den forudgående ændringsserie til dette regulativ uden monteret nødbremsesignal.
 12.6.5.
 Uanset ovenstående overgangsbestemmelser er kontraherende parter, som påbegynder anvendelsen af dette regulativ efter ikrafttrædelsen af den seneste ændringsserie, ikke forpligtede til at acceptere typegodkendelser, som er meddelt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ.
 12.6.6.
 Uanset punkt 12.6.4 skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat anerkende FN-typegodkendelser i henhold til den forudgående ændringsserie til dette regulativ for køretøjstyper, som ikke påvirkes af de ændringer, der blev indført med ændringsserie 07
 12.6.7.
 De kontraherende parter, der anvender dette FN-regulativ, må ikke nægte at meddele typegodkendelser i henhold til nogen af de foregående serier af ændringer til dette regulativ eller udvidelser heraf.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.6, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (2) Hvis der er tale om lysanordninger til bagnummerplader eller retningsviserblinklygter (kategori 5 og 6), læses »lysemitterende flade«.
 (3) Eksempler til at muliggøre en afgørelse vedrørende i hinanden indbyggede lygter findes i bilag 3, del 7.
 (4) CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.
 (5) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (6) Dette finder ikke anvendelse på specialfremstillede genstande, der kan tilføjes på lygtens yderside.
 (7) Måling af kromaticitetskoordinaterne for det lys, som lygterne udsender, indgår ikke i dette regulativ.
 (8) Kendes også som hvid eller farveløs retroreflektor.
 (9) Bestemmelserne i dette regulativ forhindrer ikke de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, i at tillade anvendelse af hvid synlighedsmærkning bagud på deres område.
 (10) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.6, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (11) De kontraherende parter i FN-regulativerne kan fortsat forbyde anvendelse af mekaniske lygtevaskere, hvis der er monteret forlygter med plastiklygteglas mærket »PL«.
 (12) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.6, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (13) Nye køretøjstyper, som ikke opfylder disse forskrifter, kan fortsat godkendes indtil 18 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 4 til ændringsserie 03.
 (14) I tilfælde af to ekstra »symmetrisk monterede lygteenheder« kan den vandrette afstand være 200 mm (C i figuren).
 (15) Når trafikretningerne er adskilt af vejkonstruktioner, eller en tilsvarende lateral afstand mellem de to trafikretninger detekteres. Dette betyder en reduktion af blænding fra forlygter på køretøjer i modgående retning.
 (16) Dette gælder dog ikke for nærlys, hvis kurvelyset frembringes med henblik på højresving ved kørsel i højre side (venstresving ved kørsel i venstre side).
 (17) Regulativernes kontraherende parter kan fortsat forbyde anvendelse af mekaniske lygtevaskere, hvis der er monteret forlygter med plastiklygteglas mærket »PL«.
 (18) Sekretariatets note: For så


text:
vidt angår punkt 6.21.4.1.3 henvises der til teksten til ændringsserie 03 i dokument E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 — E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6..
 BILAG 1
 Meddelelse
 (største format: A4-format (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 ...
 vedrørende: (2)
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 for en køretøjstype hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 48.
 Godkendelse nr.: ...Udvidelsenr.: ...
 1.
 Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse: ...
 2.
 Fabrikantens navn for denne køretøjstype: ...
 3.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 4.
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:
 5.
 Indgivet til godkendelse den: ...
 6.
 Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen:
 7.
 Prøvningsrapportens dato: ...
 8.
 Prøvningsrapportens nummer: ...
 9.
 Kortfattet beskrivelse:
 Lygter og lyssignaler på køretøjet:
 9.1.
 Fjernlyslygter:
 ja/nej2...
 9.2.
 Nærlyslygter:
 ja/nej2...
 9.3.
 Tågeforlygter:
 ja/nej2...
 Bemærkninger: Gensidigt indbygget i forlygte: ja/nej2
 9.4.
 Baklygter:
 ja/nej2...
 9.5.
 Forreste retningsviserblinklygter:
 ja/nej2...
 9.6.
 Bageste retningsviserblinklygter:
 ja/nej2...
 9.7.
 Retningsviserblinklygter på siden:
 ja/nej2...
 9.8.
 Havariblink:
 ja/nej2...
 9.9.
 Stoplygter:
 ja/nej2...
 9.9.1.
 Kontrolanordning, der angiver en fejl, som krævet i komponentforskrifterne:
 ja/nej2...
 9.10.
 Bagnummerplade
 belysningsanordning:
 ja/nej2...
 9.11.
 Positionslygter fortil:
 ja/nej2...
 9.11.1.
 Kontrolanordning, der angiver en fejl, som krævet i komponentforskrifterne:
 ja/nej2...
 9.12.
 Baglygter:
 ja/nej2...
 9.12.1.
 Kontrolanordning, der angiver en fejl, som krævet i komponentforskrifterne:
 ja/nej2...
 9.13.
 Tågebaglygter:
 ja/nej2...
 9.14.
 Parkeringslygter:
 ja/nej2...
 9.15.
 Endemarkeringslygter:
 ja/nej2...
 9.15.1.
 Kontrolanordning, der angiver en fejl, som krævet i komponentforskrifterne:
 ja/nej2...
 9.16.
 Retroreflektorer bagtil,
 ikke-trekantet:
 ja/nej2...
 9.17.
 Bageste retroreflektor, trekantet
 ja/nej2...
 9.18.
 Retroreflektorer fortil,
 ikke-trekantet:
 ja/nej2...
 9.19.
 Sideretroreflektorer,
 ikke-trekantet:
 ja/nej2...
 9.20.
 Sidemarkeringslygter:
 ja/nej2...
 9.21.
 Kørelyslygter:
 ja/nej2...
 9.21.1.
 Kontrolanordning, der angiver en fejl, som krævet i komponentforskrifterne:
 ja/nej2...
 9.22.
 Adaptivt forlygtesystem (AFS): ja/nej2
 9.23.
 Kurvelyslygter:
 ja/nej2...
 9.24.
 Synlighedsmærkning:
 Bagud ...
 Til siden
 9.24.1.
 Fuld konturafmærkning:
 ja/nej2...
 ja/nej2
 9.24.2.
 Delvis konturmarkering:
 ja/nej2...
 ja/nej2
 9.24.3.
 Linjemarkering:
 ja/nej2...
 ja/nej2
 9.24.4.
 Udtagelse med hensyn til synlighedsmærkning i henhold til punkt 6.21.1.2.5.
 Bagud
 ja/nej2
 Bemærkninger: ...
 Til siden
 ja/nej2
 Bemærkninger ...
 9.25.
 Nødbremsesignal:
 ja/nej2...
 9.26.
 Manøvreringslygter:
 ja/nej2...
 9.27.
 Udvendig omgivelsesbelysning:
 ja/nej2...
 9.28.
 Tilsvarende lygter:
 ja/nej2...
 9.29.
 Maksimum belastning i bagagerummet: ...
 9.30.
 Lygter, som er godkendt til og udstyret med LED-alternativ(e) lyskilde(r), kan monteres på denne køretøjstype: ja/nej2,
 (3)
 10.
 Bemærkninger: ...
 10.1.
 Eventuelle bemærkninger vedrørende bevægelige komponenter: ...
 10.2.
 Metode anvendt til bestemmelse af den synlige overflade:
 a)
 Afgrænsningen af lysfladen2 eller
 b)
 Lysemitterende flade2
 10.3.
 Andre bemærkninger (gældende for køretøjer med rat i højre eller i venstre side): ...
 10.4.
 Bemærkninger vedrørende AFS (i henhold til punkt 3.2.6 og 6.22.7.4 i dette regulativ): ...
 10.5.
 Bemærkninger vedrørende synlighedsmærkningen, hvis denne er mindre end mindsteværdien på 70 %, som kræves i henhold til punkt 6.21.4.1.2. og 6.21.4.2.2 i dette regulativ.
 10.6.
 For køretøjer i klasse M og N en beskrivelse af strømforsyningsbetingelserne (i henhold til punkt 3.2.7 og 5.27 i dette regulativ) ...
 10.7.
 Bemærkninger vedrørende synlighedsmærkningen (i henhold til punkt 6.21.1.2.5 og 6.21.4.3.1 i dette regulativ) ...
 10.8.
 Bemærkninger vedrørende synlighedsmærkningen (ukomplet køretøj eller komplet køretøj i henhold til punkt 6.21.1.2.1 og 6.21.1.2.2.1 i dette regulativ): ...
 Ukomplette køretøjer:
 ja/nej2
 Komplette køretøjer:
 ja/nej2


text:
Færdiggjorte komplette køretøjer: ja/nej2
 Færdiggjorte komplette køretøjer: ja/nej2
 11.
 Godkendelsesmærkets placering: ...
 12.
 Begrundelse(r) for eventuel udvidelse: ...
 13.
 Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget2
 14.
 Sted: ...
 15.
 Dato: ...
 16.
 Underskrift: ...
 17.
 Følgende dokumenter med anførelse af godkendelsesnummeret ovenfor kan rekvireres: ...
 (1) Distinguishing number of the country which has granted/refused/withdrawn approval (see approval provisions in the Regulation).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Hvis ja, angives de relevante lygter.
 BILAG 2
 Udformning af godkendelsesmærker
 Model A
 a = 8 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til nr. FN-regulativ nr. 48 som ændret ved ændringsserie 07. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i FN-regulativ 48 som ændret ved ændringsserie 07.
 Model B
 a = 8 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til FN-regulativ nr. 48 som ændret ved ændringsserie 07 og FN-regulativ nr. 33 (1). Godkendelsesnummeret angiver, at FN-regulativ nr. 48 på godkendelsesdatoen blev ændret ved ændringsserie 07, og at FN-regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige udgave.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 Eksempler på lygters overflader, akser, referencecentrummer samt vinkler for geometrisk synlighed
 Disse eksempler viser nogle arrangementer som støtte for forståelsen af forskrifter, og det er ikke hensigten, at de skal begrænse konstruktionsmulighederne.
 SIGNATURFORKLARING til alle eksempler i dette bilag:
 1.
 Lysflade
 2.
 Referenceakse
 3.
 Referencecentrum
 4.
 Vinkel for geometrisk synlighed
 5.
 Lysemitterende flade
 6.
 Synlig overflade baseret på lysfladen
 7a.
 Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade i henhold til punkt 2.10.2, litra a) (med ydre lygteglas)
 7b.
 Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade i henhold til punkt 2.10.2, litra b) (uden ydre lygteglas)
 8.
 Retning for synlighed
 IO
 Indvendig optisk del
 LG
 Lysleder
 L
 Ydre lygteglas
 R
 Reflektor
 S
 Lyskilde
 X
 Indgår ikke i denne funktion
 F1
 Funktion 1
 F2
 Funktion 2
 Del 1
 Lysemitterende flade på en lyssignalanordning, der ikke er en retroreflektor
 Del 2
 Lysflade på en lyssignalanordning, der ikke er en retroreflektor
 Del 3
 Eksempler på synlig overflade baseret på lysflade i forskellige retninger af geometrisk synlighed
 Del 4
 Eksempler på synlig overflade baseret på lysemitterende flade i forskellige retninger af geometrisk synlighed
 Del 5
 Eksempel på lysflade sammenlignet med lysemitterende flade i tilfælde af en »enkeltfunktionslygte«
 (jf. punkt 2.10.2-2.10.3 i dette regulativ)
 Eksempler på en lyskilde med refleksoptik bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 1
 Eksempel 2
 (inkl. ydre lygteglas)
 (ekskl. ikke-tekstureret ydre lygteglas)
 Eksempler på en lyskilde med refleksoptik med indre lygteglas bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 3
 Eksempel 4
 (inkl. ydre lygteglas)
 (ekskl. ikke-tekstureret ydre lygteglas)
 Eksempler på en lyskilde med refleksoptik med delvis indre lygteglas bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 5
 Eksempel 6
 (inkl. ydre lygteglas)
 (ekskl. ikke-tekstureret ydre lygteglas)
 Eksempel på lyslederoptik bag udvendigt lygteglas
 Eksempel 7
 Eksempler på lyslederoptik eller refleksoptik bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 8
 Eksempel på lyskilde med refleksoptik i kombination med et


