text: 48 timer før dens ikrafttræden. Den part, der suspenderer anvendelsen af denne aftale, underretter omgående den anden part, når grundene til suspensionen ikke længere består.5. Hver part kan opsige denne aftale med skriftligt varsel til den anden part. Aftalen ophører med at være i kraft 90 dage efter tidspunktet for denne meddelelse.Udfærdiget i Bruxelles, den attende september to tusinde og syv i to eksemplarer på hvert af parternes officielle sprog, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunitá EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapenZa Evropsku zajednicuЗа Европску заједнитгуPër Kommunitetin Europian+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За Република АлбанияPor la República de AlbaniaZa Albánskou republikuFor Republikken AlbanienFür die Republik AlbanienAlbaania Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατiα της ΑλβανίαςFor the Republic of AlbaniaPour la République d'AlbaniePer la Repubblica d'AlbaniaAlbānijas Republikas vārdāAlbanijos Respublikos varduaz Albán Köztársaság részérőlGħar-Repubblika ta' l-AlbanijaVoor de Republiek AlbaniëW imieniu Republiki AlbaniiPela República da AlbāniaPentru Republica AlbâniaZa Albánsku republikuZa Republiko AlbanijoAlbanian tasavallan puolestaFör Republiken AlbanienPër Republikën e Shqipërisë+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------20071108BILAGPROTOKOL TIL AFTALEN ANGÅENDE DE MEDLEMSSTATER, DER IKKE I FULDT OMFANG ANVENDER SCHENGEN-REGLERNEDe medlemsstater, der er bundet af Schengen-reglerne, men som i afventning af den relevante rådsafgørelse endnu ikke udsteder Schengen-visa, udsteder nationale visa, hvis gyldighed er begrænset til deres område.Disse medlemsstater kan ensidigt anerkende Schengen-visa og -opholdstilladelser i forbindelse med transit gennem deres område i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 895/2006/EF af 14. juni 2006.Da Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 895/2006/EF af 14. juni 2006 ikke finder anvendelse på Rumænien og Bulgarien, vil Europa-Kommissionen fremsætte forslag om lignende bestemmelser for derved at sætte disse lande i stand til unilateralt at anerkende Schengen-visa og -opholdstilladelser samt andre lignende dokumenter, som andre medlemsstater, der endnu ikke er fuldt integreret i Schengen-området, har udstedt med henblik på transit gennem deres område.--------------------------------------------------


text:
 28.11.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 318/9
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 108/2013
 af 14. juni 2013
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/13/EF af 11. marts 2008 om ophævelse af Rådets direktiv 84/539/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektriske apparater, der anvendes i dyrlægepraksis (1), skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Direktiv 2008/13/EF ophæver Rådets direktiv 84/539/EØF (2), som er indarbejdet i EØS-aftalen, og som derfor skal slettes fra aftalen.
 (3)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel X i bilag II til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Punkt 5 (Rådets direktiv 84/539/EØF) slettes.
 2)
 Følgende punkt indsættes efter punkt 5 (slettet):
 »5a.
 32008 L 0013: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/13/EF af 11. marts 2008 om ophævelse af Rådets direktiv 84/539/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektriske apparater, der anvendes i dyrlægepraksis (EUT L 76 af 19.3.2008, s. 41).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2008/13/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 15. juni 2013, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juni 2013.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 76 af 19.3.2008, s. 41.
 (2) EFT L 300 af 19.11.1984, s. 179.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 12.12.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 323/33
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 17/2018
 af 9. februar 2018
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2019/2053]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2001 af 8. november 2017 om godkendelse af propan-1-ol som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 1, 2 og 4 (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2002 af 8. november 2017 om godkendelse af L(+)-mælkesyre som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 2, 3 og 4 (2) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2003 af 8. november 2017 om godkendelse af fludioxonil som et aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7, 9 og 10 (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (4)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2004 af 8. november 2017 om godkendelse af 2-methyl-2H-isothiazol-3-on som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 12 (4) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (5)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2005 af 8. november 2017 om godkendelse af margosaekstrakt, koldpresset olie af Azadirachta indica-frø uden skaller ekstraheret med superkritisk carbondioxid som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 19 (5) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (6)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 20 (Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1532) i kapitel XV i bilag II til EØS-aftalen:
 »21.
 32017 R 2001: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2001 af 8. november 2017 om godkendelse af propan-1-ol som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 1, 2 og 4 (EUT L 290 af 9.11.2017, s. 1).
 22.
 32017 R 2002: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2002 af 8. november 2017 om godkendelse af L(+)-mælkesyre som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 2, 3 og 4 (EUT L 290 af 9.11.2017, s. 4).
 23.
 32017 R 2003: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2003 af 8. november 2017 om godkendelse af fludioxonil som et aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7, 9 og 10 (EUT L 290 af 9.11.2017, s. 7).
 24.
 32017 R 2004: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2004 af 8. november 2017 om godkendelse af 2-methyl-2H-isothiazol-3-on som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 12 (EUT L 290 af 9.11.2017, s. 11).
 25.
 32017 R 2005: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2005 af 8. november 2017 om godkendelse af margosaekstrakt, koldpresset olie af Azadirachta indica-frø uden skaller ekstraheret med superkritisk carbondioxid som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 19 (EUT L 290 af 9.11.2017, s. 14).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2001, (EU) 2017/2002, (EU) 2017/2003, (EU) 2017/2004 og (EU) 2017/2005, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 10. februar 2018, forudsat at alle meddelelser er indgivet,


text:
jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2018.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 290 af 9.11.2017, s. 1.
 (2) EUT L 290 af 9.11.2017, s. 4.
 (3) EUT L 290 af 9.11.2017, s. 7.
 (4) EUT L 290 af 9.11.2017, s. 11.
 (5) EUT L 290 af 9.11.2017, s. 14.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 202/298
 PROTOKOL (Nr. 22)
 OM DANMARKS STILLING
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM ERINDRER OM afgørelsen truffet af stats- og regeringscheferne, forsamlet i Det Europæiske Råd i Edinburgh den 12. december 1992, om visse problemer, som Danmark har rejst vedrørende traktaten om Den Europæiske Union,
 SOM HAR NOTERET SIG Danmarks holdning med hensyn til unionsborgerskab, Den Økonomiske og Monetære Union, forsvarspolitik og retlige og indre anliggender, som fastlagt i Edinburghafgørelsen,
 SOM ER SIG BEVIDST, at en videreførelse under traktaterne af den retlige ordning, der findes i Edinburghafgørelsen, i betydelig grad vil begrænse Danmarks deltagelse på vigtige områder af EU-samarbejdet, og at det vil være i Unionens interesse at sikre EU-rettens integritet på området frihed, sikkerhed og retfærdighed,
 SOM derfor ØNSKER, at der fastlægges en retlig ramme, som giver Danmark mulighed for at deltage i vedtagelsen af foranstaltninger, der foreslås på grundlag af tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og som med tilfredshed noterer sig, at Danmark agter at benytte sig af denne mulighed, når det er muligt, i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser,
 SOM NOTERER SIG, at Danmark ikke vil forhindre de andre medlemsstater i at udvikle deres samarbejde yderligere med hensyn til foranstaltninger, der ikke er bindende for Danmark,
 SOM ERINDRER OM artikel 3 i protokollen om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, som knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
 DEL I
 Artikel 1
 Danmark deltager ikke i Rådets vedtagelse af foranstaltninger, der foreslås i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. For rådsafgørelser, der skal vedtages med enstemmighed, kræves der enstemmighed blandt Rådets medlemmer med undtagelse af repræsentanten for Danmarks regering.
 Ved anvendelsen af denne artikel defineres kvalificeret flertal som angivet i artikel 238, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 Artikel 2
 Ingen af bestemmelserne i tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, ingen foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til nævnte afsnit, ingen bestemmelser i internationale aftaler indgået af Unionen i henhold til nævnte afsnit og ingen afgørelser truffet af Den Europæiske Unions Domstol om fortolkning af sådanne bestemmelser eller foranstaltninger eller foranstaltninger, der er ændret eller kan ændres i henhold til dette afsnit, er bindende for eller finder anvendelse i Danmark; ingen af disse bestemmelser, foranstaltninger eller afgørelser berører på nogen måde Danmarks beføjelser, rettigheder og forpligtelser; ingen af disse bestemmelser, foranstaltninger eller afgørelser berører på nogen måde gældende fællesskabsret eller EU-ret eller udgør en del af EU-retten, således som de finder anvendelse på Danmark. Især er EU-retsakter på området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager, der er vedtaget inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse, og som ændres, fortsat bindende for og finder anvendelse i Danmark uændret.
 Artikel 2a
 Artikel 2 i denne protokol finder ligeledes anvendelse i forbindelse med de regler, der er fastsat på grundlag af artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og


text:
vedrører medlemsstaternes behandling af personoplysninger under udøvelsen af aktiviteter, der er omfattet af nævnte traktats tredje del, afsnit V, kapitel 4 eller 5.
 Artikel 3
 Danmark påføres ingen finansielle følger af foranstaltninger, som anført i artikel 1, bortset fra de administrationsomkostninger, der påhviler institutionerne.
 Artikel 4
 1. Inden seks måneder efter, at Rådet har truffet foranstaltning om et forslag om eller initiativ til udbygning af Schengenreglerne, som er omfattet af denne del, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne foranstaltning i sin nationale lovgivning. Hvis Danmark beslutter sig herfor, vil denne foranstaltning skabe en folkeretlig forpligtelse mellem Danmark og de øvrige medlemsstater, der er bundet af foranstaltningen.
 2. Hvis Danmark beslutter ikke at gennemføre en rådsforanstaltning som nævnt i stk. 1, overvejer de medlemsstater, der er bundet af foranstaltningen, og Danmark, hvilke passende foranstaltninger der skal træffes.
 DEL II
 Artikel 5
 Med hensyn til foranstaltninger, der træffes af Rådet i henhold til artikel 26, stk. 1, artikel 42 og artikel 43-46 i traktaten om Den Europæiske Union, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark deltager derfor ikke i vedtagelsen heraf. Danmark vil ikke forhindre de andre medlemsstater i at udvikle deres samarbejde yderligere på dette område. Danmark vil ikke være forpligtet til at bidrage til finansiering af aktionsudgifter i forbindelse med sådanne foranstaltninger eller til at stille militær kapacitet til rådighed for Unionen.
 For retsakter, som Rådet skal vedtage med enstemmighed, kræves der enstemmighed blandt Rådets medlemmer med undtagelse af repræsentanten for den danske regering.
 Ved anvendelsen af denne artikel defineres kvalificeret flertal som angivet i artikel 238, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 DEL III
 Artikel 6
 Artikel 1, 2 og 3 finder ikke anvendelse på foranstaltninger, der udpeger de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser, eller foranstaltninger vedrørende en ensartet udformning af visa.
 DEL IV
 Artikel 7
 Danmark kan til enhver tid i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser underrette de øvrige medlemsstater om, at det ikke længere ønsker at benytte sig af alle eller en del af bestemmelserne i denne protokol. I så fald vil Danmark fuldt ud gennemføre alle de til den tid gældende relevante foranstaltninger, som er truffet inden for rammerne af Den Europæiske Union.
 Artikel 8
 1. Danmark kan til enhver tid i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser meddele de andre medlemsstater, at denne protokols del I fra den første dag i den måned, der følger efter meddelelsen, vil bestå af bestemmelserne i bilaget, jf. dog artikel 7. I så fald omnummereres artikel 5-8 i overensstemmelse hermed.
 2. Seks måneder efter den dato, hvor den i stk. 1 nævnte meddelelse får virkning, vil alle Schengenregler og foranstaltninger vedtaget til udbygning af disse regler, der indtil da har været bindende for Danmark som folkeretlige forpligtelser, være bindende for Danmark som EU-ret.
 BILAG
 Artikel 1
 Med forbehold af artikel 3 deltager Danmark ikke i Rådets vedtagelse af foranstaltninger, der foreslås i henhold