text:
område, som ikke indgår som en del af denne funktion, bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 9
 Del 6
 Eksempler, der viser bestemmelsen af den lysemitterende flade i sammenligning med lysfladen
 (jf. punkt 2.10.2 og 2.10.3 i dette regulativ)
 Bemærk: Reflekteret lys kan bidrage til bestemmelsen af den lysemitterende flade
 Eksempel A
 Lysflade
 Lysemitterende flade angivet i henhold til 2.10.2 a)
 Kanterne er
 a og b
 c og d
 Eksempel B
 Lysflade
 Lysemitterende flade angivet i henhold til 2.10.2 a)
 Kanterne er
 a og b
 c og d
 Eksempel C
 Eksempel på bestemmelse af lysfladen i sammenligning med et område, som ikke er en del af funktionen:
 Lysflade
 Kanterne er
 a og b
 Eksempel D
 Eksempel til bestemmelse af en lysemitterende flade i henhold til punkt 2.10.2. a) i sammenligning med et område, som ikke er en del af funktionen:
 Lysemitterende flade angivet i henhold til 2.10.2. a)
 Kanterne er
 c-d og e-f
 Eksempel E
 Eksempel på bestemmelse af synlig overflade i kombination med et område, som ikke er en del af funktionen, og et ikke-tekstureret ydre lygteglas (i henhold til 2.10.2, litra b)):
 Lysemitterende flade angivet i henhold til 2.10.2. b) for eksempel
 Kanterne er
 c'-d' og e'-f'
 Del 7
 Eksempler, der muliggør en beslutning m.h.t. gensidig indbygning af to funktioner
 I tilfældet med tekstureret ydre lygteglas og en mellemliggende væg:
 I tilfældet med et tekstureret ydre lygteglas:
 I tilfældet, hvor det ikke-teksturerede ydre lygteglas er ekskluderet:
 I tilfældet, hvor det ikke-teksturerede ydre lygteglas er ekskluderet:
 I tilfældet, hvor det ydre lygteglas (tekstureret eller ikke-tekstureret) er inkluderet:
 I tilfældet, hvor det ydre lygteglas (tekstureret eller ikke-tekstureret) er inkluderet:
 I tilfældet hvor det ikke-teksturerede lygteglas er ekskluderet, »7b« er den synlige overflade i henhold til punkt 2.10.2 og F1 må ikke være gennemsigtig for F2:
 I tilfældet, hvor det ikke-teksturerede ydre lygteglas er ekskluderet eller inkluderet:
 BILAG 4
 En rød lygtes synlighed fremad og en hvid lygtes synlighed bagud
 (se punkt 5.10.1 og 5.10.2 i dette regulativ)
 BILAG 5
 Belastningstilstande, der skal tages i betragtning ved bestemmelse af variationer i nærlysets lodrette indstilling
 Akselbelastninger i henhold til punkt 6.2.6.1 og 6.2.6.3.1.
 1.
 Til følgende prøvninger beregnes passagernes masse til 75 kg pr. person.
 2.
 Belastningstilstande for forskellige køretøjsklasser:
 2.1.
 Køretøjer i klasse M1 (1):
 2.1.1.
 Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:
 2.1.1.1.
 én person i førersædet
 2.1.1.2.
 føreren plus en passager på forsædet længst borte fra føreren
 2.1.1.3.
 føreren, en passager på forsædet længst borte fra føreren og alle de bageste siddepladser optaget
 2.1.1.4.
 alle siddepladser optaget
 2.1.1.5.
 alle siddepladser optaget plus en jævnt fordelt last i bagagerummet, så det tilladte akseltryk på bagakslen eller, hvis bagagerummet er anbragt foran, på forakslen, nås; har køretøjet bagagerum både foran og bagi, skal den ekstra last fordeles jævnt, så det tilladte akseltryk nås; nås den tilladte totalmasse før det tilladte akseltryk på en af akslerne, skal lasten i bagagerummet (-rummene) begrænses til en værdi, som gør det muligt at nå denne masse
 2.1.1.6.
 føreren plus en jævnt fordelt last i bagagerummet, så det


text:
tilladte akseltryk på den tilsvarende aksel nås
 nås den tilladte totalmasse før det tilladte akseltryk, skal lasten i bagagerummet (-rummene) begrænses til en værdi, som gør det muligt at nå denne masse.
 2.1.2.
 Når disse belastningstilstande bestemmes, skal der tages hensyn til eventuelle grænser for belastninger, fabrikanten har angivet.
 2.2.
 På køretøjer i klasse M2 og M3
 1.
 Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:
 2.2.1.
 det ulastede køretøj med én person i førersædet
 2.2.2.
 køretøjet lastes således, at hver aksel får det største teknisk tilladte akseltryk, eller så køretøjets tilladte totalmasse nås, ved at forakslen og bagakslen belastes proportionalt til det største teknisk tilladte akseltryk, idet den først opnåede værdi benyttes.
 2.3.
 Køretøjer i klasse N med lad:
 2.3.1.
 Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:
 2.3.1.1.
 det ulastede køretøj med én person i førersædet
 2.3.1.2.
 føreren plus en last, som er således fordelt, at den, uden at trykket på forakslen overskrider en værdi, der, beregnet som summen af det ulastede køretøjs forakseltryk plus 25 % af nyttelastens største tilladte tryk på forakslen, giver det største tilladte akseltryk på bagakslen (-akslerne) eller medfører, at køretøjets tilladte totalmasse nås, idet den først opnåede af disse værdier skal benyttes. De samme belastningsbetingelser gælder for forakslen, hvis ladet er anbragt foran.
 2.4.
 Køretøjer i klasse N uden lad:
 2.4.1.
 Trækkende køretøjer til sættevogne:
 2.4.1.1.
 det ulastede køretøj uden tryk på sammenkoblingsanordningen og én person i førersædet
 2.4.1.2.
 én person i førersædet: det teknisk tilladte tryk på sammenkoblingsanordningen i den sammenkoblingsstilling, der svarer til det største tryk på bagakslen.
 2.4.2.
 Trækkende køretøjer til påhængsvogne:
 2.4.2.1.
 det ulastede køretøj med én person i førersædet
 2.4.2.2.
 én person i førersædet og alle andre pladser i førerhuset optaget.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.6, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 BILAG 6
 Måling af variationer i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette bilag indeholder en metode til måling af de variationer i nærlysets fald i forhold til det oprindelige, som skyldes belastningstilstandens påvirkning af køretøjets stilling.
 2. DEFINITIONER
 2.1. Oprindeligt fald
 2.1.1. Angivet oprindeligt fald
 Det af motorkøretøjets fabrikant angivne oprindelige nærlysfald, der benyttes som referenceværdi for beregning af tilladelige variationer.
 2.1.2. Målt oprindeligt fald
 Gennemsnitsværdien af nærlysets fald eller køretøjets hældning målt på et køretøj i den i bilag 5 definerede tilstand 1 for den pågældende køretøjsklasse. Denne værdi benyttes som referenceværdi ved bestemmelse af variationer i nærlysfaldet som funktion af varierende belastning.
 2.2. Nærlysets fald
 Nærlysets fald kan defineres således:
 enten som vinklen, udtrykt i milliradianer, mellem det vandrette plan og strålebundtets retning mod et karakteristisk punkt på afskæringens vandrette del i lygtens lysfordeling
 eller som tangent til denne vinkel, udtrykt i procentfald, da vinklerne er små (for disse små vinkler er 1 % lig med 10 mrad).
 Udtrykkes faldet i procent, kan det beregnes efter følgende formel:
 hvor:
 h1
 er det ovenfor nævnte karakteristiske punkts højde over jorden i mm målt på en lodret skærm, der er anbragt i en vandret afstand L vinkelret på køretøjets midterplan


text:
i længderetningen
 h2
 er referencecentrummets højde over jorden i mm (centret er det nominelle nulpunkt for det under h1 valgte karakteristiske punkt):
 L
 er afstanden i mm fra skærmen til referencecentrum.
 Negative værdier angiver retning nedad (se figur 1).
 Positive værdier angiver retning opad.
 Figur 1 Nærlysets fald på et køretøj i klasse M1
 Bemærkninger:
 1.
 Tegningen viser et køretøj i klasse M1, men princippet gælder også for køretøjer i andre klasser.
 2.
 Hvis køretøjet ikke er forsynet med et system til indstilling af forlygteniveauet, er nærlysfaldets variation den samme som variationen i køretøjets hældning.
 3. MÅLEBETINGELSER
 3.1.
 Undersøges nærlysets aftegning på skærmen ved hjælp af visuel inspektion eller ved hjælp af en fotometrisk metode, skal målingerne foretages i mørke omgivelser (f.eks. et mørkt rum), hvis størrelse er tilstrækkelig til, at køretøjet og skærmen kan placeres som vist i figur 1. Lygternes referencecentrum skal befinde sig i en afstand af mindst 10 m fra skærmen.
 3.2.
 Det underlag, målingerne foretages på, skal være så fladt og vandret som muligt, så målingerne af nærlysfaldet kan sikres med en reproducerbarhed, hvis nøjagtighed er ± 0,5 mrad (± 0,05 % fald).
 3.3.
 Hvis der benyttes en skærm, skal dens afmærkning, stilling og retning i forhold til underlaget og køretøjets midterplan i længderetningen være sådan, at målingerne af nærlysets fald kan sikres med en reproducerbarhed, hvis nøjagtighed er ± 0,5 mrad (± 0,05 % fald).
 3.4.
 Under målingerne skal den omgivende temperatur være mellem 10 og 30 °C.
 4. KLARGØRING AF KØRETØJET
 4.1.
 Målingerne foretages på et køretøj, som har kørt mellem 1 000 og 10 000 km, helst 5 000 km.
 4.2.
 Dæktrykket skal være det af fabrikanten angivne til fuld belastning. Køretøjet skal være fuldt forsynet (brændstof, vand, olie) og udstyret med alt det af fabrikanten angivne tilbehør og værktøj. Fuld brændstofforsyning betyder, at brændstoftanken skal være mindst 90 % fyldt.
 4.3.
 Køretøjet skal have parkeringsbremsen slået fra og være i frigear.
 4.4.
 Køretøjet skal konditioneres i mindst 8 timer ved den i punkt 3.4 ovenfor angivne temperatur.
 4.5.
 Hvis der benyttes en fotometrisk eller visuel metode, bør det køretøj, der skal afprøves, for at lette målingerne helst udstyres med forlygter med en tydelig afskæring af nærlyset. Andre metoder kan benyttes for at opnå en mere præcis måling (f.eks. fjernelse af lygteglassene).
 5. PRØVNINGSPROCEDURE
 5.1. Generelt
 Afhængigt af hvilken metode der vælges, måles enten nærlysfaldet eller køretøjets hældning i hver side af køretøjet. Resultatet for lygterne i både højre og venstre side i alle de i bilag 5 angivne belastningstilstande skal ligge inden for de i punkt 5.5 nedenfor fastsatte grænser. Belastningen øges gradvis uden at udsætte køretøjet for alt for store rystelser.
 5.1.1.
 Hvis der er monteret et AFS-system, skal målingerne foretages med AFS-systemet i neutraltilstand.
 5.2. Bestemmelse af det målte oprindelige fald
 Køretøjet klargøres som angivet i punkt 4 og belastes som angivet i bilag 5 (første belastningstilstand for den pågældende køretøjsklasse). Før hver måling skal køretøjet rokkes som angivet i punkt 5.4 nedenfor. Målingerne foretages tre gange.
 5.2.1.
 Hvis