text:
til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. For retsakter, som Rådet skal vedtage med enstemmighed, kræves der enstemmighed blandt Rådets medlemmer med undtagelse af repræsentanten for den danske regering.
 Ved anvendelsen af denne artikel defineres kvalificeret flertal som angivet i artikel 238, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 Artikel 2
 Som følge af artikel 1 og med forbehold af artikel 3, 4 og 8 er ingen bestemmelser i tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, ingen foranstaltninger vedtaget i henhold til nævnte afsnit, ingen bestemmelser i internationale aftaler indgået af Unionen i henhold til nævnte afsnit og ingen afgørelser truffet af Den Europæiske Unions Domstol om fortolkning af sådanne bestemmelser eller foranstaltninger bindende for eller finder anvendelse i Danmark. Ingen af disse bestemmelser, foranstaltninger eller afgørelser berører på nogen måde Danmarks beføjelser, rettigheder og forpligtelser. Ingen af disse bestemmelser, foranstaltninger eller afgørelser berører på nogen måde gældende fællesskabsret eller EU-ret eller udgør en del af EU-retten, således som de finder anvendelse på Danmark.
 Artikel 3
 1. Danmark kan, inden tre måneder efter at et forslag eller initiativ er blevet forelagt for Rådet i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, skriftligt meddele Rådets formand, at Danmark ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af sådanne foreslåede foranstaltninger, hvorefter det skal have ret hertil.
 2. Hvis en foranstaltning som nævnt i stk. 1 ikke kan vedtages inden for en rimelig tid med deltagelse af Danmark, kan Rådet vedtage en sådan foranstaltning i henhold til artikel 1 uden deltagelse af Danmark. I så fald finder artikel 2 anvendelse.
 Artikel 4
 Danmark kan når som helst efter vedtagelsen af en foranstaltning i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde meddele Rådet og Kommissionen, at Danmark ønsker at acceptere foranstaltningen. I så fald finder proceduren i nævnte traktats artikel 331, stk. 1, tilsvarende anvendelse.
 Artikel 5
 1. Bestemmelserne i denne protokol finder anvendelse på Danmark, også for så vidt angår foranstaltninger, der er foreslået eller vedtaget i medfør af tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og som ændrer en eksisterende foranstaltning, som Danmark er bundet af.
 2. I tilfælde, hvor Rådet, der træffer afgørelse på forslag af Kommissionen, beslutter, at Danmarks ikke-deltagelse i den ændrede udgave af den eksisterende foranstaltning gør denne foranstaltning uanvendelig for andre medlemsstater eller Unionen, kan det imidlertid tilskynde Danmark til at give meddelelse i henhold til artikel 3 eller 4. I forbindelse med artikel 3 begynder en ny periode på to måneder at løbe fra datoen for Rådets afgørelse.
 Hvis Danmark ved udløbet af denne periode på to måneder fra Rådets afgørelse ikke har givet meddelelse i henhold til artikel 3 eller 4, ophører den eksisterende foranstaltning med at være bindende for eller finde anvendelse på Danmark, medmindre Danmark har givet meddelelse i henhold til artikel 4 inden ændringsforanstaltningens ikrafttrædelse. Dette har virkning fra datoen for ændringsforanstaltningens ikrafttrædelse eller fra


text:
udløbet af perioden på to måneder, alt efter hvilken dato der er den seneste.
 I forbindelse med dette stykke træffer Rådet efter en indgående drøftelse af sagen afgørelse med et kvalificeret flertal af de af dets medlemmer, som repræsenterer medlemsstater, der deltager eller har deltaget i vedtagelsen af ændringsforanstaltningen. Kvalificeret flertal i Rådet defineres som angivet i artikel 238, stk. 3, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 3. Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen, kan beslutte, at Danmark skal bære eventuelle direkte finansielle konsekvenser, der måtte opstå som en nødvendig og uundgåelig følge af, at Danmark ikke længere deltager i den eksisterende foranstaltning.
 4. Denne artikel berører ikke artikel 4.
 Artikel 6
 1. Meddelelsen i henhold til artikel 4 skal gives senest seks måneder efter den endelige vedtagelse af en foranstaltning, der er en foranstaltning til udbygning af Schengenreglerne.
 Hvis Danmark ikke giver meddelelse i overensstemmelse med artikel 3 og 4 vedrørende foranstaltninger til udbygning af Schengenreglerne, overvejer de medlemsstater, der er bundet af disse foranstaltninger, og Danmark, hvilke passende skridt der skal tages.
 2. En meddelelse i henhold til artikel 3 vedrørende foranstaltninger til udbygning af Schengenreglerne anses uigenkaldeligt for at være en meddelelse i henhold til artikel 3 med hensyn til ethvert yderligere forslag eller initiativ til udbygning af denne foranstaltning, for så vidt et sådant forslag eller initiativ er en udbygning af Schengenreglerne.
 Artikel 7
 Danmark vil ikke være bundet af regler fastsat på grundlag af artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der vedrører medlemsstaternes behandling af personoplysninger under udøvelsen af aktiviteter, der er omfattet af nævnte traktats tredje del, afsnit V, kapitel 4 eller 5, når Danmark ikke er bundet af EU-regler vedrørende former for strafferetligt samarbejde eller politisamarbejde, der kræver overholdelse af de bestemmelser, der er fastsat på grundlag af artikel 16.
 Artikel 8
 Hvis Danmark i tilfælde, som er nævnt i denne del, er bundet af en foranstaltning, som Rådet har vedtaget i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder de relevante bestemmelser i traktaterne anvendelse på Danmark for så vidt angår den pågældende foranstaltning.
 Artikel 9
 I de tilfælde, hvor Danmark ikke er bundet af en foranstaltning, der er vedtaget i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, bærer Danmark ingen finansielle konsekvenser af denne foranstaltning, bortset fra de administrationsomkostninger, der påhviler institutionerne, medmindre Rådet med enstemmighed blandt alle sine medlemmer efter høring af Europa-Parlamentet træffer anden afgørelse.


text:
 22.6.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 161/58
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 272/2015
 af 30. oktober 2015
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen [2017/1061]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1304/2014 af 26. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for støj i delsystemet Rullende materiel, om ændring af beslutning 2008/232/EF og om ophævelse af beslutning 2011/229/EU (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XIII til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 37ah (Kommissionens beslutning 2008/232/EF) og 37g (Kommissionens afgørelse 2011/229/EU):
 »—
 32014 R 1304: Kommissionens forordning (EU) nr. 1304/2014 af 26. november 2014 (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 421).«
 2)
 Følgende indsættes efter punkt 37ah (Kommissionens beslutning 2008/232/EF):
 »37ai.
 32014 R 1304: Kommissionens forordning (EU) nr. 1304/2014 af 26. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for støj i delsystemet Rullende materiel, om ændring af beslutning 2008/232/EF og om ophævelse af beslutning 2011/229/EU (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 421).
 Bestemmelserne i forordningen gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasninger:
 a)
 I afsnit 7.3.2.3, litra a), indsættes »Norge og« før »Sverige«.
 b)
 I afsnit 7.3.2.4, litra a), indsættes »Norge og« før »Sverige«.«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 1304/2014, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2015, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2015.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Oda SLETNES
 Formand
 (1) EUT L 356 af 12.12.2014, s. 421.
 (*1) Forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 23.2.2006
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 53/40
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 144/2005
 af 2. december 2005
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 133/2005 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 648/2004 af 31. marts 2004 om vaske- og rengøringsmidler (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Forordning (EF) nr. 648/2004 ophæver Rådets direktiv 73/404/EØF (3), 73/405/EØF (4), 82/242/EØF (5), 82/243/EØF (6), 86/94/EØF (7) og Kommissionens henstilling 89/542/EØF (8), som er indarbejdet i aftalen, og som derfor bør slettes fra aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel XV i bilag II til aftalen foretages følgende ændringer:
 1.
 Følgende punkt indsættes efter punkt 12t (Kommissionens forordning (EF) nr. 642/2005):
 »12u.
 32004 R 0648: Europa-parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 648/2004 af 31. marts 2004 om vaske- og rengøringsmidler (EUT L 104 af 8.4.2004, s. 1).«
 2.
 Teksten til punkt 2 (Rådets direktiv 73/404/EØF), punkt 3 (Rådets direktiv 73/405/EØF), punkt 7 (Rådets direktiv 82/242/EØF) og punkt 13 (Kommissionens henstilling 89/542/EØF) udgår.
 Artikel 2
 Den islandske og norske udgave af forordning (EF) nr. 648/2004, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 3. december 2005, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (9).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2005.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 SD Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 Formand
 (1) EUT L 14 af 19.1.2006, s. 21.
 (2) EUT L 104 af 8.4.2004, s. 1.
 (3) EFT L 347 af 17.12.1973, s. 51.
 (4) EFT L 347 af 17.12.1973, s. 53.
 (5) EFT L 109 af 22.4.1982, s. 1.
 (6) EFT L 109 af 22.4.1982, s. 18.
 (7) EFT L 80 af 25.3.1986, s. 51.
 (8) EFT L 291 af 10.10.1989, s. 55.
 (9) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 30.11.2006
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 333/53
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 124/2006
 af 22. september 2006
 om ændring af bilag XVIII (Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og kvinder) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XVIII til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 134/2005 af 21. oktober 2005 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/40/EF af 29. april 2004 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i direktiv 89/391/EØF) (2), som berigtiget ved EUT L 184 af 24.5.2004, s. 1, bør indarbejdes i aftalen -
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XVIII til aftalen indsættes følgende punkt efter punkt 16jb (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/10/EF):
 »16jc.
 32004 L 0040: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/40/EF af 29. april 2004 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i direktiv 89/391/EØF) , (EUT L 159 af 30.4.2004, s. 1), som berigtiget ved EUT L 184 af 24.5.2004, s. 1«.
 Artikel 2
 Den islandske og norske udgave af direktiv 2004/40/EF, som berigtiget ved EUT L 184 af 24.5.2004, s. 1, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 23. september 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2006.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Oda Helen SLETNES
 Formand
 (1) EUT L 14 af 19.1.2005, s. 22.
 (2) EUT L 159 af 30.4.2004, s. 1.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 22000A1215(01)
 2000/483/EF: Partnerskabsaftale mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 - Protokol - Slutakt - Erklæringer
 EF-Tidende nr. L 317 af 15/12/2000 s. 0003 - 0353
 Bilag til AVS-EF-Ministerrådets afgørelse nr. 1/2000 af 27. juli 2000 om overgangsforanstaltninger, der skal gælde fra den 2. august 2000 indtil AVS-EF-partnerskabsaftalens ikrafttræden(1)(1) EFT L 195 af 1.8.2000, s. 46.PartnerskabsaftaleMellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000INDHOLDSFORTEGNELSE>TABELPOSITION>PRÆAMBELSOM HENVISER til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på den ene side og til Georgetown-aftalen om oprettelse af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) på den anden side,SOM BEKRÆFTER deres tilsagn om at ville arbejde sammen om at virkeliggøre målene om udryddelse af fattigdom, bæredygtig udvikling og gradvis integration af AVS-staterne i verdensøkonomien,SOM UNDERSTREGER, at de er besluttet på gennem samarbejde at yde et væsentligt bidrag til AVS-staternes økonomiske, sociale og kulturelle udvikling og til større velfærd for deres befolkninger ved at hjælpe dem med at klare udfordringerne ved globaliseringen og ved at styrke AVS-EU-partnerskabet med sigte på at give globaliseringsprocessen en stærkere social dimension,SOM BEKRÆFTER deres vilje til at tilføre deres særlige indbyrdes forhold ny fremdrift og til at følge en vidtspændende og integreret tilgang til et udvidet partnerskab baseret på politisk dialog, udviklingssamarbejde og økonomiske og handelsmæssige forbindelser,SOM ERKENDER, at et politisk klima, der sikrer fred, sikkerhed og stabilitet, respekt for menneskerettighederne, demokratiske principper og retsstaten samt god regeringsførelse er en integrerende del af langsigtet udvikling, og som erkender, at de berørte lande primært selv har ansvaret for at skabe et sådant klima,SOM ERKENDER, at en forsvarlig og bæredygtig økonomisk politik er en forudsætning for udvikling,SOM HENVISER til De Forenede Nationers pagt, og som minder om verdenserklæringen om menneskerettigheder, resultaterne af Wien-konferencen om menneskerettigheder i 1993, konventionerne om borgerlige og politiske rettigheder og om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om barnets rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, Genève-konventionerne af 1949 og andre instrumenter inden for den humanitære folkeret, konventionen af 1954 om statsløse personers retsstilling, Genève-konventionen af 1951 om flygtninges retsstilling samt New York-protokollen af 1967 om flygtninges retsstilling,SOM BETRAGTER Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, den afrikanske pagt om menneskerettigheder og folkenes rettigheder og den amerikanske konvention om menneskerettigheder som positive regionale bidrag til respekten for menneskerettighederne i Den Europæiske Union og AVS-staterne,SOM HENVISER til Libreville- og Santo Domingo-erklæringerne fra AVS-staternes stats- og regeringschefer på topmøderne i 1997 og 1999,SOM SER de udviklingsmål og -principper, der er vedtaget på De Forenede Nationers konferencer, og det mål, der er fastsat af OECD's Komité for Udviklingsbistand, om inden 2015 at halvere antallet af personer, som lever i


text: yderste fattigdom, som et klart, tilstræbelsesværdigt sigte, der skal ligge til grund for AVS-EU-samarbejdet inden for denne aftales rammer,SOM LÆGGER særlig vægt på de tilsagn, der blev givet på FN-konferencerne i Rio, Wien, Cairo, København, Beijing, Istanbul og Rom, og som erkender behovet for en yderligere indsats for at virkeliggøre de fastsatte mål og udmønte de handlingsprogrammer, der blev udarbejdet i disse fora,SOM ØNSKER at respektere de grundlæggende arbejdstagerrettigheder under hensyntagen til principperne i Den Internationale Arbejdsorganisations relevante konventioner,SOM HENVISER til forpligtelserne inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen,HAR VEDTAGET AT INDGÅ DENNE AFTALE:DEL 1ALMINDELIGE BESTEMMELSERAFSNIT IMÅL, PRINCIPPER OG AKTØRERKAPITEL 1Mål og principperArtikel 1Partnerskabets målFællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og AVS-staterne på den anden side, i det følgende benævnt "parterne" , indgår denne aftale for at befordre og fremskynde den økonomiske, kulturelle og sociale udvikling i AVS-staterne med det sigte at bidrage til fred og sikkerhed og fremme et stabilt og demokratisk politisk klima.Partnerskabet har som centralt mål at mindske og med tiden udrydde fattigdom i samspil med målet om at fremme bæredygtig udvikling og gradvis integration af AVS-staterne i verdensøkonomien.Disse mål og parternes internationale forpligtelser danner grundlag for alle udviklingsstrategier og virkeliggøres gennem en integreret tilgang, der på én og samme tid tager hensyn til de politiske, økonomiske, sociale, kulturelle og miljømæssige aspekter af udvikling. Partnerskabet danner en sammenhængende ramme til støtte for de udviklingsstrategier, som de enkelte AVS-stater vælger at følge.Bæredygtig økonomisk vækst, udvikling af den private sektor, øget beskæftigelse og bedre adgang til produktionsfaktorer indgår som elementer i denne ramme. Der ydes støtte til respekt for individets rettigheder, opfyldelse af grundlæggende behov, fremme af social udvikling og tilvejebringelse af betingelserne for en retfærdig fordeling af vækstens goder. Regional og subregional integration, som kan befordre AVS-staternes integration i verdensøkonomien i henseende til handel og private investeringer, fremmes og støttes. En integrerende del af tilgangen er opbygning af kapaciteten hos aktørerne i udviklingen og forbedring af de institutionelle rammer, der er nødvendige for at skabe social samhørighed, for at få et demokratisk samfund og markedsøkonomien til at fungere og for at danne et aktivt og organiseret civilsamfund. Der tages systematisk hensyn til kvindernes situation og til kønsaspektet på alle områder - det politiske, det økonomiske og det sociale. Principperne om bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og af miljøet lægges til grund og integreres på alle planer i partnerskabet.Artikel 2Grundlæggende principperAVS-EF-samarbejdet, der bygger på bindende retsregler og blandede institutioner, udmøntes på grundlag af følgende hovedprincipper:- partnernes ligestilling og ejerskab til udviklingsstrategierne: AVS-staterne fastlægger med henblik på virkeliggørelsen af målene for partnerskabet strategierne for udviklingen af deres økonomier og samfund i fuld uafhængighed og under behørigt hensyn til de væsentlige elementer, der er omhandlet i artikel 9; partnerskabet skal anspore til, at de berørte lande og befolkninger selv overtager ejerskabet til udviklingsstrategierne- deltagelse: centralforvaltningen er hovedpartner, men partnerskabet er åbent for deltagelse af forskellige andre aktører for at anspore til, at alle grene af samfundet, herunder den private sektor og civilsamfundsorganisationer, inddrages i det almindelige politiske, økonomiske og sociale liv- dialogens


text: afgørende rolle og opfyldelse af gensidige forpligtelser: de forpligtelser, som parterne påtager sig inden for rammerne af deres dialog, er nøgleelementer i deres partnerskab og deres samarbejdsforbindelser- differentiering og regionalisering: samarbejdsordningerne og -prioriteterne varierer efter en partners udviklingsniveau, behov, resultater og langsigtede udviklingsstrategi. Der lægges særlig vægt på den regionale dimension. De mindst udviklede stater indrømmes særbehandling. Der tages hensyn til indlandsstaters og østaters sårbarhed.Artikel 3Virkeliggørelse af denne aftales målParterne træffer, hver for sit vedkommende inden for rammerne af denne aftale, alle almindelige eller særlige foranstaltninger, som er egnede til at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, som følger af denne aftale, og lette virkeliggørelsen af målene heri. De afholder sig fra at træffe foranstaltninger, der kan bringe disse mål i fare.KAPITEL 2Aktørerne i partnerskabetArtikel 4Generel tilgangAVS-staterne fastlægger suverænt principperne, strategierne og modellerne for udviklingen af deres økonomi og samfund. De opstiller sammen med Fællesskabet de i denne aftale omhandlede samarbejdsprogrammer. Parterne anerkender dog, at ikke-statslige aktører kan spille en supplerende rolle i og potentielt bidrage til udviklingsprocessen. Til dette formål skal ikke-statslige aktører, når det er hensigtsmæssigt og på de i denne aftale fastlagte betingelser:- informeres og inddrages i konsultationerne om samarbejdspolitikker og -strategier, om prioriteterne for samarbejdet, særlig på områder, som de beskæftiger sig med, eller som direkte berører dem, og om den politiske dialog- tildeles finansielle midler på de i denne aftale fastlagte betingelser med henblik på at støtte udviklingen i lokalområderne- inddrages i gennemførelsen af samarbejdsprojekter og -programmer på områder, som de beskæftiger sig med, eller hvor de har en komparativ fordel- gives støtte til kapacitetsopbygning på særlig vigtige områder med henblik på at styrke deres handleevne, navnlig med hensyn til organisation, repræsentation og oprettelse af konsultationsordninger, herunder kommunikations- og dialogkanaler, og med henblik på at fremme strategiske alliancer.Artikel 5InformationSamarbejdet støtter tiltag, der tager sigte på at øge informationen og skabe større bevidsthed om de grundlæggende træk ved AVS-EU-partnerskabet. Samarbejdet skal også:- anspore til dannelse af partnerskaber og knytte forbindelser mellem AVS- og EU-aktører- styrke netværksaktiviteter og udveksling af sagkundskab og erfaringer mellem aktørerne.Artikel 6Definitioner1. I samarbejdet deltager:a) statslige aktører (lokale, nationale og regionale myndigheder)b) ikke-statslige aktører:- den private sektor- arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer, herunder fagforeninger- civilsamfundet i alle dets former alt efter nationalt særpræg.2. Parternes anerkendelse af ikke-statslige aktører afhænger af, i hvilket omfang disses indsats er rettet mod befolkningens behov, hvilken specifik kompetence de har, og hvorvidt deres opbygning og ledelse er demokratisk og åben.Artikel 7KapacitetsopbygningCivilsamfundets bidrag til udviklingen kan øges ved at styrke interesseorganisationer og almennyttige ikke-statslige organisationer på alle samarbejdsområder. Dette forudsætter:- at oprettelsen og udviklingen af sådanne organisationer fremmes og støttes- at der skabes ordninger til at inddrage sådanne organisationer i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af udviklingsstrategier og -programmer.AFSNIT IIDEN POLITISKE DIMENSIONArtikel 8Politisk dialog1. Parterne fører regelmæssigt en vidtspændende, afbalanceret og dybtgående politisk dialog, som munder ud i forpligtelser for begge parter.2. Målet med denne dialog er at udveksle oplysninger, fremme gensidig forståelse og lette fastlæggelsen af fælles prioriteter og agendaer, særlig gennem en anerkendelse af forbindelsen mellem de forskellige