text:
ingen af de tre måleresultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnitsværdi, er dette gennemsnit det endelige resultat.
 5.2.2.
 Hvis en af målingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnit, foretages en serie på yderligere ti målinger, hvis aritmetiske gennemsnit udgør det endelige resultat.
 5.3. Målemetoder
 Enhver metode kan benyttes til måling af nærlysfaldets variationer, forudsat at resultaterne har en nøjagtighed på ± 0,2 mrad (± 0,02 % fald).
 5.4. Køretøjets klargøring i de enkelte belastningstilstande
 Køretøjets affjedring og alle andre dele af det, som kan påvirke nærlysfaldet, klargøres efter de her beskrevne metoder.
 Den tekniske tjeneste og fabrikanten kan dog i fællesskab foreslå andre metoder (eksperimentelle eller beregningsmæssige), navnlig hvis afprøvningen frembyder særlige vanskeligheder, forudsat at disse beregninger er klart gyldige.
 5.4.1. Køretøjer i klasse M1 med almindeligt affjedringssystem
 Mens køretøjet står på målepladsen, og hjulene eventuelt er anbragt på flydende platforme (der skal benyttes, hvis deres fravær ville medføre en begrænsning af støddæmperbevægelsen, som kunne påvirke måleresultaterne), rokkes det uafbrudt i mindst tre fuldstændige cyklusser; i hver cyklus trykkes først dets bagende og derefter dets forende ned.
 Rokkesekvensen afsluttes samtidig med en cyklus. Inden målingerne foretages, skal køretøjet være faldet til ro af sig selv. I stedet for at benytte flydende platforme kan samme virkning opnås ved at bevæge køretøjet frem og tilbage under mindst en fuldstændig hjulomdrejning.
 5.4.2. Køretøjer i klasse M2, M3 og N med almindeligt affjedringssystem
 5.4.2.1.
 Kan den i punkt 5.4.1 beskrevne behandlingsmetode for køretøjer i klasse M1 ikke benyttes, kan den i punkt 5.4.2.2 eller 5.4.2.3 beskrevne metode anvendes.
 5.4.2.2.
 Mens køretøjet står på målepladsen med hjulene på jorden, rokkes det ved kortvarige ændringer af belastningen.
 5.4.2.3.
 Mens køretøjet står på målepladsen med hjulene på jorden, aktiveres dets affjedringssystem og alle andre dele af det, som kan påvirke nærlysfaldet, ved hjælp af en vibrator. Denne vibrator kan være en vibrationsplatform, hvorpå hjulene er anbragt.
 5.4.3. Køretøjer, som ikke har almindeligt affjedringssystem, og hvis fremdriftssystem skal være i gang.
 Inden der foretages målinger, ventes der indtil køretøjet har indtaget sin endelige stilling med motoren i gang.
 5.5. Målinger
 Nærlysfaldets variation måles for hver af de forskellige belastningstilstande i forhold til det i overensstemmelse med punkt 5.2 ovenfor målte oprindelige fald.
 Er køretøjet udstyret med et manuelt system til indstilling af forlygteniveauet, skal denne stilles i de af fabrikanten angivne positioner for de forskellige belastningstilstande (i overensstemmelse med bilag 5).
 5.5.1.
 I første omgang foretages en enkelt måling for hver belastningstilstand. Forskrifterne er opfyldt hvis nærlysfaldets variation i alle belastningstilstande ligger inden for de beregnede grænser (f.eks. inden for forskellen mellem det opgivne oprindelige fald og de med henblik på godkendelsen fastsatte øvre og nedre grænser) med en sikkerhedsmargen på 4 mrad (0,4 % fald).
 5.5.2.
 Hvis resultatet af en given måling ikke ligger inden for den i punkt 5.5.1 angivne sikkerhedsmargen eller overskrider grænseværdierne, foretages yderligere tre målinger i overensstemmelse med punkt 5.5.3 i de belastningstilstande, hvori det pågældende resultat er opnået.


text:
5.5.3.
 For hver af disse belastningstilstande gælder følgende:
 5.5.3.1.
 Hvis ingen af de tre måleresultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnitsværdi, er dette gennemsnit det endelige resultat.
 5.5.3.2.
 Hvis en af målingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnit, foretages en serie på yderligere ti målinger, hvis aritmetiske gennemsnit udgør det endelige resultat.
 5.5.3.3.
 Er køretøjet udstyret med et automatisk system til indstilling af forlygteniveauet med iboende hysteresesløjfe, betragtes gennemsnitsresultaterne ved hysteresesløjfens top og bund som signifikante værdier.
 Alle disse målinger udføres i overensstemmelse med punkt 5.5.3.1 og 5.5.3.2.
 5.5.4.
 Kravene er opfyldt, hvis variationen mellem det i overensstemmelse med punkt 5.2 bestemte oprindelige fald og faldet målt i hver enkelt belastningstilstand er mindre end de i punkt 5.5.1 beregnede værdier under alle belastningstilstande (uden sikkerhedsmargen).
 5.5.5.
 Overskrides kun en af de beregnede øvre eller nedre variationsgrænser, kan fabrikanten inden for de med henblik på godkendelsen fastsatte grænser vælge en anden værdi for det angivne oprindelige fald.
 BILAG 7
 Angivelse af det lodrette fald for nærlyslygternes afskæring som omhandlet i punkt 6.2.6.1.1 og det lodrette fald for tågeforlygtens afskæring som omhandlet i punkt 6.3.6.1.2 i dette regulativ
 Eksempel 1
 Symbolets og tegnenes størrelse overlades til fabrikantens valg.
 Eksempel 2
 Symbolets og tegnenes størrelse overlades til fabrikantens valg.
 BILAG 8
 Betjeningsorganer til de i regulativets punkt 6.2.6.2.2 omhandlede anordninger til indstilling af forlygteniveauet
 1. Specifikationer
 1.1.
 Nærlyset skal under alle omstændigheder kunne sænkes på en af følgende måder:
 a)
 ved at bevæge betjeningsorganet nedad eller til venstre
 b)
 ved at dreje betjeningsorganet rundt mod uret
 c)
 ved at trykke på en knap (tryk-træksystemet).
 Indstilles nærlyset ved hjælp af flere knapper, skal den knap, som giver det største nærlysfald, være anbragt til venstre for eller neden under knappen (knapperne) til de øvrige nærlyspositioner.
 Et drejeligt, kantstillet betjeningsorgan eller et betjeningsorgan, hvoraf kun kanten er synlig, skal betjenes efter samme principper som organer af type a) eller c).
 1.1.1.
 Dette betjeningsorgan skal være forsynet med symboler, som klart viser, med hvilke bevægelser nærlyset rettes nedad eller opad.
 1.2.
 0-positionen svarer ifølge regulativets punkt 6.2.6.1.1 til det oprindelige fald.
 1.3.
 0-positionen, der ifølge regulativets punkt 6.2.6.2.2. skal være en »neutral stilling«, behøver ikke nødvendigvis at ligge for enden af skalaen.
 1.4.
 Mærkerne på betjeningsorganet skal være forklaret i førerens instruktionsbog.
 1.5.
 Kun følgende symboler må anvendes til identificering af betjeningsorganerne:
 Symboler med fem stråler i stedet for fire kan også benyttes.
 Eksempel 1
 Eksempel 2
 Eksempel 3
 BILAG 9
 Kontrol med produktionens overensstemmelse
 1. PRØVNING
 1.1. Lygternes placering
 Placeringen af lygterne som defineret i regulativets punkt 2.1.6 i bredden, højden og længden kontrolleres i forhold til de generelle forskrifter i regulativets punkt 2.10.2, 2.10.3, 2.10.4, 2.3.3 og 5.4.
 De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.
 1.2. Lygternes synlighed
 1.2.1.
 Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i regulativets punkt 2.10.7.
 De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter


text:
for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ±3°, som er tilladt i punkt 5.3 for montering af lyssignaler.
 1.2.2.
 Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.10.
 1.3. Indstilling af nærlyslygter og tågeforlygter i klasse F3
 1.3.1. Oprindelig indstilling af faldet
 Den oprindelige indstilling af faldet af nærlysets og F3-tågeforlygtens afskæring indstilles til den værdi, der er angivet på fabrikantmærket som krævet og vist i bilag 7.
 Alternativt kan fabrikanten vælge at sætte det oprindelige sigte til en anden værdi end den på fabrikantmærket angivne, hvis den kan godtgøres at være repræsentativ for den godkendte type, når den prøves efter fremgangsmåden i bilag 6, særlig punkt 4.1.
 1.3.2. Faldets variation med belastningen
 Variationer i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden, jf. specifikationerne i dette punkt, skal ligge inden for følgende intervaller:
 0,2 % til 2,8 %
 for forlygter monteret i højden h < 0,8
 0,2 % til 2,8 %
 for forlygter monteret i højden 0,8 ≤ h ≤ 1,0 m eller
 0,7 % til 3,3 %
 (afhængigt af det indstillingsområde, fabrikanten valgte ved godkendelsen)
 0,7 % til 3,3 %
 for forlygter monteret i højden 1,0 < h ≤ 1,2 m
 1,2 % til 3,8 %
 for forlygter monteret i højden h > 1,2 m.
 Hvis der er tale om en tågeforlygte i klasse F3 med en eller flere lyskilder med en samlet objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, skal variationerne i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden som specificeret i dette punkt ligge inden for følgende intervaller:
 0,7 % til 3,3 %
 for tågeforlygter monteret i højden h ≤ 0,8
 1,2 % til 3,8 %
 for tågeforlygter monteret i højden h > 0,8 m.
 Der skal anvendes følgende belastningstilstande på de enkelte behørigt justerede systemer, jf. bilag 5.
 1.3.2.1.
 Køretøjer i klasse M1:
 Punkt 2.1.1.1
 Punkt 2.1.1.6 under hensyntagen til
 Punkt 2.1.2.
 1.3.2.2.
 Køretøjer i klasse M2 og M3:
 Punkt 2.2.1.
 Punkt 2.2.2.
 1.3.2.3.
 Køretøjer i klasse N med lad:
 Punkt 2.3.1.1
 Punkt 2.3.1.2
 1.3.2.4.
 Køretøjer i klasse N uden lad:
 1.3.2.4.1.
 Trækkende køretøjer til sættevogne:
 Punkt 2.4.1.1
 Punkt 2.4.1.2
 1.3.2.4.2.
 Trækkende køretøjer til påhængsvogne:
 Punkt 2.4.2.1
 Punkt 2.4.2.2
 1.4. Elektriske forbindelser og kontrolanordninger
 Elektriske forbindelser kontrolleres ved, at samtlige lygter, der forsynes med strøm fra køretøjets elektriske system, tændes.
 Lygternes og kontrolanordningernes funktion skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 5.11-5.14 og med de særlige forskrifter for den enkelte lygte.
 1.5. Lysstyrke
 1.5.1. Fjernlyslygter
 Den samlede lysstyrke for fjernlyslygterne kontrolleres efter fremgangsmåden i regulativets punkt 6.1.9.2. Den målte værdi skal opfylde kravet i regulativets punkt 6.1.9.1.
 1.6. Lygternes montering, antal, farve og eventuelle kategori kontrolleres ved visuel inspektion af lygterne og disses mærkning.
 Forskrifterne i punkt 5.15 og 5.16 samt de særlige forskrifter for de enkelte lygter skal være opfyldt.
 BILAG 10
 Reserveret
 BILAG 11
 Synlighedsmærkningers synlighed bagud, fremad og til siden
 (Se punkt 6.21.5 i dette regulativ)
 Figur 1a Bagud
 Figur 1b Fremad (kun påhængskøretøjer)
 Figur 2 Til siden


text:
BILAG 12
 Prøvekørsel
 1. Specifikationer for prøvekørsel af den automatiske styring af fjernlyslygterne
 1.1.
 Prøvekørslen foretages i klar luft (1) og med rene forlygter
 1.2.
 Prøvestrækningen skal omfatte prøveafsnit med trafik- og hastighedsforhold, der svarer til den pågældende vejtype som beskrevet i tabel 1 nedenfor:
 Tabel 1
 Prøve-afsnit
 Trafikforhold
 Vejtype
 Byområder
 Flersporet vej, f.eks. motorvej
 Landevej
 Hastighed
 50 ± 10 km/h
 100 ± 20 km/h
 80 ± 20 km/h
 Gennemsnitlig % af den samlede prøvestrækning
 10 %
 20 %
 70 %
 A
 Et enkelt modkørende eller forankørende køretøj med en tilpas hyppighed til, at fjernlyset tændes og slukkes.
 X
 X
 B
 Kombineret modkørende eller forankørende trafik med en tilpas hyppighed til, at fjernlyset tændes og slukkes.
 X
 X
 C
 Aktive og passive overhalingsmanøvrer med en tilpas hyppighed til, at fjernlyset tændes og slukkes.
 X
 X
 D
 Modkørende cykel som beskrevet i punkt 6.1.9.3.1.2.
 X
 E
 Situationer med kombineret modkørende og forankørende trafik.
 X
 1.3.
 Byområder skal omfatte veje med og uden belysning.
 1.4.
 Landeveje skal omfatte tosporede afsnit og afsnit med fire eller flere spor og skal omfatte kryds, bakker og/eller hældninger, fald og snoede veje.
 1.5.
 Flersporede veje (f.eks. motorveje) og landeveje skal omfatte afsnit med lige, jævne strækninger med en længde på over 600 m. Derudover skal de omfatte afsnit med venstre- og højrekurver.
 1.6.
 Der tages højde forhold med tæt trafik.
 2. Specifikationer for prøvekørsel af adaptive fjernlyslygter
 2.1.
 Prøvekørslen foretages i klar luft (2) og med rene forlygter.
 2.2.
 Prøvestrækningen skal omfatte prøveafsnit med trafik- og hastighedsforhold, der svarer til den pågældende vejtype som beskrevet i tabel 2 nedenfor:
 Tabel 2
 Prøveafsnit
 Trafikforhold
 Vejtype
 Byområder
 Flersporet vej, f.eks. motorvej
 Landevej
 Hastighed
 50 ± 10km/h
 100 ± 20km/h
 80 ± 20km/h
 Gennemsnitlig % af den samlede prøvestrækning
 10 %
 20 %
 70 %
 A
 Et enkelt modkørende eller forankørende køretøj med en tilpas hyppighed til, at det adaptive fjernlys reagerer, således at denne funktion kan demonstreres.
 X
 X
 B
 Kombineret modkørende og forankørende trafik med en tilpas hyppighed til, at det adaptive fjernlys reagerer, således at denne funktion kan demonstreres.
 X
 X
 C
 Aktive og passive overhalingsmanøvrer med en tilpas hyppighed til, at det adaptive fjernlys reagerer, således at denne funktion kan demonstreres.
 X
 X
 D
 Modkørende cykel som beskrevet i punkt 6.22.9.3.1.2.
 X
 E
 Situationer med kombineret modkørende og forankørende trafik.
 X
 2.3.
 Byområder skal omfatte veje med og uden belysning.
 2.4.
 Landeveje skal omfatte tosporede afsnit og afsnit med fire eller flere spor og skal omfatte kryds, bakker og/eller hældninger, fald og snoede veje.
 2.5.
 Flersporede veje (f.eks. motorveje) og landeveje skal omfatte afsnit med lige, jævne strækninger med en længde på over 600 m. Derudover skal de omfatte afsnit med venstre- og højrekurver.
 2.6.
 Der tages højde forhold med tæt trafik.
 2.7.
 For prøvningsafsnit A og B i tabellen ovenfor skal de ingeniører, som foretager prøvningerne, evaluere og registrere den adaptive proces og dennes funktionsdygtighed, og hvorvidt denne er acceptabel i forbindelse med modkørende og forankørende trafik. Dette medfører, at der skal sidde ingeniører


text:
i det prøvede køretøj og desuden i de modkørende og forankørende køretøj.
 (1) God sigt (meteorologisk optisk rækkevidde MOR > 2 000 m som defineret i WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, s. 1. 9. 1/ 1. 9. 11, Genève, 1996).
 (2) God sigt (meteorologisk optisk rækkevidde MOR > 2 000 m som defineret i WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, s. 1. 9. 1/ 1. 9. 11, Genève, 1996).
 BILAG 13
 Betingelser for automatisk tænding af nærlys
 Betingelser for automatisk tænding af nærlys (1)
 Omgivende lys uden for køretøjet (2)
 Nærlyslygter
 Responstid
 under 1 000 lux
 ON
 højst 2 sekunder
 mellem 1 000 lux og 7 000 lux
 efter fabrikantens valg
 efter fabrikantens valg
 over 7 000 lux
 OFF
 over 5 sekunder men ikke over 300 sekunder
 (1) Opfyldelse af disse betingelser skal påvises af ansøgeren ved simulation eller anden kontrolmetode, der accepteres af den typegodkendende myndighed.
 (2) Lysstyrken skal måles på en vandret flade med en cosinuskorrigeret sensor i samme højde som monteringsstedet for sensoren på køretøjet. Dette kan påvises af fabrikanten ved tilstrækkelig dokumentation eller på anden måde, som accepteres af den godkendende myndighed.
 BILAG 14
 Observationsområde i retning af manøvrerings- og omgivelseslygternes synlige overflade.
 Observationszoner
 Denne tegning viser zonen set fra den ene side — de øvrige zoner er set forfra, bagfra og fra køretøjets anden side
 Afgrænsning af zonerne
 BILAG 15
 Gonio(foto)metersystem, der anvendes til fotometriske målinger som defineret i punkt 2.10.9 i dette regulativ


text:
 Avis juridique important
 |
 21977A0512(01)
 Finansprotokol mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Tyrkiet
 EF-Tidende nr. L 067 af 17/03/1979 s. 0015 den græske specialudgave: Kapitel 11 bind 13 s. 0223
 ++++ FINANSPROTOKOL mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Tyrkiet HANS MAJESTAET BELGIERNES KONGE , HENDES MAJESTAET DANMARKS DRONNING , PRAESIDENTEN FOR FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND , PRAESIDENTEN FOR DEN FRANSKE REPUBLIK , PRAESIDENTEN FOR IRLAND , PRAESIDENTEN FOR DEN ITALIENSKE REPUBLIK , HANS KONGELIGE HOEJHED STORHERTUGEN AF LUXEMBOURG , HENDES MAJESTAET DRONNINGEN AF NEDERLANDENE , HENDES MAJESTAET DRONNINGEN AF DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND , samt RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER paa den ene side , og PRAESIDENTEN FOR REPUBLIKKEN TYRKIET paa den anden side , SOM TILSTRAEBER at befordre en hurtig udvikling af den tyrkiske oekonomi med henblik paa at lette virkeliggoerelsen af maalene i aftalen om oprettelse af en associering mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Tyrkiet , HAR UDPEGET som befuldmaegtigede : HANS MAJESTAET BELGIERNES KONGE : Joseph VAN DER MEULEN , overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer , fast repraesentant ved De europaeiske Faellesskaber ; HENDES MAJESTAET DANMARKS DRONNING : Niels ERBSBOELL , overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer , fast repraesentant ved De europaeiske Faellesskaber ; PRAESIDENTEN FOR FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND : Helmut SIGRIST , overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer , fast repraesentant ved De europaeiske Faellesskaber ; PRAESIDENTEN FOR DEN FRANSKE REPUBLIK : Luc de la BARRE de NANTEUIL , ambassadoer for Frankrig , fast repraesentant ved De europaeiske Faellesskaber ; PRAESIDENTEN FOR IRLAND : Brendan DILLON , overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer , fast repraesentant ved De europaeiske Faellesskaber ; PRAESIDENTEN FOR DEN ITALIENSKE REPUBLIK : Eugenio PLAJA , Italiens ambassadoer , fast repraesentant ved De europaeiske Faellesskaber ; HANS KONGELIGE HOEJHED STORHERTUGEN AF LUXEMBOURG : Jean DONDELINGER , overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer , fast repraesentant ved De europaeiske Faellesskaber ; HENDES MAJESTAET DRONNINGEN AF NEDERLANDENE : J . H . LUBBERS , overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer , fast repraesentant ved De europaeiske Faellesskaber ; HENDES MAJESTAET DRONNINGEN AF DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND : David OWEN , minister for udenrigs - og Commonwealthanliggender ; RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER : David OWEN , formand for Raadet for De europaeiske Faellesskaber , minister for udenrigs - og Commonwealthanliggender ; Roland de KERGORLAY , assisterende generaldirektoer i Generaldirektoratet for Eksterne forbindelser i Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber ; PRAESIDENTEN FOR REPUBLIKKEN TYRKIET : Ihsan Sabri CAGLAYANGIL , udenrigsminister ; SOM , efter at de har udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form , ER BLEVET ENIGE om foelgende bestemmelser : Artikel 1 Inden for rammerne af associeringen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Tyrkiet deltager Faellesskabet paa de i denne protokol anfoerte betingelser i saadanne foranstaltninger , som kan fremme Tyrkiets udvikling gennem en indsats til stoette for de bestraebelser , som landet selv udfolder . Artikel 2 1 . Til de i artikel 1 omhandlede formaal kan der i en periode , som udloeber den 31 . oktober 1981 , stilles et samlet beloeb paa