text: aspekter af forholdet mellem parterne og de forskellige samarbejdsområder, der er fastlagt ved denne aftale. Dialogen letter konsultationerne mellem parterne i internationale fora. Målet med dialogen er også at forebygge situationer, hvor den ene af parterne måtte finde det nødvendigt at gøre brug af suspensionsklausulen.3. Dialogen berører alle de ved denne aftale fastlagte mål samt spørgsmål af fælles, generel, regional eller subregional interesse. Gennem dialog bidrager parterne til fred, sikkerhed og stabilitet og fremmer et stabilt og demokratisk politisk klima. Dialogen omfatter samarbejdsstrategier og globale og sektorspecifikke politikker, herunder miljøet, kønsaspektet, migration og spørgsmål vedrørende kulturarven.4. Dialogen rettes bl.a. mod specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af almindelig betydning for virkeliggørelsen af denne aftales mål, som f.eks. våbenhandel, ekstremt høje militærudgifter, narkotika og organiseret kriminalitet eller etnisk, religiøs eller racebetinget forskelsbehandling. Dialogen omfatter også en løbende vurdering af udviklingen med hensyn til menneskerettighederne, de demokratiske principper, retsstaten og god regeringsførelse.5. En generel politik, der tager sigte på at fremme freden og forebygge, styre og løse voldelige konflikter, spiller en fremtrædende rolle i denne dialog tillige med kravet om, at der tages fuldt hensyn til målet om fred og demokratisk stabilitet ved fastlæggelsen af de prioriterede områder for samarbejdet.6. Dialogen føres med den fornødne fleksibilitet. Den er efter behov formel eller uformel og føres inden for eller uden for de institutionelle rammer, under relevante former og på hensigtsmæssigt niveau, herunder på regionalt, subregionalt eller nationalt niveau.7. Regionale og subregionale organisationer samt repræsentanter for civilsamfundsorganisationer inddrages i denne dialog.Artikel 9Væsentlige elementer og grundlæggende element1. Samarbejdet tager sigte på en bæredygtig udvikling, hvor mennesket er i centrum som vigtigste aktør og som den, der primært skal drage nytte af udviklingen; dette indebærer, at alle menneskerettigheder respekteres og fremmes.Respekt for alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder respekt for de grundlæggende sociale rettigheder, demokrati baseret på retsstaten og åben og ansvarlig regeringsførelse udgør en integrerende del af bæredygtig udvikling.2. Parterne henviser til deres internationale forpligtelser og tilsagn vedrørende respekten for menneskerettighederne. De tilkendegiver på ny deres dybe respekt for menneskets værdighed og menneskerettighederne, som udgør det enkelte menneskes og de enkelte befolkningers legitime stræben. Menneskerettighederne er universelle, udelelige og indbyrdes forbundet. Parterne forpligter sig til at fremme og beskytte alle grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder, såvel borgerlige og politiske rettigheder som økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. I denne forbindelse bekræfter parterne på ny, at mænd og kvinder er lige.Parterne bekræfter, at demokratisering, udvikling og beskyttelse af de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne er indbyrdes forbundet og styrker hinanden i et samspil. De demokratiske principper er universelt anerkendte principper, der udgør fundamentet for statens organisation for at garanterer legitimiteten af dens myndighed, lovligheden af dens handlinger, som de afspejles i dens forfatning, lovgivning og forskrifter, samt eksistensen af mekanismer for folkelig deltagelse. Hvert land udvikler på grundlag af universelt anerkendte principper sin demokratiske kultur.Statens struktur og de forskellige myndigheders beføjelser bygger på retsstatsprincippet, som i særdeleshed indebærer virkningsfulde, tilgængelige retsmidler, et uafhængigt retssystem, der garanterer lighed for loven, og en udøvende magt, der fuldt ud er underlagt


text: loven.Respekten for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten, som danner grundlag for AVS-EU-partnerskabet, er ledende for parternes interne og eksterne politik og udgør væsentlige elementer i denne aftale.3. I en politisk og institutionel sammenhæng, hvor der værnes om menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten, forstås ved god regeringsførelse en åben og ansvarlig forvaltning af menneskelige ressourcer, naturressourcer og økonomiske og finansielle ressourcer med sigte på en retfærdig og bæredygtig udvikling. Det indebærer klare beslutningsprocedurer i offentlige myndigheder, åbne og ansvarlige institutioner, lovens forrang i forvaltningen og fordelingen af ressourcerne samt opbygning af kapacitet til at udarbejde og gennemføre foranstaltninger, der særlig sigter mod at forebygge og bekæmpe korruption.God regeringsførelse, som danner grundlag for AVS-EU-partnerskabet, er ledende for parternes interne og eksterne politik og udgør et grundlæggende element i denne aftale. Parterne er enige om, at kun alvorlige tilfælde af korruption som fastsat i artikel 97, herunder bestikkelse, der fører til sådan korruption, udgør en tilsidesættelse af dette element.4. Partnerskabet støtter aktivt fremme af menneskerettighederne, demokratiseringsprocesser, konsolidering af retsstaten og god regeringsførelse.Disse områder vil være et vigtigt emne i den politiske dialog. I forbindelse med denne dialog lægger parterne særlig vægt på igangværende forandringer og på kontinuiteten i de opnåede resultater. Ved denne løbende vurdering tages der hensyn til den økonomiske, sociale, kulturelle og historiske sammenhæng, som det enkelte land indgår i.Disse områder står også i fokus med hensyn til støtte til udviklingsstrategier. Fællesskabet yder støtte til politiske, institutionelle og retlige reformer og til opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og i civilsamfundet som led i strategier, der fastlægges i fællesskab af den berørte stat og Fællesskabet.Artikel 10Andre elementer i det politiske klima1. Parterne anser følgende elementer for at bidrage til at opretholde og befæste et stabilt og demokratisk politisk klima:- bæredygtig og retfærdig udvikling, bl.a. med adgang til produktionsfaktorer, væsentlige tjenesteydelser og domstolene- større inddragelse af et aktivt og organiseret civilsamfund og af den private sektor.2. Parterne anerkender, at de markedsøkonomiske principper, underbygget af gennemsigtige konkurrenceregler og en forsvarlig politik på det økonomiske og sociale område, bidrager til at virkeliggøre partnerskabets mål.Artikel 11Fredskonsolidering samt forebyggelse og løsning af konflikter1. Parterne fører en aktiv, alsidig og integreret politik for fredskonsolidering og forebyggelse og løsning af konflikter inden for partnerskabets rammer. Denne politik bygger på princippet om ejerskab. Den tager navnlig sigte på at opbygge regional, subregional og national kapacitet og forebygge voldelige konflikter på et tidligt stadium ved at sætte ind over for årsagerne til konflikt på en målrettet måde ved hjælp af en passende kombination af alle til rådighed stående midler.2. Aktiviteterne på området fredskonsolidering og forebyggelse og løsning af konflikter tager navnlig sigte på at skabe lige politiske, økonomiske, sociale og kulturelle muligheder for alle samfundsgrupper, styrke regeringsførelsens demokratiske legitimitet og effektivitet, tilvejebringe effektive mekanismer til at forlige gruppeinteresser på fredelig vis, slå bro over kløfterne mellem forskellige samfundsgrupper samt støtte et aktivt, organiseret civilsamfund.3. Relevante aktiviteter omfatter også bl.a. støtte til mæglings-, forhandlings- og forsoningsbestræbelser, til en effektiv regional forvaltning af fælles, knappe naturressourcer, til demobilisering


text: og reintegration af tidligere kombattanter, til tackling af problemet med børnesoldater samt til relevante initiativer med henblik på at få sat rimelige grænser for militærudgifter og våbenhandel, bl.a. gennem støtte til fremme og anvendelse af vedtagne standarder og adfærdskodekser. I denne sammenhæng lægges der særlig vægt på at bekæmpe personelminer og modvirke en umådeholden og ukontrolleret spredning af, ulovlig handel med og ophobning af håndvåben og lette våben.4. I situationer med voldelige konflikter tager parterne alle hensigtsmæssige skridt til at forhindre en tilspidsning af volden, begrænse dens spredning og lette en bilæggelse af uoverensstemmelserne ved fredelige midler. Opmærksomheden rettes særlig mod at sikre, at de finansielle midler til samarbejdet anvendes i overensstemmelse med partnerskabets principper og mål, og forhindre, at midler omdirigeres til krigsførelsesformål.5. I post-konfliktsituationer tager parterne alle hensigtsmæssige skridt til at lette en tilbagevenden til fredelige og stabile forhold på et holdbart grundlag. Parterne drager omsorg for, at der skabes den nødvendige sammenhæng mellem nødforanstaltninger, rehabilitering og udviklingssamarbejde.Artikel 12Sammenhæng i Fællesskabets politikker og deres indvirkning på gennemførelsen af denne aftaleSåfremt Fællesskabet som led i udøvelsen af sine beføjelser påtænker at træffe en foranstaltning, som kan berøre AVS-staternes interesser for så vidt angår denne aftales mål, underretter det i god tid disse herom, jf. dog artikel 96. Med henblik herpå giver Kommissionen samtidig AVS-staternes sekretariat meddelelse om forslagene til foranstaltninger af denne art. En anmodning om oplysninger kan ligeledes om nødvendigt indgives på AVS-staternes initiativ.Efter anmodning fra AVS-staterne finder der omgående konsultationer sted, således at der inden den endelige afgørelse kan tages hensyn til deres synspunkter hvad angår virkningen af disse foranstaltninger.I umiddelbar forlængelse af sådanne konsultationer kan AVS-staterne desuden skriftligt forelægge Kommissionen deres synspunkter og fremsætte forslag til ændringer med angivelse af, hvorledes deres ønsker kan imødekommes.Imødekommer Fællesskabet ikke AVS-staternes anmodninger, underretter det dem hurtigst muligt herom med en angivelse af grundene hertil.AVS-staterne modtager også, så vidt muligt på forhånd, relevante oplysninger om disse afgørelsers ikrafttræden.Artikel 13Migration1. Migration er genstand for en tilbundsgående dialog inden for rammerne af AVS-EU-partnerskabet.Parterne bekræfter deres eksisterende forpligtelser og tilsagn i henhold til folkeretten med hensyn til at respektere menneskerettighederne og fjerne enhver form for forskelsbehandling på grundlag af oprindelse, køn, race, sprog og religion.2. Parterne er enige om, at et partnerskab i relation til migration indebærer en retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere, som har lovligt ophold på deres område, en integrationspolitik, der sigter mod at give sådanne statsborgere rettigheder og pligter, der svarer til parternes egne borgeres, en styrkelse af ikke-forskelsbehandling på det økonomiske, sociale og kulturelle område og en iværksættelse af foranstaltninger mod racisme og fremmedhad.3. Hver medlemsstat behandler arbejdstagere fra AVS-staterne, der er lovligt beskæftiget på dens område, på en måde, der for så vidt angår arbejdsvilkår, aflønning og afskedigelse udelukker enhver nationalitetsbegrundet forskelsbehandling i forhold til dens egne statsborgere. Tilsvarende behandler hver AVS-stat i den henseende arbejdstagere, som er statsborgere i en medlemsstat, på samme ikke-diskriminerende måde.4. Parterne finder, at strategier, der tager sigte på at mindske fattigdommen, forbedre leve- og arbejdsvilkårene, skabe beskæftigelse og udvikle erhvervsuddannelsen, på lang sigt


text: bidrager til at normalisere migrationsstrømmene.Parterne tager i forbindelse med udviklingsstrategierne og den nationale og regionale programmering hensyn til strukturelle vilkår i tilknytning til migrationsstrømmene med det formål at støtte den økonomiske og sociale udvikling i de regioner, hvorfra migranterne stammer, og mindske fattigdommen.Fællesskabet støtter med nationale og regionale samarbejdsprogrammer uddannelsen af AVS-statsborgere i deres hjemland, i andre AVS-stater eller i Den Europæiske Unions medlemsstater. For så vidt angår uddannelse i en medlemsstat drager parterne omsorg for, at sådanne tiltag orienteres mod erhvervsmæssig integration af AVS-statsborgerne i deres hjemlande.Parterne udarbejder samarbejdsprogrammer, der letter adgangen til uddannelse for studerende fra AVS-staterne, særlig ved hjælp af nye kommunikationsteknologier.5. a) Inden for rammerne af den politiske dialog undersøger Ministerrådet spørgsmål vedrørende ulovlig indvandring for om nødvendigt at fastlægge grundlaget for en forebyggende politik.b) I denne sammenhæng er parterne navnlig enige om at sikre, at de enkelte personers rettigheder og værdighed respekteres i forbindelse med enhver procedure, der indledes med henblik på tilbagesendelse af ulovlige indvandrere til deres hjemland. Myndighederne bistår i den forbindelse sådanne personer med alle de administrative faciliteter, der er nødvendige for deres tilbagevenden.c) Parterne er tillige enige om:i) - at hver af Den Europæiske Unions medlemsstater på en AVS-stats anmodning og uden yderligere formaliteter skal acceptere tilbagevenden og tilbagetagelse af eventuelle statsborgere, som befinder sig ulovligt på denne stats område- at hver af AVS-staterne på en af Den Europæiske Unions medlemsstaters anmodning og uden yderligere formaliteter skal acceptere tilbagevenden og tilbagetagelse af eventuelle statsborgere, som befinder sig ulovligt på denne medlemsstats område.Medlemsstaterne og AVS-staterne udstyrer til dette formål deres statsborgere med passende identitetspapirer.Hvad angår Den Europæiske Unions medlemsstater gælder forpligtelsen i henhold til dette nummer kun for personer, som betragtes som deres statsborgere i henseende til Fællesskabet i overensstemmelse med erklæring nr. 2 til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Hvad angår AVS-staterne gælder denne forpligtelse kun for personer, der betragtes som deres egne statsborgere i overensstemmelse med deres respektive lovgivningerii) at der på anmodning af en part skal indledes forhandling med AVS-stater med henblik på i god tro og under behørigt hensyn til de relevante folkeretlige regler at indgå bilaterale aftaler om specifikke forpligtelser med hensyn til deres statsborgeres tilbagetagelse og tilbagevenden. Sådanne aftaler skal også, hvis en af parterne finder det nødvendigt, omfatte ordninger for tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere og statsløse personer. Aftalerne skal indeholde nærmere bestemmelser om, hvilke kategorier af personer der er omfattet af ordningerne, samt regler for disses tilbagetagelse og tilbagevenden.Der vil blive ydet AVS-staterne passende bistand til at gennemføre sådanne aftaleriii) at der i dette litra ved "parter" forstås Fællesskabet, enhver af dets medlemsstater og enhver AVS-stat.DEL 2INSTITUTIONELLE BESTEMMELSERArtikel 14De blandede institutionerDenne aftales institutioner er Ministerrådet, Ambassadørudvalget og Den Blandede Parlamentariske Forsamling.Artikel 15Ministerrådet1. Ministerrådet består af medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union og medlemmer af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber på den ene side og et medlem af hver AVS-stats regering på den anden side.Formandskabet i Ministerrådet varetages på skift af et medlem af Rådet for Den Europæiske Union og et medlem af en


text: AVS-stats regering.Ministerrådet træder som generel regel sammen en gang om året på formandens initiativ, og når det i øvrigt er påkrævet, i en form og med en geografisk sammensætning, der afspejler de anliggender, der skal behandles.2. Ministerrådet har til opgave:a) at føre den politiske dialogb) at vedtage de politiske retningslinjer og træffe de afgørelser, der er nødvendige for gennemførelsen af denne aftales bestemmelser, særlig vedrørende udviklingsstrategierne for de specifikke områder, der er omfattet af denne aftale, eller ethvert andet område, der måtte vise sig at være relevant, og vedrørende procedurernec) at undersøge og løse alle problemer, som vil kunne hæmme den rette gennemførelse af denne aftale eller udgøre en hindring for virkeliggørelsen af dens måld) at sikre, at konsultationsordningerne fungerer gnidningsløst.3. Ministerrådet træffer afgørelse ved fælles overenskomst mellem parterne. Ministerrådet er kun beslutningsdygtigt, hvis halvdelen af medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union, et medlem af Kommissionen og to tredjedele af de medlemmer, der repræsenterer AVS-staternes regeringer, er til stede. Ethvert medlem af Ministerrådet, der er forhindret i at give møde, kan lade sig repræsentere ved en stedfortræder. Stedfortræderen udøver alle det pågældende medlems rettigheder.Ministerrådet kan træffe afgørelser, der er bindende for parterne, og udforme resolutioner, henstillinger og udtalelser. Det behandler og tager hensyn til beslutninger og henstillinger fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling.Ministerrådet fører en løbende dialog med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer og andre af civilsamfundets aktører i AVS-staterne og EU. Der kan med henblik herpå afholdes konsultationer sideløbende med Ministerrådets møder.4. Ministerrådet kan overdrage beføjelser til Ambassadørudvalget.5. Ministerrådet fastsætter sin forretningsorden senest seks måneder efter denne aftales ikrafttræden.Artikel 16Ambassadørudvalget1. Ambassadørudvalget består af medlemsstaternes faste repræsentanter ved Den Europæiske Union og en repræsentant for Kommissionen på den ene side og chefen for hver AVS-stats mission ved Den Europæiske Union på den anden side.Formandskabet for Ambassadørudvalget varetages på skift af en fast repræsentant for en medlemsstat, udpeget af Fællesskabet, og af en missionschef for en AVS-stat, udpeget af AVS-staterne.2. Ambassadørudvalget bistår Ministerrådet ved udførelsen af dets opgaver og udfører ethvert mandat, som det pålægges af Ministerrådet. Det overvåger i denne sammenhæng gennemførelsen af denne aftale og fremskridt i retning af virkeliggørelsen af dens mål.Ambassadørudvalget mødes med regelmæssige mellemrum, navnlig for at forberede Ministerrådets samlinger, og når det i øvrigt er påkrævet.3. Ambassadørudvalget fastsætter sin forretningsorden senest seks måneder efter denne aftales ikrafttræden.Artikel 17Den Blandede Parlamentariske Forsamling1. Den Blandede Parlamentariske Forsamling består af lige mange EU-repræsentanter og AVS-repræsentanter. Medlemmer af Den Blandede Parlamentariske Forsamling er medlemmer af Europa-Parlamentet på den ene side og parlamentsmedlemmer eller subsidiært repræsentanter udpeget af hver AVS-stats parlament på den anden side. Findes der ikke noget parlament, skal deltagelsen af en repræsentant fra den berørte AVS-stat på forhånd godkendes af Den Blandede Parlamentariske Forsamling.2. Den Blandede Parlamentariske Forsamling, som er et rådgivende organ, har til opgave:- at fremme den demokratiske proces gennem dialog og konsultation- at befordre en større forståelse mellem befolkningerne i Den Europæiske Union og AVS-staterne og skabe større bevidsthed om udviklingsspørgsmål- at drøfte emner, der vedrører udvikling og AVS-EU-partnerskabet- at vedtage


text: beslutninger og rette henstillinger til Ministerrådet med henblik på at virkeliggøre denne aftales mål.3. Den Blandede Parlamentariske Forsamling afholder to plenarmøder om året, skiftevis i Den Europæiske Union og i en AVS-stat. Der kan med henblik på at styrke den regionale integration og befordre samarbejdet mellem nationale parlamenter tilrettelægges møder mellem EU- og AVS-parlamentsmedlemmer på regionalt eller subregionalt plan.Den Blandede Parlamentariske Forsamling foranstalter regelmæssige kontakter med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer og andre af civilsamfundets aktører i AVS-staterne og EU for at høre disses mening om virkeliggørelsen af denne aftales mål.4. Den Blandede Parlamentariske Forsamling fastsætter sin forretningsorden senest seks måneder efter denne aftales ikrafttræden.DEL 3SAMARBEJDSSTRATEGIERArtikel 18Samarbejdsstrategierne baseres på udviklingsstrategierne og på det økonomiske og handelsmæssige samarbejde, som er indbyrdes forbundet og supplerer hinanden. Parterne drager omsorg for, at aktiviteterne på de to områder bliver gensidigt forstærkende.AFSNIT IUDVIKLINGSSTRATEGIERKAPITEL 1Generelle rammerArtikel 19Principper og mål1. Det centrale mål for AVS-EF-samarbejdet er at mindske og med tiden udrydde fattigdommen samt fremme bæredygtig udvikling og gradvis integration af AVS-staterne i verdensøkonomien. Samarbejdsrammerne og -sigtet skal i den forbindelse nøje afpasses efter den enkelte AVS-stats forhold og fremme lokalt ejerskab til økonomiske og sociale reformer og inddragelse af den private sektors og civilsamfundets aktører i udviklingsprocessen.2. Samarbejdet har som referenceramme for så vidt angår udviklingsprincipper konklusionerne fra De Forenede Nationers konferencer og de mål og handlingsprogrammer, der er vedtaget på internationalt plan til opfølgning heraf. Samarbejdet skal også have de internationale mål for udviklingssamarbejde som referenceramme og lægge særlig vægt på anvendelse af kvalitative og kvantitative fremskridtsindikatorer.3. De statslige og ikke-statslige aktører i den enkelte AVS-stat tager initiativ til konsultationer om landeudviklingsstrategier og om fællesskabsstøtte dertil.Artikel 20Tilgangen1. Målene for AVS-EF-udviklingssamarbejdet forfølges gennem integrerede strategier, som omfatter økonomiske, sociale, kulturelle, miljømæssige og institutionelle elementer under lokalt ejerskab. Samarbejdet danner således en sammenhængende, ophjælpende ramme til støtte for AVS-staternes egne udviklingsstrategier og sikrer komplementaritet og samspil mellem de forskellige elementer. I denne forbindelse rettes AVS-EF-samarbejdsstrategierne inden for rammerne af AVS-staternes udviklingspolitik og reformer mod:a) at opnå en hurtig og vedvarende jobskabende økonomisk vækst, udvikle den private sektor, øge beskæftigelsen, forbedre adgangen til produktionsvirksomhed og produktionsfaktorer og befordre regionalt samarbejde og regional integrationb) at fremme den menneskelige og sociale udvikling og bidrage til at sikre en bred og retfærdig fordeling af vækstens goder samt fremme ligestilling mellem kønnenec) at fremme samfundenes kulturelle værdier og et specifikt samspil med økonomiske, politiske og sociale elementerd) at fremme reform og udvikling af institutioner, styrke de institutioner, der er nødvendige for at befæste demokratiet, for god regeringsførelse og for effektive og konkurrenceprægede markedsøkonomier, og opbygge kapacitet til udvikling og partnerskabe) at fremme bæredygtighed, regenerering og god praksis på miljøområdet samt bevarelse af naturressourcegrundlaget.2. Der tages systematisk hensyn til integration af følgende tematiske eller tværgående emner på alle samarbejdsområder: kønsaspektet, miljøanliggender og udvikling af institutioner og kapacitetsopbygning. Disse områder er også berettigede til støtte fra Fællesskabet.3. De nærmere bestemmelser vedrørende udviklingssamarbejdsmål og -strategier, navnlig sektorspecifikke politikker og strategier, indarbejdes i et kompendium, der skal udstikke de praktiske retningslinjer for specifikke