text: 310 millioner europaeiske regningsenheder ( ERE ) til raadighed med indtil : a ) 90 millioner ERE i form af laan fra Den europaeiske Investeringsbank , i det foelgende benaevnt " Banken " , der ydes af dennes egne midler ; b ) 220 millioner ERE i form af laan paa saerlige vilkaar , der ydes af Banken efter bemyndigelse fra Faellesskabet . 2 . Med henblik paa finansiering kan saadanne investeringsprojekter komme i betragtning , som forelaegges Banken af den tyrkiske stat eller , med dennes samtykke , af offentlige eller private sammenslutninger eller virksomheder med hjemsted eller en afdeling i Tyrkiet , og som : a ) bidrager til en foroegelse af produktiviteten i den tyrkiske oekonomi , og navnlig giver Tyrkiet en bedre oekonomisk infrastruktur , et landbrug med hoejere udbytte samt virksomheder , dels industrielle dels tjenesteydende , saavel offentlige som private , der er moderne og drevet rationelt ; b ) fremmer virkeliggoerelsen af associeringsaftalens maal ; c ) indgaar i den gaeldende tyrkiske udviklingsplan . 3 . Med hensyn til valget af investeringsprojekter inden for rammerne af ovennaevnte bestemmelser : a ) kan kun naermere beskrevne projekter finansieres ; b ) kan investeringsprojekter som skal gennemfoeres paa tyrkisk omraade , principielt finansieres inden for alle oekonomiske sektorer ; c ) vil der blive taget saerlig hensyn til projekter , som kan bidrage til at forbedre Tyrkiets betalingsbalancesituation . 4 . Undersoegelsen af projekterne med henblik paa antagelse og ydelsen af laanene sker i henhold til de retningslinjer , betingelser og fremgangsmaader , der er fastsat i Bankens vedtaegter . Artikel 3 1 . De beloeb , der hvert aar stilles til raadighed , skal fordeles saa jaevnt som muligt over hele denne protokols gyldighedsperiode . I den foerste del af gyldighedsperioden kan forpligtelserne dog , inden for rimelige graenser , naa op paa et forholdsmaessigt stoerre beloeb . 2 . En eventuel restbeholdning vil ved udloebet af den i artikel 2 , stk . 1 , naevnte periode kunne anvendes , indtil den er opbrugt . I saa fald skal anvendelsen ske efter samme retningslinjer som de i denne protokol fastsatte . Artikel 4 1 . Laanene kan ydes gennem den tyrkiske stat eller gennem egnede tyrkiske organer , med forpligtelse for disse til at genudlaane midlerne til de berettigede paa betingelser , der med Bankens samtykke er fastsat paa grundlag af de saerlige oekonomiske og finansielle forhold ved de projekter , for hvilke laanene er bestemt . 2 . Til de laan , som Banken yder af egne midler , skal der knyttes betingelser om loebetid , som opstilles paa grundlag af de saerlige oekonomiske og finansielle forhold ved projekterne ; den gaeldende rentesats er den af Banken anvendte paa tidspunktet for underskrivelsen af hver enkelt laanekontrakt . 3 . Laanene paa saerlige vilkaar ydes den tyrkiske stat for et tidsrum af 40 aar med en afdragsfri periode paa 10 aar og en rentesats paa 2,5 % pro anno . Den tyrkiske stat


text: drager omsorg for , at de af laantagerne tilbagebetalte beloeb , som den ikke strakts skal anvende til afdrag paa Bankens udlaan , anvendes til finansiering af saadanne investeringsprojekter som fastsat i artikel 2 , stk . 2 . Den underretter hvert aar Banken om anvendelsen af disse beloeb . Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse paa transaktioner , der finder sted inden for rammerne af udligere finansprotokoller . 4 . Laan , der ydes af Banken af dennes egne midler , anvendes foerst og fremmest til finansiering af projekter med normal rentabilitet ; laan paa saerlige vilkaar anvendes foerst og fremmest til finansiering af projekter med ubestemmelig forrentning , eller som er rentable paa laengere sigt . Artikel 5 Laanene kan anvendes saavel til daekning af udgifterne ved indfoersel som til indenlandske udgifter , der er noedvendige til gennemfoerelse af godkendte investeringsprojekter , herunder planlaegningsomkostninger samt udgifter til raadgivende ingenioerer og teknisk bistand . Artikel 6 Bankens deltagelse i gennemfoerelsen af projekter kan med Tyrkiets samtykke ske i form af en co-finansiering . Artikel 7 Virksomheder , hvis risikovillige kapital helt eller delvis hidroerer fra lande inden for Faellesskabet , har adgang til paa samme betingelser som virksomheder med national kapital at opnaa finansiering som fastsat i denne protokol . Artikel 8 Ansvaret for udfoerelsen , driften og vedligeholdelsen af genstanden for de projekter , der finansieres i henhold til denne protokol , paahviler Tyrkiet eller andre i artikel 2 , stk . 2 , naevnte modtagere . Banken drager omsorg for , at anvendelsen af dens finansielle stoette er i overensstemmelse med de vedtagene formaal og sker paa de mest fordelagtige oekonomiske betingelser . Artikel 9 1 . Deltagelse i udbudsprocedurer , aftaler og kontrakter , der finansieres ved laan , er aaben paa samme betingelser for alle fysiske og juridiske personer fra republikken Tyrkiet eller Faellesskabets medlemsstater . 2 . Paa de aftaler og kontrakter , der indgaas med henblik paa gennemfoerelsen af projekter , som finansieres i henhold til denne protokol , anvender Tyrkiet en ordning for skatter og told , der mindst er lige saa gunstig som den , der gaelder for andre internationale organisationer . Artikel 10 Tyrkiet traeffer de noedvendige foranstaltninger for at renter og alle andre beloeb , der tilkommer Banken i forbindelse med de i medfoer af denne protokol ydede laan , fritages for enhver form for skat eller afgift af saavel national som lokal art . Artikel 11 Naar et laan bevilges en anden modtager end den tyrkiske stat , kan Banken som betingelse for ydelsen af dette laan kraeve , at den tyrkiske stat stiller sikkerhed . Artikel 12 Under hele loebetiden for laan , der ydes i medfoer af denne protokol , forpligter Tyrkiet sig til at stille den valuta , der er noedvendig for betaling af renter , provisioner , andre omkostninger og hovedstol , til raadighed for laantagere og sikkerhedsstillere . Artikel 13 Resultaterne af det finansielle samarbejde kan goeres til genstand for undersoegelser i det associeringsraad


text: , der er nedsat i henhold til artikel 6 i aftalen om oprettelse af en associering mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Tyrkiet . Artikel 14 Et aar foer udloebet af denne protokol undersoeger de kontraherende parter de bestemmelser , der vil kunne fastsaettes for finansiel bistand i en ny periode . Artikel 15 Denne protokol er knyttet som bilag til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Tyrkiet . Artikel 16 1 . Denne protokol skal ratificeres , anerkendes eller godkendes i overensstemmelse med de kontraherende parters egne procedurer ; parterne giver hinanden meddelelse om gennemfoerelsen af de i denne henseende noedvendige procedurer . 2 . Denne protokol traeder i kraft den foerste dag i den anden maaned efter datoen paa hvilken de i stk . 1 omhandlede meddelelser er gennemfoert . Artikel 17 Denne protokol er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk , engelsk , fransk , italiensk , nederlandsk , tysk og tyrkisk , idet hver af disse tekster har samme gyldighed . Til bekraeftelse heraf har undertegnede befuldmaegtigede underskrevet denne finansprotokol . Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmaechtigten ihre Unterschriften unter dieses Finanzprotokoll gesetzt . In witness whereof , the undersigned Plenipotentiaries have affixed their signatures below this Financial Protocol . En foi de quoi , les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent protocole financier . In fede di che , i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente protocollo finanziario . Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Financieel Protocol hebben gesteld . *... Udfaerdiget i Bruxelles , den tolvte maj nitten hundrede og syvoghalvfjerds . Geschehen zu Bruessel am zwoelften Mai neunzehnhundertsiebenundsiebzig . Done at Brussels on the twelfth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-seven . Fait à Bruxelles , le douze mai mil neuf cent soixante-dix-sept . Fatto a Bruxelles , addì dodici maggio millenovecentosettantasette . Gedaan te Brussel , de twaalfde mei negentienhonderd zevenenzeventig . *... Pour Sa Majesté le roi des Belges Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen For Hendes Majestaet Danmarks Dronning Fuer den Praesidenten der Bundesrepublik Deutschland Pour le président de la République française For the President of Ireland Per il presidente della Repubblica italiana Pour Son Altesse Royale le grand-duc de Luxembourg Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland For Raadet for De europaeiske Faellesskaber Fuer den Rat der Europaeischen Gemeinschaften For the Council of the European Communities Pour le Conseil des Communautés européennes Per il Consiglio delle Comunità europee Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen *... BILAG Erklaering fra Det europaeiske oekonomiske Faellesskab vedroerende artikel 2 i finansprotokollen 1 . Den europaeiske regningsenhed , der benyttes for at udtrykke de i artikel 2 i finansprotokollen anfoerte beloeb , fastsaettes ved summen af foelgende beloeb i Faellesskabets medlemsstaters valutaer : Tysk mark 0,828 Pund sterling 0,0885 Fransk franc


text: 1,15 Italiensk lire 109 Nederlandsk gylden 0,286 Belgisk franc 3,66 Luxembourgsk franc 0,14 Dansk krone 0,217 Irsk pund 0,00759 . 2 . Vaerdien af den europaeiske regningsenhed i en given valuta er lig med summen af modvaerdierne i denne valuta af de i stk . 1 anfoerte valutabeloeb . Den fastsaettes af Kommissionen paa grundlag af de kurser , der dagligt noteres paa valutamarkederne . De daglige omregningskurser for de forskellige nationale valutaer offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .


text:
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 202/306
 PROTOKOL (Nr. 25)
 OM DELT KOMPETENCE
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelse, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
 Eneste artikel
 Når Unionen tager initiativer på et bestemt område, omfatter denne udøvelse af kompetence kun de elementer, der indgår i den pågældende EU-retsakt, og omfatter derfor ikke hele området, jf. artikel 2, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde om delt kompetence.