text: samarbejdsområder eller -sektorer. Disse bestemmelser kan revideres, revurderes og/eller ændres af Ministerrådet på grundlag af en henstilling fra AVS-EF-Udvalget for Samarbejde med henblik på Udviklingsfinansiering.KAPITEL 2StøtteområderAFDELING 1Økonomisk udviklingArtikel 21Investeringer og udvikling af den private sektor1. Samarbejdet støtter på nationalt og/eller regionalt plan de økonomiske og institutionelle reformer og politikker, der er nødvendige for at skabe et gunstigt klima for private investeringer og for udviklingen af en dynamisk, rentabel og konkurrencedygtig privat sektor. Samarbejdet er endvidere rettet mod:a) fremme af dialog og samarbejde mellem den offentlige og den private sektorb) udvikling af iværksætterevner og virksomhedskulturc) privatisering og virksomhedsreformer ogd) udvikling og modernisering af forligs- og voldgiftssystemer.2. Samarbejdet tager også sigte på at forbedre kvaliteten af finansielle og ikke-finansielle tjenesteydelser til private virksomheder i såvel den formelle som den uformelle sektor og gøre sådanne ydelser mere disponible og lettere tilgængelige ved at:a) kanalisere privat opsparing, såvel indenlandsk som udenlandsk, over i finansiering af private virksomheder gennem støtte til en politik, der tager sigte på at udvikle en moderne finanssektor, herunder kapitalmarkeder, finansieringsinstitutter og bæredygtige mikrofinansieringerb) udvikle og styrke virksomhedsinstitutioner og formidlere, sammenslutninger, handelskamre og lokale tjenesteydere fra den private sektor, der støtter og leverer ikke-finansielle tjenesteydelser til virksomhederne på f.eks. det erhvervsmæssige, tekniske, ledelsesmæssige, uddannelsesmæssige og handelsmæssige område, ogc) støtte institutioner, programmer, aktiviteter og initiativer, som bidrager til udvikling og overførsel af teknologi og knowhow og god praksis på alle områder inden for virksomhedsledelse.3. Samarbejdet fremmer virksomhedsudviklingen gennem finansiering, garantifaciliteter og faglig bistand, der tager sigte på at befordre og støtte oprettelse, etablering, udvidelse, diversificering, rehabilitering, omstrukturering, modernisering eller privatisering af dynamiske, rentable og konkurrencedygtige virksomheder inden for alle økonomiske sektorer samt finansielle formidlere såsom institutioner for udviklingsfinansiering og risikovillig kapital og leasingselskaber ved at:a) skabe og/eller udbygge finansieringsinstrumenter i form af investeringskapitalb) forbedre adgangen til væsentlige inputs som f.eks. erhvervsinformation og tjenester i form af rådgivning, konsulentbistand eller faglig bistandc) forbedre eksportvirksomheden, særlig gennem kapacitetsopbygning på alle handelsrelaterede områder, ogd) anspore til samvirke, netværk og samarbejde mellem virksomheder, herunder forbindelser med sigte på overførsel af teknologi og knowhow på nationalt, regionalt og AVS-EU-plan, samt til partnerskaber med private udenlandske investorer, som er forenelige med målene og retningslinjerne for AVS-EF-udviklingssamarbejdet.4. Samarbejdet støtter udvikling af mikrovirksomheder ved at fremme bedre adgang til finansielle og ikke-finansielle tjenesteydelser, en hensigtsmæssig politik og lovgivningsmæssige rammer for sådanne virksomheders udvikling og leverer uddannelses- og informationstjenesteydelser om god praksis inden for mikrofinansiering.5. Støtten til investeringer og udvikling af den private sektor omfatter aktioner og initiativer på makro-, meso- og mikroøkonomisk plan.Artikel 22Makroøkonomiske og strukturelle reformer og politikker1. Samarbejdet støtter AVS-staternes bestræbelser på at tilvejebringe:a) makroøkonomisk vækst og stabilitet på basis af en disciplineret finans- og pengepolitik, som fører til et fald i inflationen og en forbedring af balancen over for udlandet og på budgettet gennem en styrkelse af budgetdisciplinen, en forbedring af den budgetmæssige gennemsigtighed og effektivitet og en forbedring af finanspolitikken med hensyn til kvalitet, retfærdig fordeling og sammensætningb) strukturpolitikker, der skal styrke de forskellige aktørers rolle, særlig den private sektors, og skabe et klima, der befordrer


text: omsætning, investeringer og beskæftigelse, idet sigtet skal være:i) at liberalisere handels- og valutaordningerne og indføre konvertibilitet vedrørende de løbende poster under hensyntagen til de særlige forhold i hvert landii) at styrke reformer på arbejds- og produktmarkederneiii) at anspore til reform af finanssystemerne, som kan bidrage til levedygtige banksystemer og ikke-banksystemer, kapitalmarkeder og finansielle tjenesteydelser, herunder mikrofinansieringiv) at forbedre kvaliteten af private og offentlige tjenesteydelserv) at tilskynde til regionalt samarbejde og til en gradvis integration af makroøkonomisk og monetær politik.2. Udformningen af den makroøkonomiske politik og strukturtilpasningsprogrammerne skal afspejle de berørte landes sociopolitiske baggrund og institutionelle kapacitet og sikre en positiv indvirkning på fattigdommen og på adgangen til sociale tjenesteydelser, idet følgende principper lægges til grund:a) AVS-staterne har det primære ansvar for at analysere de problemer, der skal løses, og udforme og gennemføre reformerneb) støtteprogrammerne tilpasses de særlige omstændigheder i den enkelte AVS-stat, og der tages hensyn til de sociale, kulturelle og miljømæssige forholdc) AVS-staternes ret til at bestemme, i hvilken retning deres udviklingsstrategier skal gå, og hvordan prioriteringen skal være, anerkendes og respekteresd) reformtempoet skal være realistisk og foreneligt med den enkelte AVS-stats kapacitet og ressourcere) kommunikationen skal styrkes og befolkningen oplyses bedre om de økonomiske og sociale reformer og politikker.Artikel 23Udvikling af de økonomiske sektorerSamarbejdet støtter en bæredygtig politik og bæredygtige institutionelle reformer og de investeringer, der er nødvendige for at skabe en retfærdig adgang til økonomisk virksomhed og produktionsfaktorer, navnlig:a) bedre erhvervsuddannelsessystemer, som kan medvirke til at øge produktiviteten i både den formelle og den uformelle sektorb) kapital, kredit, jord, særlig for så vidt angår ejendomsret og udnyttelsec) udvikling af strategier for landdistrikterne, som skal skabe rammerne for decentral planlægning samt tildeling og forvaltning af midler baseret på folkelig deltagelsed) landbrugsproduktionsstrategier, en national og regional fødevaresikkerhedspolitik, bæredygtig udvikling af vandressourcer og fiskeri samt marine ressourcer i AVS-staternes eksklusive økonomiske zone. I eventuelle fiskeriaftaler, der måtte blive forhandlet mellem Fællesskabet og AVS-staterne, tages der behørigt hensyn til, at de skal være forenelige med udviklingsstrategierne på dette områdee) økonomiske og teknologiske infrastrukturer og tjenesteydelser, herunder transport, telekommunikationssystemer, kommunikationstjenester og udvikling af informationssamfundetf) udvikling af konkurrencedygtige industri-, mine- og energisektorer ledsaget af tilskyndelse til inddragelse og udvikling af den private sektorg) udvikling af handel, herunder fremme af loyal handelspraksish) udvikling af erhvervssektoren, finans- og banksektoren og andre servicesektoreri) udvikling af turismej) udvikling af videnskabelige, teknologiske og forskningsmæssige infrastrukturer og tjenesteydelser, herunder forbedring, overførsel og overtagelse af ny teknologik) styrkelse af produktionskapaciteten, særlig i den offentlige og den private sektor.Artikel 24TurismeSamarbejdet rettes mod en bæredygtig udvikling af turistindustrien i AVS-staterne og i subregioner i erkendelse af turistindustriens stigende betydning for væksten i servicesektoren i AVS-staterne og for ekspansionen af disses globale handel, dens evne til at stimulere andre erhvervssektorer og den rolle, den kan spille med hensyn til udryddelse af fattigdom.Samarbejdsprogrammer og -projekter støtter AVS-staternes bestræbelser på at få etableret og forbedret deres retlige og institutionelle rammer og ressourcer med henblik på udformning og gennemførelse af bæredygtige politikker og programmer på turistområdet ved bl.a. at forbedre sektorens konkurrenceevne, særlig de små og