text:
Nr. L 155/ 22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 17 . 6 . 75
 AFTALE
 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den demokratiske republik
 Somalia om levering af mel af blød hvede samt afskallet ris som fødevarehjælp
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 på den ene side,
 REGERINGEN FOR DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK SOMALIA
 på den anden side,
 HAR VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede udpeget :
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER :
 REGERINGEN FOR DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK SOMALIA :
 SOM ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER :
 Artikel I Artikel IV
 Inden for rammerne af fødevarehjælpeprogrammet for
 korn for året 1973/ 1974, leverer Det europæiske øko Bestemmelseslandet forpligter sig til at anvende de
 nomiske Fællesskab, herefter benævnt » Fællesskabet« som hjælp modtagne varer til konsum og til ved salg
 som gave til Den demokratiske republik Somalia, her af varerne på hjemmemarkedet at anvende de på dette
 efter benævnt » bestemmelseslandet« 2 500 tons blød marked normalt opnåede priser, for varer af tilsva
 hvede i form af 1 655 tons mel af blød hvede samt rende kvalitet .
 2 500 tons afskallet ris .
 Udbyttet fra dette salg, indbetales pa en særlig konto i
 x A rtikel II nævnte lands nationalbank og anvendes til finansie
 ring af en eller flere udviklingsplaner ifølge nærmere
 Leverancerne finder sted fob i nye bomuldssække bestemmelser, som skal aftales mellem bestemmelses
 med et nettoindhold på 50 kilogram hver for melets landet og Fællesskabet.
 vedkommende og i nye jutesække med et nettoind
 hold på 50 kilogram hver for risens vedkommende, i
 overensstemmelse med de nærmere bestemmelser i
 bilaget, som udgør en integrerende del af denne aftale.
 Artikel V
 Artikel III
 De kontraherende parter forpligter sig til at gennem
 Bestemmelseslandet forpligter sig til at træffe alle nød føre denne aftale således, at produktionens og den in
 vendige foranstaltninger med henblik på transport og ternationale samhandels normale struktur ikke berø
 forsikring af de leverede varer fra leveringssted til be res. Med henblik herpå træffer de nødvendige foran
 stemmelsessted . staltninger for at sikre, at hjælpeforsyningerne ikke er
 statter men supplerer de handelstransaktioner, der
 Bestemmelseslandet forpligter sig til med største med rimelighed kunne forventes, i mangel af sådanne
 omhu at sørge for, at licitationen om søtransport ikke leverancer. Bestemmelseslandet forpligter sig særligt
 ubilligt foregriber konkurrencens frie spil . Spørgsmål , til mellem den 1 . juli 1974 og den 30 . juni 1975 fra
 som måtte opstå i denne forbindelse, vil blive gjort til ethvert eksportland på normale handelsvilkår at ind
 genstand for konsultationer i henhold til artikel VIII . føre mindst 27 900 tons korn .
 ---pagebreak--- 17 . 6 . 75 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 155/23
 Artikel VI mængde, samt eventuelle bemærkninger om varens
 kvalitet ; den dato, på hvilken losningen er afslut
 Bestemmelseslandet træffer alle nødvendige foranstalt tet ; de hermed forbundne udgifter til søtransport
 ninger for at forhindre : og forsikring ;
 — genudførsel af såvel de varer, der er modtaget som 2) hver 3 . måned, indtil de som


text:
hjælp modtagne
 fødevarehjælp, som af produkter og biprodukter, mængder er fuldstændig opbrugt : solgte mængder,
 der stammer fra disse varer ; afsætningsform , anvendt salgspris ; normale afsæt
 — erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig udførsel ningsomkostninger på bestemmelseslandets mar
 inden for 6 måneder efter den seneste leverance ked ; omkostninger ved forsikring og i givet fald
 af : ved transport fra lossehavnen til bestemmelsesste
 derne ;
 — lokalt fremstillet blød hvede, som måtte være
 af samme art som den bløde hvede , der er ble 3) den 15. januar hvert år indtil den særlige konto er
 vet anvendt til fremstilling af den som hjælp fuldstændigt udnyttet :
 modtagne mel, såvel som forarbejdede varer a) opgørelse for denne konto (ind- og udbetalinger)
 fremstillet heraf ; pr. 31 . december det foregående år ;
 — lokalt fremstillet ris , som måtte være af samme b) gennemførelsesstadiet for planen eller planerne
 art som den , der er modtaget som hjælp, såvel med angivelse af den samlede finansiering, der
 som produkter og biprodukter, der stammer er foretaget på dette stadium .
 derfra ;
 Artikel VIII
 Artikel VII
 På begæring af en af de kontraherende parter holder
 Bestemmelseslandet forpligter sig til at give Fællesska disse konsultationer om alle spørgsmål vedrørende
 anvendelsen af denne aftale .
 bet meddelelse om gennemførelsesbetingelserne for
 denne aftale . Med henblik herpå giver det Kommissio
 nen for De europæiske Fællesskaber følgende oplys Artikel IX
 ninger : Denne aftale er affattet i to eksemplarer på dansk, en
 1 ) straks efter losningen af hver ladning : havne og gelsk, fransk, italiensk, nederlandsk og tysk, hvilke tek
 datoer for skibets ankomst, den lossede vares art og ster alle har samme gyldighed.
 BILAG
 NÆRMERE BESTEMMELSER FOR LEVERING
 KAPITEL I Artikel 3
 Almindelige bestemmelser Med henblik på gennemførelsen af bestemmelserne i dette
 bilag udpeger Fællesskabet — eventuelt for hvert vareparti —
 Artikel 1
 en befuldmægtiget, hvis navn og adresse meddeles bestem
 melseslandet umiddelbart efter udpegningen . Bestemmelses
 Levering har fundet sted, og risikoen overgår fra Fællesska landet udpeger for hver lastehavn en befuldmægtiget, hvis
 bet, til bestemmelseslandet i det øjeblik , hvor varen er leveret navn og adresse meddeles Fællesskabet hurtigst muligt og
 på det af Kommissionen for De europæiske Fællesskaber an om muligt før udnævnelsen af Fællesskabets befuldmægti
 givne udførselssted , på den plads, der udpeges af bestemmel gede .
 seslandet eller af dets i artikel 3 nævnte befuldmægtigede og
 på de i dette bilag omhandlede vilkår. Med forbehold af arti
 kel 8 og 9 afholdes udgifterne indtil levering har fundet sted Artikel 4
 af Fællesskabet, og derefter af bestemmelseslandet .
 Forud for proceduren for udpegning af den i artikel 3 om
 Artikel 2 handlede befuldmægtigede for Fællesskabet, fastsætter Kom
 missionen for De europæiske Fællesskaber og bestemmelses
 Ved varens levering tillades en tolerance på 5 % under den landet i fællesskab den periode , i løbet af hvilken leveringen
 varemængde, der skal leveres i henhold til aftalens artikel I. skal begynde .
 ---pagebreak--- Nr. L 155/ 24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 17 . 6. 75
 KAPITEL


text:
II Han fastsætter sammen med Fællesskabets befuldmægtigede
 leveringsrytmen .
 Fællesskabets forpligtelser
 Artikel 8
 Artikel 5
 Hvis bestemmelseslandet ikke kan begynde lastningen på
 den i artikel 7, første stykke, fastsatte dato, skal bestemmelses
 Hvis Fællesskabet ikke kan foretage leveringen på den dato landets befuldmægtigede straks underrette Fællesskabets be
 og i givet fald i det tempo, der er fastsat i artikel 7, afholder fuldmægtigede herom .
 Fællesskabet alle eventuelle udgifter, som herved påføres be
 stemmelseslandet, f.eks . overliggepenge, fautfragt og dødfragt. I så fald kan en ny dato for begyndelsen af leveringen, og i
 givet fald en ny leveringsrytme straks aftales mellem Fælles
 Størrelsen af overliggebeløbet og de nærmere bestemmelser, skabets og bestemmelseslandets befuldmægtigede. Omkost
 der skal fastsættes herom i kontrakterne, mellem bestemmel ningerne i forbindelse med lastningens forsendelse påhviler
 seslandet og fragtføreren, skal forinden være aftalt mellem bestemmelseslandet undtagen i tilfælde af force majeure .
 bestemmelseslandet og Fællesskabets befuldmægtigede.
 Såfremt den i andet stykke omhandlede dato falder senere
 De øvrige udgifter, jfr. første stykke godtgøres ikke af Fælles end 30 hele dage efter den i artikel 7, første stykke, fastsatte
 skabet, medmindre de er blevet betalt af bestemmelseslandet
 dato for lastningen , kan Fællesskabet afhænde varen med for
 med dettes samtykke . behold af den i aftalens artikel I, fastsatte forpligtelse.
 Artikel 6
 Artikel 9
 Hvis Fællesskabet ikke helt eller delvist kan levere varen på
 Dersom skibet ikke kan rumme hele den fastsatte mængde,
 den dato og inden for de frister, der er fastsat i artikel 7, kan
 Fællesskabets og bestemmelseslandets befuldmægtigede med
 meddeler bestemmelseslandet så hurtigt som muligt og se
 nest 15 hele dage, efter at lastningen er sluttet, om det vil
 forbehold af artikel 5, aftale en ny dato og en ny frist til leve
 ring af hele varepartiet eller den ikke leverede del heraf. modtage den resterende mængde eller give afkald herpå.
 I det første tilfælde finder artikel 8, andet og tredje afsnit,
 anvendelse på restmængden , hvis leveringen heraf endnu
 KAPITEL III
 ikke har fundet sted .
 I det andet tilfælde anses Fællesskabet for at have opfyldt de
 Bestemmelseslandets forpligtelser i aftalens artikel I fastsatte forpligtelser over for bestemmelses
 landet, og Fællesskabet bærer de udgifter, der følger af afkal
 det .
 Artikel 7
 Under alle omstændigheder anses afkaldet for definitivt, der
 Efter at have underrettet Fællesskabet, skaffer bestemmelses som fristen på 1 5 hele dage er overskredet, uden at bestem
 landet et eller flere skibe til transport af den samlede vare melseslandet har givet meddelelse .
 mængde, der er fastsat i aftalens artikel I. Skibenes størrejse
 skal svare til lastehavnens normale kapacitet, og de skal være
 klar til lastning på en dato inden for den i artikel 4 nævnte Artikel 10
 periode .
 Ved varens levering udleverer bestemmelseslandet et overta
 Bestemmelseslandets befuldmægtigede meddeler Fællesska gelsescertifikat til Fællesskabets befuldmægtigede med angi
 bet denne dato og datoen for begyndelsen af leveringen , så velse af lastehavnen og datoen for lastningen, af varens art og
 snart han kender disse, om muligt 20 dage og under alle om mængde, samt eventuelle