text: mellemstore virksomheders, støtte og fremme investeringer, befordre produktudvikling, herunder udvikling af indfødte kulturer i AVS-staterne, og styrke forbindelsen mellem turisme og andre erhvervssektorer.AFDELING 2Social og menneskelig udviklingArtikel 25Udvikling af den sociale sektor1. Samarbejdet støtter AVS-staternes bestræbelser på at udforme generelle og sektorspecifikke politikker, der forbedrer dækningen og kvaliteten af samt adgangen til grundlæggende sociale infrastrukturer og tjenesteydelser, idet der tages hensyn til lokale behov og til de mest sårbare og ugunstigt stillede befolkningsgruppers specifikke krav for således at mindske ulighederne med hensyn til adgang til disse ydelser. Der lægges særlig vægt på at garantere et tilstrækkeligt niveau for de offentlige udgifter til den sociale sektor. I denne sammenhæng retter samarbejdet sig mod:a) bedre uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder og opbygning af faglig kapacitet og færdighederb) bedre sundhedssystemer og ernæring, udryddelse af sult og underernæring, passende fødevareforsyning og -sikkerhedc) indarbejdelse af befolkningsmæssige spørgsmål i udviklingsstrategierne for at forbedre den reproduktive sundhed, den primære sundhedspleje og familieplanlægning og forebygge omskæring af kvinderd) fremme af bekæmpelsen af HIV/AIDSe) bedre forsyningssikkerhed for vand til husholdningsbrug og bedre adgang til rent vand og passende sanitetsforholdf) bedre adgang til passende boliger for alle til en overkommelig pris ved hjælp af støtte til programmer for socialt boligbyggeri og bedre byudviklingg) fremme af folkelig deltagelse gennem social dialog samt respekt for de grundlæggende sociale rettigheder.2. Samarbejdet støtter også kapacitetsopbygning på det sociale område som f.eks. programmer for uddannelse i udformning af socialpolitik og moderne metoder for forvaltning af sociale projekter og programmer, politikker, der fremmer teknologisk innovation og forskning, opbygning af lokal sagkundskab, fremme af partnerskaber og rundbordsdiskussioner på nationalt og/eller regionalt plan.3. Samarbejdet fremmer og støtter udformningen og gennemførelsen af politikker og systemer for social beskyttelse og social sikring for at øge den sociale samhørighed og befordre selvhjælp og solidaritet i lokalsamfundet. Støtten rettes bl.a. mod initiativer, der bygger på økonomisk solidaritet, navnlig oprettelse af fonde for social udvikling, der er tilpasset lokale behov og aktører.Artikel 26UngdomsanliggenderSamarbejdet støtter også udformningen af en sammenhængende, bredtfavnende politik med henblik på at realisere de unges potentiel, således at de bedre integreres i samfundet og bedre kan komme til deres fulde ret. I denne sammenhæng støtter samarbejdet politikker, foranstaltninger og tiltag, der retter sig mod:a) at beskytte børns og unges, særlig pigers, rettighederb) at udnytte de unges færdigheder, energi, nyskabende evner og potentiel til at forbedre deres økonomiske, sociale og kulturelle muligheder og øge deres beskæftigelsesmuligheder i produktionssektorenc) at hjælpe institutioner med rod i lokalsamfundet med at give børn mulighed for at udvikle deres fysiske, psykologiske, sociale og økonomiske potentield) at reintegrere børn i samfundet ved hjælp af rehabiliteringsprogrammer i post-konfliktsituationer.Artikel 27Kulturel udviklingSamarbejdet på det kulturelle område rettes mod:a) at indarbejde den kulturelle dimension på alle niveauer i udviklingssamarbejdetb) at anerkende, bevare og fremme kulturelle værdier og identiteter med sigte på en tværkulturel dialogc) at anerkende, bevare og fremme kulturarvens værdi og støtte en udvikling af kapaciteten i denne sektord) at udvikle kulturelle industrier og forbedre markedsadgangsmulighederne for kulturgoder og -tjenester.AFDELING 3Regionalt samarbejde og regional integrationArtikel 28Generel tilgangSamarbejdet medvirker effektivt til at virkeliggøre


text: de mål og prioriteter, som AVS-staterne har sat sig for regionalt og subregionalt samarbejde og integration, herunder interregionalt samarbejde og samarbejde AVS-staterne imellem. Det regionale samarbejde kan også involvere oversøiske lande og territorier og perifert beliggende regioner. I denne sammenhæng retter samarbejdet sig mod:a) at anspore til gradvis integration af AVS-staterne i verdensøkonomienb) at fremskynde økonomisk samarbejde og udvikling både inden for og mellem AVS-staternes regionerc) at fremme den frie bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser, kapital, arbejdskraft og teknologi mellem AVS-staterned) at fremskynde diversificeringen af AVS-staternes økonomier og koordineringen og harmoniseringen af de regionale og subregionale samarbejdspolitikkere) at fremme og udvide handelen mellem og i AVS-staterne og mellem AVS-staterne og tredjelande.Artikel 29Regional økonomisk integrationSamarbejdet på området regional økonomisk integration er rettet mod:a) at udvikle og styrke kapaciteten hos:i) institutioner og organisationer for regional integration, som AVS-staterne har oprettet for at fremme det regionale samarbejde og den regionale integration, ogii) nationale regeringer og parlamenter i anliggender vedrørende regional integrationb) at inddrage de mindst udviklede AVS-stater i oprettelsen af regionale markeder og sikre, at de får del i fordelene dervedc) at gennemføre sektorspecifikke reformpolitikker på regionalt pland) at liberalisere samhandel og betalingere) at stimulere investeringer på tværs af grænserne, både udenlandske og indenlandske, og andre initiativer til regional eller subregional økonomisk integrationf) at afbøde følgerne af nettoovergangsomkostningerne ved den regionale integration for budgetindtægterne og betalingsbalancen.Artikel 30Regionalt samarbejde1. Samarbejdet er for så vidt angår regionalt samarbejde rettet mod en lang række funktionelle og tematiske områder, hvor problemerne er fælles, og hvor der kan opnås stordriftsfordele, navnlig områder som:a) infrastruktur, særlig transport og kommunikation og sikkerheden i forbindelse hermed, og tjenesteydelser, herunder udvikling af regionale muligheder inden for informations- og kommunikationsteknologib) miljøet, forvaltning af vandressourcer og energic) sundhed, uddannelse og erhvervsuddannelsed) forskning og teknologisk udviklinge) regionale initiativer vedrørende katastrofeberedskab og lindring af virkningerne af katastroferf) andre områder som f.eks. våbenbegrænsning samt bekæmpelse af narkotika, organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, bestikkelse og korruption.2. Samarbejdet støtter også ordninger og initiativer for interregionalt samarbejde og samarbejde mellem AVS-staterne.3. Samarbejdet medvirker til at fremme og udbygge en regional politisk dialog på områder som forebyggelse og løsning af konflikter, menneskerettigheder og demokratisering, udvekslinger, netværksvirksomhed og fremme af mobiliteten blandt de forskellige aktører i udviklingsarbejdet, særlig fra civilsamfundet.AFDELING 4Tematiske og tværgående spørgsmålArtikel 31KønsaspektetSamarbejdet medvirker til at styrke politikker og programmer, der forbedrer, sikrer og øger lige deltagelse af mænd og kvinder på alle områder af det politiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv. Samarbejdet medvirker til at forbedre kvinders adgang til alle ressourcer, som er nødvendige, for at de kan udøve deres grundlæggende rettigheder fuldt ud. Mere specifikt skaber samarbejdet passende rammer med henblik på:a) at tage behørigt hensyn til kønsaspektet på alle niveauer i udviklingssamarbejdet, også i makroøkonomiske politikker, strategier og foranstaltningerb) at anspore til, at der træffes specifikke positive foranstaltninger til fordel for kvinder, f.eks. med det sigte:i) at inddrage kvinder i national og lokal politikii) at støtte kvindeorganisationeriii) at give kvinder adgang til grundlæggende sociale tjenesteydelser, særlig uddannelse og erhvervsuddannelse, sundhedspleje og familieplanlægningiv) at give kvinder adgang til


text: produktionsfaktorer, særlig jord og kredit, og til arbejdsmarkedetv) at tage særligt hensyn til kvinder i forbindelse med nødhjælp og rehabilitering.Artikel 32Miljø og naturressourcer1. Samarbejdet om miljøbeskyttelse og bæredygtig udnyttelse og forvaltning af naturressourcerne rettes mod:a) at integrere miljøbæredygtighed i alle aspekter af udviklingssamarbejdet og støtte programmer og projekter, der gennemføres af de forskellige aktørerb) at opbygge og/eller styrke den videnskabelige og den tekniske menneskelige og institutionelle kapacitet med hensyn til miljøforvaltning hos alle aktører i miljøsammenhængec) at støtte specifikke foranstaltninger og ordninger, der tager sigte på at løse afgørende spørgsmål vedrørende bæredygtig forvaltning og spørgsmål, der angår nuværende og fremtidige regionale og internationale forpligtelser vedrørende mineral- og naturressourcer, såsom:i) tropiske skove, vandressourcer, kyst-, hav- og fiskeressourcer, dyrelivet, jordbund, biodiversitetii) beskyttelse af skrøbelige økosystemer (f.eks. koralrev)iii) vedvarende energikilder, navnlig solenergi, og energieffektivitetiv) bæredygtig land- og byudviklingv) ørkendannelse, tørke og afskovningvi) innoverende løsninger på bymiljøproblemervii) bæredygtig turismed) at tage hensyn til spørgsmål i forbindelse med transport og bortskaffelse af farligt affald.2. I samarbejdet tages der også hensyn til:a) små AVS-østaters sårbarhed, særlig den trussel, som klimaændringer udgørb) de voksende problemer med tørke og ørkendannelse, navnlig i de mindst udviklede stater og indlandsstaternec) udvikling af institutioner og kapacitetsopbygning.Artikel 33Udvikling af institutioner og kapacitetsopbygning1. Samarbejdet tager systematisk hensyn til de institutionelle aspekter og støtter i denne sammenhæng AVS-staternes bestræbelser på at opbygge og styrke strukturer, institutioner og procedurer, der bidrager til:a) at fremme og støtte demokratiet, menneskets værdighed, social retfærdighed og pluralisme under fuld respekt for mangfoldigheden i de enkelte samfund og forskellene mellem demb) at fremme og støtte universel og fuld respekt for og overholdelse og beskyttelse af alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettighederc) at udvikle og styrke retsstaten og forbedre adgangen til domstolene, idet der samtidig garanteres professionelle, uafhængige retssystemerd) at sikre en åben og ansvarlig regeringsførelse og administration i alle offentlige institutioner.2. Parterne arbejder sammen om at bekæmpe bestikkelse og korruption i alle deres samfund.3. Samarbejdet støtter AVS-staternes bestræbelser på at udvikle deres offentlige institutioner, så de bliver en drivende kraft for vækst og udvikling, og gøre de offentlige tjenester betydeligt mere effektive, hvor de berører almindelige mennesker i deres dagligliv. I denne sammenhæng støtter samarbejdet reform, rationalisering og modernisering af den offentlige sektor. Samarbejdet fokuserer navnlig på:a) reform og modernisering af embedsværketb) lov- og domstolsreform og modernisering af retssystemernec) forbedring og styrkelse af forvaltningen af de offentlige finanserd) fremskyndelse af reformer i bank- og finanssektorene) forbedring af forvaltningen af offentlige aktiver og reform af procedurerne for offentlige indkøbf) politisk, administrativ, økonomisk og finansiel decentralisering.4. Samarbejdet medvirker også til at genskabe og/eller forbedre den offentlige sektors kapacitet på vigtige områder og støtte institutioner, der er nødvendige for en markedsøkonomi, idet der særlig satses på:a) at opbygge den nødvendige lovgivnings- og forskriftsmæssige kapacitet til at styre en markedsøkonomi, herunder konkurrence- og forbrugerpolitikb) at forbedre kapaciteten til at analysere, planlægge, udforme og gennemføre politikker, særlig på det økonomiske, sociale og miljømæssige område og inden for forskning, videnskab og teknologi samt innovationc) at modernisere, styrke og reformere finans- og valutainstitutionerne og forbedre procedurerned) at opbygge