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0870
 2002/870/EF: Afgørelse nr. 3/2002, truffet af associeringsrådet, associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ungarn på den anden side den 3. september 2002 om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Ungarns deltagelse i EF-programmet Fiscalis
 EF-Tidende nr. L 300 af 05/11/2002 s. 0039 - 0041
 Afgørelse nr. 3/2002, truffet af associeringsrådet, associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ungarn på den anden sideden 3. september 2002om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Ungarns deltagelse i EF-programmet Fiscalis(2002/870/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ungarn på den anden side,(1)under henvisning til tillægsprotokollen(2) til Europaaftalen vedrørende Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 1 og 2, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Ungarn deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger på en lang række områder.(2) Nævnte artikel 1 åbner desuden mulighed for deltagelse på andre områder af EF-aktiviteter end de anførte.(3) I henhold til artikel 2 i tillægsprotokollen skal associeringsrådet træffe afgørelse om vilkårene og betingelserne for Ungarns deltagelse i de i dens artikel 1 nævnte aktiviteter -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Ungarn deltager i EF-programmet Fiscalis, i det følgende benævnt "programmet", i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse.Artikel 2Denne afgørelse anvendes, så længe programmet endnu løber. Skulle Kommissionen imidlertid beslutte at forlænge programmets varighed uden substantielle ændringer, bliver afgørelsen også automatisk forlænget tilsvarende, medmindre en af parterne opsiger den.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft på dagen for associeringsrådets vedtagelse.Udfærdiget i Bruxelles, den 3. september 2002.På associeringsrådets vegneP. S. MøllerFormand(1) EFT L 347 af 31.12.1993, s. 2.(2) EFT L 317 af 30.12.1995, s. 30.BILAG IVILKÅR OG BETINGELSER FOR UNGARNS DELTAGELSE I FISCALIS-PROGRAMMET1. Som nævnt i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 888/98/EF af 30. marts 1998 om et fællesskabshandlingsprogram til forbedring af afgiftssystemerne i det indre marked (Fiscalis-programmet)(1) deltager Ungarn i Fiscalis-programmet (i det følgende benævnt "programmet") i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i Europaaftalen eller i tillægsprotokollen, i den udstrækning fællesskabsretten på afgiftsområdet tillader det. Der gælder således følgende betingelser for Ungarns deltagelse i programaktiviteterne:- deltagelse i de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 4 (kommunikations- og informationsudvekslingssystemer, håndbøger og vejledninger), i den udstrækning fællesskabsretten på afgiftsområdet tillader det- deltagelse i de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 (udveksling af embedsmænd) og stk. 2 (seminarer), samt artikel 6 (fælles uddannelsesinitiativer) på de deri fastsatte betingelser- deltagelse i de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3 (multilateral kontrol), tillades ikke, da Fællesskabets retsregler om samarbejde på dette område i henhold til direktiv 77/799/EØF(2) og forordning (EØF) nr. 218/1992(3) kun gælder Den Europæiske Unions medlemsstater.2. Vilkårene og betingelserne for fremlæggelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger til seminarer og udvekslinger for ungarske embedsmænd er de samme som dem, der


text: gælder for embedsmænd fra Den Europæiske Unions 15 medlemsstaters nationale administrationer.3. Bilag II omhandler det finansielle bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget, som Ungarn skal indbetale ved hvert regnskabsårs begyndelse til dækning af omkostningerne ved deltagelsen i programmet fra 2001 til 2002. Associeringsudvalget kan tilpasse bidraget, når det er nødvendigt, efter principperne i artikel 108, stk. 2, i Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side.4. Repræsentanter for Ungarn kan deltage som observatør i Det Stående Udvalg vedrørende Administrativt Samarbejde inden for området indirekte skatter, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, i beslutning nr. 888/98/EF, for så vidt angår de punkter, der vedrører dem. Repræsentanter for Ungarn deltager ikke i udvalgets møder for de øvrige punkter eller under afstemninger.5. Den Europæiske Unions medlemsstater og Ungarn vil inden for rammerne af de eksisterende bestemmelser gøre alt, hvad der står i deres magt, for at fremme den frie bevægelighed og opholdet for personer, der er berettigede i henhold til programmet, og som rejser mellem Ungarn og Den Europæiske Unions medlemsstater i forbindelse med deltagelse i aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse.6. Uden at dette berører Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers og De Europæiske Fællesskabers Revisionsrets ansvar for overvågning og evaluering af programmet i overensstemmelse med beslutning nr. 888/98/EF, evalueres Ungarns deltagelse i programmet løbende på grundlag af et partnerskab mellem Ungarn og Kommissionen. Ungarn vil forelægge Kommissionen de fornødne rapporter og medvirke ved andre særlige aktiviteter, som Fællesskabet tager initiativ til i denne sammenhæng.7. Det sprog, der anvendes i forbindelse med ansøgningsprocessen, kontrakter, rapporter, der skal indgives, og andre administrative arrangementer i forbindelse med programmet, skal være et af Det Europæiske Fællesskabs officielle sprog.8. Fællesskabet og Ungarn kan bringe aktiviteterne i henhold til denne afgørelse til ophør til enhver tid med 12 måneders skriftligt varsel. Aktiviteter, der er i gang på det tidspunkt, fortsætter, indtil de er afsluttet på de i denne afgørelse fastlagte betingelser.(1) EFT L 126 af 28.4.1998, s. 1.(2) EFT L 336 af 27,12.1977, s, 15. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.(3) EFT L 24 af 1.2.1992, s. 1.BILAG IIUNGARNS FINANSIELLE BIDRAG TIL FISCALIS-PROGRAMMET1. Ungarns finansielle bidrag føjes til det beløb, der hvert år er til rådighed på Den Europæiske Unions almindelige budget til forpligtelsesbevillinger til indfrielse af Kommissionens finansielle forpligtelser i tilslutning til arbejde, der udføres til gennemførelse og forvaltning af Fiscalis-programmet og dets drift.2. Det finansielle bidrag er beregnet på basis af gennemsnitlige dagpenge på 146 EUR og gennemsnitlige rejsepenge på 695 EUR, som svarer til udgifterne ved deltagelse i seminarer og udvekslinger. Det anslås i den forbindelse, at Ungarn gennemsnitligt vil deltage i 15 seminarer og 25 udvekslinger om året. Det finansielle bidrag kan justeres ved hvert års begyndelse efter, i hvor mange aktiviteter Ungarn faktisk planlægger at deltage i løbet af året. Justeringen finder sted ved de nødvendige indkaldelser af midler, som Ungarn vil modtage fra Kommissionen, jf. punkt 6.3. Ungarns bidrag er på 109638 EUR om året, medmindre andet


text: bestemmes på de i punkt 2 omhandlede betingelser. Af dette beløb dækker 7173 EUR de ekstra administrationsudgifter i forbindelse med Kommissionens forvaltning af programmet som følge af Ungarns deltagelse.4. Ungarn betaler de supplerende administrative udgifter, der er omtalt under punkt 3, over landets nationale budget.5. Ungarn betaler 50 % af de resterende årlige udgifter til landets deltagelse over sit nationale budget for 2001 og 60 % for 2002.I overensstemmelse med de særskilte Phare-programmeringsprocedurer betales de resterende 50 % via Ungarns årlige Phare-tildelinger - forudsat at der er budgetbevillinger til rådighed i 2001, 40 % for 2002. De Phare-midler, der anmodes om, overføres til Ungarn på basis af et særskilt finansieringsmemorandum. Disse midler udgør sammen med den del, der hentes fra Ungarns statsbudget, Ungarns nationale bidrag, hvorfra det foretager betalinger efter Kommissionens årlige indkaldelse af midler.6. Finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget(1) finder anvendelse, bl.a. hvad angår forvaltningen af Ungarns bidrag.Ved denne afgørelses ikrafttræden sender Kommissionen Ungarn en eller flere indkaldelser af midler svarende til landets bidrag til dækningen af udgifterne til indeværende års aktiviteter. Bidraget vil blive udtrykt i euro og skal indbetales til en af Kommissionens bankkonti i euro.Ungarn indbetaler sit bidrag i overensstemmelse med indkaldelsen af midler:- for den del, der finansieres over det nationale budget, senest tre måneder efter, at indkaldelsen af midler er afsendt- for den del, der finansieres via Phare, senest 30 dage efter, at de tilsvarende Phare-midler er afsendt til landet.Enhver forsinkelse med betalingen af bidraget vil medføre, at Ungarn skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen svarer til den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine transaktioner i euro i den måned, hvor forfaldsdatoen ligger, forhøjet med 1,5 procentpoint.7. Dagpengene til alle deltagere i programmet beregnes af Kommissionen fra land til land. Ungarn får ved hvert års begyndelse udbetalt et første budgetforskud fra Kommissionen. Der kan udbetales et andet forskud midt på året, afhængigt af, i hvilket omfang Ungarn faktisk deltager i programaktiviteterne, og af den forventede deltagelse i resten af året. Den relevante ungarske instans anvender disse forskud til at betale rejsehjemmel og dagpenge til de ungarske deltagere.8. Rejse- og opholdsudgifterne for repræsentanter og eksperter fra Ungarn i forbindelse med deltagelse som observatører i arbejdet i det i punkt 4 i bilag I nævnte udvalg refunderes af Kommissionen på samme grundlag som for Den Europæiske Unions medlemsstater.(1) EFT L 356 af 31.12.1977, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 762/2001 (EFT L 111 af 20.4.2001, s. 1).


text:
 19.3.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 73/44
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 9/2009
 af 5. februar 2009
 om ændring af bilag VI (Social sikring) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag VI til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 113/2008 af 7. november 2008 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 592/2008 af 17. juni 2008 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (2), bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 1 (Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71) i bilag VI til aftalen:
 »—
 32008 R 0592: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 592/2008 af 17. juni 2008 (EUT L 177 af 4.7.2008, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 592/2008, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 6. februar 2009, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 5. februar 2009.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 339 af 18.12.2008, s. 102.
 (2) EUT L 177 af 4.7.2008, s. 1.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21973D1231(02)
 Den Blandede EØF-Portugal Komités afgørelse nr. 10/73 af 12. december 1973 om ændring af protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde og Den blandede Komités afgørelse nr. 3/73 om administrativt samarbejde på toldområdet
 EF-Tidende nr. L 365 af 31/12/1973 s. 0120
 DEN BLANDEDE KOMITÉS AFGOERELSE Nr. 10/73 af 12. december 1973 om aendring af protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde og Den blandede Komités afgoerelse nr. 3/73 om administrativt samarbejde paa toldomraadetDEN BLANDEDE KOMITÉ HAR under henvisning til overenskomsten mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken Portugal, undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, under henvisning til protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde, saerlig artikel 28, og ud fra foelgende betragtninger: Det er noedvendigt at erstatte formularen til varecertifikat A.P.1, som findes i bilag V til protokol nr. 3, med formular EUR.1 for at muliggoere anvendelsen af denne formular inden for de overenskomster, der henvises til i artikel 2 i protokol nr. 3; det er noedvendigt naermere at beskrive fremgangsmaaden for udstedelse af varecertifikat, naar det omfatter én vare, der indfoeres som delforsendelser; erfaringen vider, at det er noedvendigt at forenkle fremgangsmaaden for udstedelse af varecertifikat henholdsvis for varer, der har opholdt sig paa et af de interesserede landes omraade, naar de ikke er anbragt i toldoplag og skal genudfoeres i uforandret tilstand, og henholdsvis for varer med oprindelsesstatus i henhold til artikel 2 og eventuelt artikel 3 i protokol nr. 3; det er noedvendigt i visse andre bestemmelser i protokol nr. 3 og i Den blandede Komités afgoerelse nr. 3/73 om administrativt samarbejde paa toldomraadet, at indfoere de aendringer, som foelger af denne afgoerelse, TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 Artikel 8 i protokol nr. 3 affattes saaledes: »1. Varer med oprindelsesstatus som defineret i denne protokol kan indfoeres i Faellesskabet eller i Portugal med de fordele, som overenskomsten giver, ved fremlaeggelse af et varecertifikat EUR.1, hvis formular er gengivet i bilag V til denne protokol, og som er udstedt af toldmyndighederne i Portugal eller i Faellesskabets medlemsstater. 2. I tilfaelde, hvor artikel 2 og, i givet fald artikel 3 kommer til anvendelse, skal varecertifikaterne udstedes af toldmyndighederne i hvert af de lande, i hvilke varerne har vaeret oplagt foer deres genudfoersel i uforandret tilstand eller, i hvilke de har undergaaet de i artikel 2 i denne protokol omhandlede bearbejdninger eller forarbejdninger. I disse tilfaelde skal de tidligere udstedte varecertifikater fremlaegges. 3. Med forbehold af artikel 5, stk. 3, betragtes - paa toldklarererens anmodning og paa de betingelser, som er fastsat af de kompetente myndigheder - en vare, der henhoerer under kapitlerne 84 og 85 i Bruxelles-nomenklaturen og indfoeres i adskilt eller ikke-samlet stand (som delforsendelser), som én vare, og der fremlaegges ét varecertifikat for den fuldstaendige vare ved indfoersel af den foerste delforsendelse. 4. Toldmyndighederne i Portugal eller i Faellesskabets medlemsstater kan udstede de