text: den kapacitet på lokalt og kommunalt plan, der er nødvendig for at føre en decentral politik og inddrage befolkningen i udviklingsprocessene) at udvikle kapaciteten på andre vigtige områder såsom:i) internationale forhandlinger, ogii) forvaltning og koordination af udenlandsk bistand.5. Samarbejdet dækker alle områder og sektorer med henblik på i højere grad at inddrage ikke-statslige aktører og udvikle disses kapacitet samt styrke strukturerne for information, dialog og konsultation mellem sådanne aktører og de nationale myndigheder, også på regionalt plan.AFSNIT IIØKONOMISK OG HANDELSMÆSSIGT SAMARBEJDEKAPITEL 1Mål og principperArtikel 34Mål1. Det økonomiske og handelsmæssige samarbejde sigter mod at befordre en gnidningsløs og gradvis integration af AVS-staterne i verdensøkonomien under behørig hensyntagen til deres politiske valg og udviklingsprioriteter for derved at fremme en bæredygtig udvikling og bidrage til udryddelse af fattigdom i AVS-staterne.2. Det endelige mål med det økonomiske og handelsmæssige samarbejde er at sætte AVS-staterne i stand til at deltage fuldt ud i det internationale handelssamkvem. I denne sammenhæng tages der særligt hensyn til behovet for, at AVS-staterne deltager aktivt i de multilaterale handelsforhandlinger. På baggrund af det nuværende udviklingsniveau i AVS-staterne rettes det økonomiske og handelsmæssige samarbejde mod at sætte AVS-staterne i stand til at klare udfordringerne ved globaliseringen og gradvis tilpasse sig de nye vilkår i det internationale handelssamkvem for dermed at lette deres omstilling til den liberaliserede globale økonomi.3. Med henblik herpå retter det økonomiske og handelsmæssige samarbejde sig mod at forbedre AVS-staternes produktions-, forsynings- og handelskapacitet og deres evne til at tiltrække investeringer. Det sigter endvidere mod at skabe en ny handelsdynamik mellem parterne, styrke AVS-staternes handels- og investeringspolitikker og forbedre AVS-staternes evne til at håndtere alle handelsrelaterede spørgsmål.4. Det økonomiske og handelsmæssige samarbejde gennemføres i fuld overensstemmelse med WTO-bestemmelserne, herunder bestemmelserne om særlig og differentieret behandling, under hensyntagen til parternes gensidige interesser og deres respektive udviklingsniveauer.Artikel 35Principper1. Det økonomiske og handelsmæssige samarbejde baseres på et ægte, udvidet og strategisk partnerskab. Det baseres tillige på en samlet tilgang, som bygger på de tidligere AVS-EF-konventioners styrke og resultater, og tager alle tilgængelige midler i anvendelse med henblik på at virkeliggøre ovennævnte mål ved at sætte ind over for problemerne på udbuds- og efterspørgselssiden. I denne sammenhæng tages der særligt hensyn til handelsudviklende foranstaltninger som et middel til at øge AVS-staternes konkurrenceevne. Der lægges derfor den fornødne vægt på udvikling af handelen i AVS-staternes udviklingsstrategier, som Fællesskabet støtter.2. Det økonomiske og handelsmæssige samarbejde bygger på initiativer til regional integration af AVS-staterne i erkendelse af, at regional integration er et vigtigt middel til at integrere AVS-staterne i verdensøkonomien.3. I det økonomiske og handelsmæssige samarbejde tages der hensyn til AVS-staternes og -regionernes forskellige behov og udviklingsniveau. I denne forbindelse bekræfter parterne, at de lægger vægt på at sikre alle AVS-stater en særlig og differentieret behandling og opretholde en særbehandling for de mindst udviklede AVS-stater samt tage behørigt hensyn til små indlandsstaters og østaters sårbarhed.KAPITEL 2Nye handelsordningerArtikel 36Nærmere vilkår1. Parterne vedtager på baggrund af ovennævnte mål og principper at indgå nye WTO-forenelige handelsordninger, som indebærer gradvis fjernelse af handelshindringer mellem dem og en forbedring af samarbejdet


text: på alle områder, der er relevante for handelen.2. Parterne er enige om, at de nye handelsordninger skal indføres gradvis, og erkender derfor, at der er behov for en forberedelsesperiode.3. For at lette overgangen til de nye handelsordninger opretholdes de ikke-gensidige handelspræferencer, der gælder i henhold til fjerde AVS-EF-konvention, i forberedelsesperioden for alle AVS-stater på de betingelser, der er angivet i bilag V til denne aftale.4. I denne sammenhæng bekræfter parterne vigtigheden af de råvareprotokoller, der er knyttet til bilag V til denne aftale. De er enige om, at disse protokoller skal revideres i forbindelse med de nye handelsordninger, særlig for så vidt angår deres forenelighed med WTO-reglerne under hensyn til sukkerprotokollens særlige retlige status, med henblik på at opretholde de med protokollerne forbundne fordele.Artikel 37Procedurer1. I forberedelsesperioden, der udløber senest den 31. december 2007, forhandles der økonomiske partnerskabsaftaler. De formelle forhandlinger om de nye handelsordninger indledes i september 2002, og de nye handelsordninger træder i kraft den 1. januar 2008, medmindre parterne aftaler et tidligere tidspunkt.2. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at forhandlingerne afsluttes med held i løbet af forberedelsesperioden. Med henblik herpå udnyttes perioden indtil indledningen af de formelle forhandlinger om de nye handelsordninger aktivt til at træffe de første forberedelser til forhandlingerne.3. Forberedelsesperioden udnyttes også til at opbygge kapaciteten i den offentlige og den private sektor i AVS-staterne, herunder foranstaltninger, der øger konkurrenceevnen, samt til at styrke de regionale organisationer og støtte initiativer til regional handelsintegration, hvor det er relevant, ved bistand til budgettilpasning og omlægning af finanspolitikken samt til modernisering og udvikling af infrastruktur og til investeringsfremme.4. Parterne undersøger løbende, hvilke fremskridt der gøres i forberedelserne og i forhandlingerne, og foretager i 2006 en formel, samlet undersøgelse af de planlagte ordninger for alle landene for at sikre, at der ikke er behov for yderligere tid til forberedelserne eller forhandlingerne.5. Der indledes forhandlinger om økonomiske partnerskabsaftaler med de AVS-stater, som anser sig for at være i stand dertil, på det niveau, som de finder passende, og i overensstemmelse med de procedurer, der er aftalt med AVS-gruppen, under hensyntagen til den regionale integrationsproces i AVS.6. I 2004 vurderer Fællesskabet situationen i de lande uden for kredsen af mindst udviklede lande, som efter konsultationer med Fællesskabet beslutter, at de ikke er i stand til at deltage i en økonomisk partnerskabsaftale, og det undersøger alle alternative muligheder med henblik på at tilbyde disse lande nye handelsrammer, som svarer til deres nuværende situation, og som er forenelige med WTO-reglerne.7. Forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler tager navnlig sigte på at fastlægge en tidsplan for en gradvis afskaffelse af hindringerne for handelen mellem parterne i overensstemmelse med de relevante WTO-regler. Fællesskabets handelsliberalisering skal bygge på de hidtil opnåede resultater og rettes mod at forbedre den nuværende markedsadgang for AVS-staterne gennem bl.a. en revision af oprindelsesreglerne. I forhandlingerne tages der hensyn til udviklingsniveauet og handelsforanstaltningers socioøkonomiske virkninger for AVS-staterne samt til staternes evne til at tilpasse sig og justere deres økonomier i takt med liberaliseringsprocessen. Forhandlingerne skal derfor være så fleksible som


text: muligt for så vidt angår fastsættelsen af en tilstrækkelig lang overgangsperiode, den endelige produktdækning under hensyn til følsomme sektorer og graden af asymmetri i tidsplanen for toldafvikling, men skal samtidig overholde de til den tid gældende WTO-regler.8. Parterne arbejder nært sammen i WTO om at forsvare de indgåede ordninger, navnlig med hensyn til graden af fleksibilitet.9. Fællesskabet indleder i 2000 en proces, som ved udgangen af de multilaterale handelsforhandlinger og senest i 2005 munder ud i toldfri adgang for stort set alle produkter fra de mindst udviklede lande med udgangspunkt i de nuværende handelsbestemmelser i fjerde AVS-EF-konvention og fører til forenkling og revision af de oprindelsesregler, herunder kumulationsregler, som gælder for disse landes eksport.Artikel 38Det Blandede Ministerudvalg for Handel1. Der nedsættes et blandet AVS-EF-ministerudvalg for handel.2. Det Blandede Ministerudvalg for Handel beskæftiger sig særlig med de igangværende multilaterale handelsforhandlinger og undersøger de bredere liberaliseringsinitiativers virkninger for AVS-EF-handelen og for udviklingen af AVS-staternes økonomier. Det fremsætter alle nødvendige henstillinger med henblik på at bevare fordelene ved AVS-EF-handelsordningerne.3. Det Blandede Ministerudvalg for Handel træder sammen mindst en gang om året. Dets forretningsorden fastsættes af Ministerrådet. Det sammensættes af repræsentanter for AVS-staterne og Fællesskabet.KAPITEL 3Samarbejde i internationale foraArtikel 39Almindelige bestemmelser1. Parterne understreger betydningen af aktivt at deltage i WTO og andre relevante internationale organisationer ved at blive medlem af disse organisationer og nøje følge deres dagsorden og virksomhed.2. De er enige om at arbejde tæt sammen om at indkredse og fremme deres fælles interesser i det internationale økonomiske og handelsmæssige samarbejde, navnlig i WTO, herunder være med til at bestemme dagsordenen og dermed afviklingen af de fremtidige multilaterale handelsforhandlinger. I denne forbindelse lægges der særlig vægt på at sikre produkter og tjenesteydelser med oprindelse i AVS-staterne bedre adgang til Fællesskabets marked og andre markeder.3. Parterne er også enige om vigtigheden af fleksible WTO-regler, således at der kan tages hensyn til AVS-staternes udviklingsniveau og til de vanskeligheder, de har med at opfylde deres forpligtelser. De er endvidere enige om behovet for faglig bistand, for at AVS-staterne bliver i stand til at udmønte deres forpligtelser i praksis.4. Fællesskabet accepterer at bistå AVS-staterne i deres bestræbelser på i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale at blive aktive medlemmer af disse organisationer ved at udvikle den nødvendige kapacitet til at forhandle disse aftaler, deltage effektivt i deres udformning, overvåge deres gennemførelse og sikre deres anvendelse.Artikel 40Råvarer1. Parterne erkender behovet for at sikre, at de internationale råvaremarkeder kommer til at fungere bedre, og at markedsgennemsigtigheden øges.2. De bekræfter deres vilje til at afholde flere indbyrdes konsultationer i internationale fora og organisationer, der beskæftiger sig med råvarer.3. Med henblik herpå skal der på en parts anmodning finde udveksling af synspunkter sted:- om, hvorledes de eksisterende internationale aftaler eller de specialiserede mellemstatslige arbejdsgrupper fungerer, med det formål at forbedre dem og gøre dem mere effektive under hensyntagen til markedstendenserne- når det påtænkes at indgå eller forny en international aftale eller nedsætte en specialiseret mellemstatslig arbejdsgruppe.Sådanne udvekslinger af synspunkter har til formål at sikre, at der tages hensyn til de enkelte