text: varecertifikater, der er fastsat i de i artikel 2 naevnte overenskomster paa de ved disse overenskomster fastsatte betingelser og forudsat, at de varer, som certifikaterne vedroerer, befinder sig paa Portugals eller Faellesskabets omraade. Formularen til det certifikat, der benyttes, er anfoert i bilag V til denne protokol.« Artikel 2 Artikel 9 i protokol nr. 3 affattes saaledes: »Varecertifikat udstedes kun efter skriftlig anmodning fra eksportoeren. Anmodningen skal fremsaettes paa den formular, der er anfoert i bilag V til denne protokol. Formularen udfyldes i overensstemmelse med denne protokols bestemmelser.« Artikel 3 1. Artikel 10, stk. 2 i protokol nr. 3, udgaar. 2. Artikel 10, stk. 3 i protokol nr. 3 bliver herefter stk. 2 og affattes som foelger: »2. Anmodninger om udstedelse af varecertifikater samt de i artikel 8, stk. 2 omhandlede certifikater, hvis fremlaeggelse danner grundlag for udstedelse af nye certifikater, skal af udfoerselslandets toldmyndigheder opbevares i mindst 2 aar.« Artikel 4 Artikel 11, stk. 3 i protokol nr. 3 affattes saaledes: »3. Varecertifikaterne opbevares af indfoerselsstatens toldmyndigheder efter de i denne stat gaeldende regler.« Artikel 5 Artikel 12, foerste og andet afsnit i protokol nr. 3, affattes saaledes: »Varecertifikatet udfaerdiges paa den formular,der er anfoert i bilag V til denne protokol. Denne formular trykkes paa et eller flere af de sprog som overenskomsten er affattet paa. Certifikatet udfaerdiges paa et af disse sprog, og i overensstemmelse med udfoerelsstatens retsforskrifter. Hvis det udfaerdiges med haandskrift, skal det udfyldes med blaek og med blokbogstaver. Certifikatets format er 210×297 mm, idet en maksimal afvigelse paa minus 5 mm og plus 8 mm i hoejden kan tillades. Det papir, som skal anvendes, skal vaere hvidt, traefrit, skrivefast og have en vaegt paa mindst 25 gram pr. m2. Det skal forsynes med guillochetryk i bunden i groen farve, som goer al forfalskning ved hjaelp af mekaniske eller kemiske midler synlig.« Artikel 6 Artikel 20 i protokol nr. 3 affattes saaledes: »De forklarende noter, listerne A, B og C og formularen til varecertifikatet udgoer en integrerende del af denne protokol.« Artikel 7 Note 7 - ad artikel 8 - i bilag I til protokol nr. 3, udgaar. Artikel 8 Andet punktum i note 8 - ad artikel 10 - i bilag I til protokol nr. 3, udgaar. Artikel 9 Artikel 1 i afgoerelse nr. 3/73 udgaar. Artikel 10 Artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i afgoerelse nr. 3/73, udgaar. Artikel 11 De i artikel 4 og 5 i afgoerelse nr. 3/73 anfoerte bogstaver og numre A.P.1, samt de i artikel 6 og artikel 8, stk. 2 i samme afgoerelse anfoerte bogstaver og numre A.W.1 erstattes af EUR.1. Artikel 12 Artikel 8, stk. 1, i afgoerelse nr. 3/73 udgaar. Artikel 13 1. Den i bilag V til protokol nr. 3 anfoerte varecertifikatsformular erstattes af den i bilaget til denne afgoerelse anfoerte varecertifikatsformular. 2. Bilag VI til protokol nr. 3 udgaar. 3. Varecertifikater, der er udfaerdiget i overensstemmelse med de formularer, der var gaeldende tidligere, vil fortsat kunne benyttes, indtil beholdningerne er opbrugt paa de i denne


text: afgoerelse fastsatte betingelser. Dette gaelder saavel formular A.P.1 som formular A.W.1. Udfaerdiget i Bruxelles, den 12. december 1973. Paa Den blandede Komités vegneR. de KERGORLAYFormand SekretaererneA. CORREIA C. D. von SCHUMANN BILAG VARECERTIFIKAT >TABELPOSITION> ANMODNING OM VARECERTIFIKAT >TABELPOSITION> EKSPORTOERENS ERKLAERING Jeg, undertegnede eksportoer af de paa forsiden beskreve varer, ERKLAERER, at varerne opfylder de betingelser, der er fastsat for udstedelse af dette certifikat; BESKRIVER de omstaendigheder, der har gjort det muligt for varerne at opfylde disse betingelser: ................................................................................................................................................................................................................................ FREMLAEGGER foelgende dokumentation (*): ................................................................................................................................................................................................................................ (*) For eksempel: indfoerselsdokumenter, varecertifikater, fakturaer, erklaeringer fra producenten m. v., vedroerende de anvendte materialer eller varer, der reeksporteres i uforarbeider stand. FORPLIGTER MIG til paa de kompetente myndigheders forlangende at fremlaegge enhver yderligere dokumentation, som disse maatte finde noedvendig for udstedelse af dette certifikat samt til i paakommende tilfaelde at indvilge i enhver undersoegelse ved de naevnte myndigheders foranstaltning af min bogfoering og af fremstillingsforholdene for ovennaevnte varer; ANMODER om udstedelse af varecertifikat for disse varer. ..................., den ................. ..........................................(Underskrift)


text:
 12.12.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 323/61
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 31/2018
 af 9. februar 2018
 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen [2019/2067]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/792 af 11. maj 2016 om harmoniserede forbrugerprisindeks og det harmoniserede boligprisindeks og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Forordning (EU) 2016/792 ophæver Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 (2), som er indarbejdet i EØS-aftalen, og som derfor skal udgå af EØS-aftalen.
 (3)
 Bilag XXI til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Teksten i punkt 19a (Rådets forordning (EF) nr. 2494/95) i bilag XXI til EØS-aftalen affattes således:
 »32016 R 0792: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/792 af 11. maj 2016 om harmoniserede forbrugerprisindeks og det harmoniserede boligprisindeks og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 (EUT L 135 af 24.5.2016, s. 11).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasning:
 Denne forordning gælder ikke for Liechtenstein.«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) 2016/792, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 10. februar 2018, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2018.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 135 af 24.5.2016, s. 11.
 (2) EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0157
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 157/2003 af 7. november 2003 om ændring af bilag XIII (transport) til EØS-aftalen
 EU-Tidende nr. L 041 af 12/02/2004 s. 0053 - 0054
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 157/2003af 7. november 2003om ændring af bilag XIII (transport) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 119/2003 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 26. september 2003(1).(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/25/EF af 14. april 2003 om særlige stabilitetskrav til ro-ro-passagerskibe(2) skal indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende punkt indsættes efter punkt 56ca (Rådets direktiv 1999/35/EF) i bilag XIII til aftalen:"56cb. 32003 L 0025: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/25/EF af 14. april 2003 om særlige stabilitetskrav til ro-ro-passagerskibe (EUT L 123 af 17.5.2003, s. 22)."Artikel 2Teksterne til direktiv 2003/25/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 8. november 2003, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle nødvendige meddelelser, jf. aftalens artikel 103, stk. 1(3).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2003.På vegne af Det Blandede EØS-udvalgH. S. H. Prinz Nikolaus von LiechtensteinFormand(1) EUT L 331 af 18.12.2003, s. 42.(2) EUT L 123 af 17.5.2003, s. 22.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21993A1124(01)
 Aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle støtte, der er foreskrevet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien om fiskeri ud for Mauretanien, for perioden 1. august 1993 til 31. juli 1996
 EF-Tidende nr. L 290 af 24/11/1993 s. 0019 - 0019
 AFTALE i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokollen om fastsaettelse af de fiskerimuligheder og den finansielle stoette, der er foreskrevet i aftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien om fiskeri ud for Mauretanien, for perioden 1. august 1993 til 31. juli 1996 A. Brev fra Den Islamiske Republik Mauretanien Hr. . . ., Under henvisning til den protokol, der blev paraferet den 10. juni 1993, om fastsaettelse af fiskerimulighederne og den finansielle stoette for perioden 1. august 1993 til 31. juli 1996 har jeg den aere hermed at meddele Dem, at Den Islamiske Republik Mauretanien er indforstaaet med at anvende denne protokol midlertidigt fra 1. august 1993 i afventning af dens ikrafttraeden i overensstemmelse med protokollens artikel 9, for saa vidt Det Europaeiske Faellesskab er indstillet paa at goere det samme. Det forudsaettes, at en foerste rate lig med en tredjedel af den finansielle godtgoerelse, der er fastsat i artikel 2 i protokollen, i saa tilfaelde betales inden den 30. november 1993. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte Det Europaeiske Faellesskabs tilslutning til en saadan midlertidig anvendelse. Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. For Den Islamiske Republik Mauretanien B. Brev fra Faellesskabet Hr. . . ., Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd: »Under henvisning til den protokol, der blev paraferet den 10. juni 1993, om fastsaettelse af fiskerimulighederne og den finansielle stoette for perioden 1. august 1993 til 31. juli 1996 har jeg den aere hermed at meddele Dem, at Den Islamiske Republik Mauretanien er indforstaaet med at anvende denne protokol midlertidigt fra 1. august 1993 i afventning af dens ikrafttraeden i overensstemmelse med protokollens artikel 9, for saa vidt Det Europaeiske Faellesskab er indstillet paa at goere det samme. Det forudsaettes, at en foerste rate lig med en tredjedel af den finansielle godtgoerelse, der er fastsat i artikel 2 i protokollen, i saa tilfaelde betales inden den 30. november 1993. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte Det Europaeiske Faellesskabs tilslutning til en saadan midlertidig anvendelse.« Jeg har den aere hermed at bekraefte Det Europaeiske Faellesskabs tilslutning til en saadan midlertidig anvendelse. Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber