text: Toldmyndighederne i EF-medlemsstaterne og Litauen skal gennem Europa-Kommissionen forsyne hinanden med aftryk af de stempler, der anvendes på toldstederne ved udstedelsen af varecertifikater EUR.1, og med adresserne på de toldmyndigheder, der er ansvarlige for udstedelsen af varecertifikater EUR.1 og for kontrollen af disse og fakturaerklæringer.2. For at sikre en korrekt anvendelse af denne protokol yder Fællesskabet og Litauen gennem de kompetente toldmyndigheder hinanden gensidig bistand ved kontrollen med ægtheden af varecertifikater EUR.1 eller fakturaerklæringer og med rigtigheden af de oplysninger, der afgives i disse dokumenter.Artikel 32 Kontrol af beviser for oprindelse1. Efterfølgende kontrol af oprindelsesbeviser skal foretages ved stikprøver, og i øvrigt når indførselslandets toldmyndigheder nærer begrundet tvivl om dokumenternes ægthed, de pågældende produkters oprindelsesstatus eller opfyldelsen af de øvrige betingelser i denne protokol.2. Med henblik på gennemførelse af bestemmelserne i stk. 1 skal indførselslandets toldmyndigheder tilbagesende varecertifikatet EUR.1 og fakturaen, hvis den er blevet forelagt, fakturaerklæringen eller en kopi af disse dokumenter til udførselslandets toldmyndigheder, i givet fald med angivelse af årsagerne til, at der anmodes om kontrol. Samtlige dokumenter og oplysninger, som de er kommet i besiddelse af, og som tyder på, at angivelserne i oprindelsesbeviset er ukorrekte, fremsendes til støtte for anmodningen om kontrol.3. Kontrollen gennemføres af udførselslandets toldmyndigheder. De er i denne sammenhæng berettiget til at kræve alle oplysninger og foretage alle former for kontrol af eksportørens regnskaber eller enhver anden kontrol, som de finder hensigtsmæssig.4. Hvis indførselslandets toldmyndigheder træffer afgørelse om at suspendere præferencebehandlingen af de pågældende produkter, medens de afventer resultatet af kontrollen, skal de tilbyde at frigive produkterne til importøren med forbehold af de sikkerhedsforanstaltninger, de måtte finde nødvendige.5. De toldmyndigheder, der har anmodet om kontrol, skal snarest muligt underrettes om resultaterne af denne kontrol. Det skal klart fremgå af disse resultater, om dokumenterne er ægte, og om de pågældende produkter kan anses som produkter med oprindelsesstatus i Fællesskabet, i Litauen eller i et af de andre i artikel 4 omhandlede lande og opfylder de øvrige betingelser i denne protokol.6. Hvis der i tilfælde, hvor der er begrundet tvivl, ikke foreligger svar inden ti måneder regnet fra datoen for anmodningen om kontrol, eller hvis svaret ikke indeholder tilstrækkelige oplysninger til at fastslå de pågældende dokumenters ægthed eller produkternes virkelige oprindelse, afslår de anmodende toldmyndigheder at indrømme præferencebehandling, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder.Artikel 33 Bilæggelse af tvisterHvis der i forbindelse med den i artikel 32 fastsatte kontrolprocedure opstår tvister, der ikke kan bilægges, mellem de toldmyndigheder, der anmoder om kontrol, og de toldmyndigheder, der er ansvarlige for dens gennemførelse, eller hvis der opstår tvister om fortolkningen af denne protokol, forelægges de for Det Blandede Udvalg.Under alle omstændigheder bilægges tvister mellem importøren og indførselslandets toldmyndigheder i henhold til indførselslandets lovgivning.Artikel 34 SanktionerDer iværksættes sanktioner mod enhver person, der udfærdiger eller lader udfærdige et dokument med urigtige oplysninger for at opnå præferencebehandling for produkter.Artikel 35 Frizoner1. Fællesskabet og Litauen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produkter, der udføres på grundlag af et oprindelsesbevis, og som under transporten indføres i en frizone beliggende på deres


text: territorium, ikke ombyttes med andre varer, og at de ikke dér undergår andre behandlinger end sådanne, der er bestemt til at sikre, at deres tilstand ikke forringes.2. Som undtagelse fra stk. 1 skal de berørte myndigheder på eksportørens anmodning udstede et nyt oprindelsesbevis for produkter med oprindelse i Fællesskabet eller i Litauen, der er indført i en frizone på grundlag af et oprindelsesbevis, og som underkastes behandling eller forarbejdning, såfremt den behandling eller forarbejdning, produkterne underkastes, er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne protokol.AFSNIT VII CEUTA OG MELILLA Artikel 36 Anvendelse af protokollen1. Udtrykket »Fællesskabet« i artikel 2 omfatter ikke Ceuta og Melilla.2. Når produkter med oprindelse i Litauen indføres til Ceuta og Melilla, skal der gives dem den samme toldbehandling, som der gives produkter med oprindelse i Fællesskabets toldområde i henhold til protokol nr. 2 til akten vedrørende Spaniens og Portugals tiltrædelse af De Europæiske Fællesskaber. Litauen skal ved indførsel af produkter, der er omfattet af aftalen, og som har oprindelse i Ceuta og Melilla, give dem den samme toldbehandling, som der gives produkter, der indføres fra og har oprindelse i Fællesskabet.3. Ved anvendelsen af stk. 2 vedrørende produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla finder denne protokol tilsvarende anvendelse, jf. dog de særlige betingelser i artikel 37.Artikel 37 Særlige betingelser1. Forudsat at følgende produkter er transporteret direkte i overensstemmelse med artikel 13, anses:1) som produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla:a) produkter, der fuldt ud er fremstillet i Ceuta og Melillab) produkter, der er fremstillet i Ceuta og Melilla, og som indeholder andre produkter end dem, der er omhandlet i litra a), på betingelse af:i) at disse produkter har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i artikel 6 i denne protokol fastlagte betydning, ellerii) at disse produkter har oprindelse i Litauen eller Fællesskabet i den i denne protokol fastlagte betydning, forudsat at de har undergået en mere vidtgående bearbejdning eller forarbejdning end den, der er omhandlet i artikel 7, stk. 12) som produkter med oprindelse i Litauen:a) produkter, der fuldt ud er fremstillet i Litauenb) produkter, der er fremstillet i Litauen, og som indeholder andre produkter end dem, der er omhandlet i litra a), på betingelse af:i) at disse produkter har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i artikel 6 i denne protokol fastlagte betydning, ellerii) at disse produkter har oprindelse i Ceuta og Melilla eller i Fællesskabet i den i denne protokol fastlagte betydning, forudsat at de har undergået en mere vidtgående bearbejdning eller forarbejdning end den, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1.2. Ceuta og Melilla betragtes som et enkelt territorium.3. Eksportøren eller dennes bemyndigede repræsentant skal anføre »Litauen« og »Ceuta og Melilla« i rubrik 2 i varecertifikatet EUR.1 eller fakturaerklæringen. Hvad angår produkter med oprindelsesstatus i Ceuta og Melilla, skal denne oprindelse endvidere angives i rubrik 4 i varecertifikat EUR.1 eller i fakturaerklæringen.4. Det påhviler de spanske toldmyndigheder at sikre anvendelsen af denne protokol i Ceuta og Melilla.AFSNIT VIII AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 38 Ændringer til protokollenDet Blandede Udvalg kan træffe

type: contracts

jurisdiction: EU


text: afgørelse om at ændre bestemmelserne i denne protokol.BILAG I INDLEDENDE NOTER TIL LISTEN I BILAG II Note 1: Listen indeholder de betingelser, alle produkter skal opfylde, for at de kan anses for at være tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede i henhold til protokollens artikel 6.Note 2: 2.1. I de første to kolonner på listen beskrives det fremstillede produkt. I første kolonne angives position eller kapitel i det harmoniserede system, og i anden kolonne angives varebeskrivelsen i den bestemte position eller det bestemte kapitel i dette system. For hver angivelse i de første to kolonner er en regel specificeret i kolonne 3 eller 4. Når der i nogle tilfælde står et »ex« før angivelsen i første kolonne, betyder det, at reglen i kolonne 3 eller 4 kun finder anvendelse på den del af den pågældende position eller det pågældende kapitel, som er anført i kolonne 2.2.2. Når flere positioner er grupperet i kolonne 1, eller et kapitel er angivet, og varebeskrivelsen i kolonne 2 derfor er angivet generelt, finder den tilsvarende regel i kolonne 3 eller 4 anvendelse på alle produkter, der i henhold til det harmoniserede system tariferes under positioner i kapitlet eller under en af de positioner, der er grupperet i kolonne 1.2.3. Når der er forskellige regler i listen for forskellige produkter inden for en position, indeholder hver »indrykning« beskrivelsen af den del af positionen, der er omfattet af den tilsvarende regel i kolonne 3 eller 4.2.4. Hvis der i forbindelse med en angivelse i de første to kolonner er specificeret en regel i både kolonne 3 og 4, kan eksportøren vælge at anvende enten reglen i kolonne 3 eller reglen i kolonne 4. Hvis der ikke er angivet nogen oprindelsesregel i kolonne 4, skal reglen i kolonne 3 anvendes.Note 3: 3.1. Bestemmelserne i protokollens artikel 6 angående produkter, der har opnået oprindelsesstatus, og som benyttes til fremstilling af andre produkter, finder anvendelse, uanset om denne status er opnået på den fabrik, hvor disse produkter benyttes, eller på en anden fabrik i Fællesskabet eller Litauen.Eksempel:En maskine, der henhører under pos. 8407, for hvilken det i reglen hedder, at værdien af anvendte materialer uden oprindelsesstatus ikke må overstige 40 % af prisen ab fabrik, fremstilles af »andet legeret stål groft tildannet ved smedning«, der henhører under pos. ex 7224.Hvis smedningen er foretaget i Fællesskabet på grundlag af en barre uden oprindelsesstatus, har smedeemnet allerede fået oprindelsesstatus i henhold til reglen for pos. ex 7224 på listen. Smedeemnet anses så for at have oprindelsesstatus ved beregningen af værdien af maskinen, uanset om denne er fremstillet på den samme fabrik eller på en anden fabrik i Fællesskabet. Der tages således ikke hensyn til værdien af barren uden oprindelsesstatus, når værdien af de anvendte materialer uden oprindelsesstatus lægges sammen.3.2. Reglen i listen er den mindstebearbejdning eller -forarbejdning, der er nødvendig, og yderligere bearbejdning eller forarbejdning giver også oprindelsesstatus; omvendt kan en mindre grad af bearbejdning eller forarbejdning ikke give oprindelsesstatus. Når et materiale uden oprindelsesstatus ifølge en regel kan anvendes på et vist


text: fremstillingstrin, er det tilladt at anvende sådant materiale på et tidligere stadium i fremstillingen, men ikke på et senere stadium.3.3. Såfremt en regel angiver »fremstilling på basis af alle materialer«, kan, med forbehold af note 3.2, også materialer, der henhører under samme position som produktet, anvendes, jf. dog eventuelle specifikke begrænsninger, som også kan være indeholdt i reglen. Ved »fremstilling på basis af alle materialer, herunder andre materialer, der henhører under pos. . . .« forstås imidlertid, at kun materialer, der tariferes under samme position som produktet med en anden beskrivelse end varebeskrivelsen i kolonne 2 på listen, kan anvendes.3.4. Når det i en regel på listen specificeres, at et produkt må fremstilles af mere end ét materiale, betyder det, at et eller flere af materialerne kan anvendes. Det kræves ikke, at alle materialerne anvendes.Eksempel:I reglen for vævede stoffer henhørende under pos. 5208-5212 hedder det, at naturlige fibre kan anvendes, og at bl.a. kemikalier også kan anvendes. Dette betyder ikke, at både naturlige fibre og kemikalier skal anvendes, men at et af dem eller begge må anvendes.3.5. Når det i en regel i listen hedder, at et produkt skal være fremstillet af et bestemt materiale, forhindrer betingelsen ikke, at der anvendes andre materialer, som på grund af deres art ikke kan opfylde reglen (se også note 6.2. angående tekstiler).Eksempel:Reglen angående tilberedte fødevarer under pos. 1904, hvorefter anvendelse af korn og varer deraf udtrykkeligt er udelukket, er ikke til hinder for, at der anvendes mineralsalte, kemiske og andre tilsætningsstoffer, som ikke er fremstillet af korn.Dette gælder imidlertid ikke for produkter, der - selv om de ikke må fremstilles af det bestemte materiale, der er nævnt på listen - på et tidligere fremstillingstrin må fremstilles af et materiale af samme art.Eksempel:Når en beklædningsgenstand henhørende under ex kapitel 62 er fremstillet af fiberdug, og selv om det er tilladt udelukkende at anvende garn uden oprindelsesstatus til fremstilling af den slags artikler, er det ikke muligt at starte med fiberdug, selv om fiberdug normalt ikke kan fremstilles af garn. I sådanne tilfælde vil udgangsmaterialet normalt skulle være stadiet inden garnet, dvs. fiberstadiet.3.6. Når der i en regel i listen angives to procenter som maksimalværdien af materialer uden oprindelsesstatus, der kan anvendes, må disse procenter ikke lægges sammen. Maksimalværdien af alle de anvendte materialer uden oprindelsesstatus må således aldrig være højere end den højeste af de angivne procenter. Endvidere må de enkelte procenter ikke overskrides i forhold til de bestemte materialer, de gælder for.Note 4: 4.1. »Naturlige fibre« anvendes i listen for alle andre fibre end regenererede og syntetiske fibre. De er begrænset til stadiet inden spinding foretages, herunder også affald, og omfatter, medmindre andet er angivet, også fibre, der er kartede, kæmmede eller på anden måde beredt, men ikke spundet.4.2. »Naturlige fibre« omfatter også hestehår henhørende under pos. 0503 og natursilke henhørende under pos. 5002 og 5003 samt uld og fine eller grove dyrehår under pos. 5101-5105, bomuld under pos. 5201, 5202 og 5203 og andre vegetabilske fibre under pos. 5301-5305.4.3. »Spindeopløsninger«, »kemikalier« og


text: »materialer til papirfremstilling« anvendes i listen til beskrivelse af materialer, der ikke tariferes i kapitel 50-63, og som kan anvendes til fremstilling af regenererede eller syntetiske fibre eller papirfibre eller -garn.4.4. »Korte kemofibre« anvendes i listen for syntetiske eller regenererede bånd (tow), korte fibre eller affald henhørende under pos. 5501-5507.Note 5: 5.1. Når der for et bestemt produkt er henvist til denne note, finder betingelserne i kolonne 3 ikke anvendelse på basistekstilmaterialer, der er anvendt til fremstilling af dette produkt, og som sammenlagt udgør 10 % eller derunder af den samlede vægt af alle anvendte basistekstilmaterialer (jf. også note 5.3 og 5.4).5.2. Denne tolerancemargen kan imidlertid kun anvendes på blandede produkter, der er fremstillet af to eller flere basistekstilmaterialer.Følgende materialer er basistekstilmaterialer:- natursilke- uld- grove dyrehår- fine dyrehår- hestehår- bomuld- materialer til papirfremstilling og papir- hør- hamp- jute og andre bastfibre- sisal og andre agavefibre- kokos, abaca, ramie og andre vegetabilske tekstilfibre- endeløse syntetiske fibre- endeløse regenererede fibre- korte syntetiske fibre af polypropylen- korte syntetiske fibre af polyestere- korte syntetiske fibre af polyamid- korte syntetiske fibre af polyacrylonitril- korte syntetiske fibre af polyimid- korte syntetiske fibre af polytetrafluorethylen- korte syntetiske fibre af polyphenylensulphid- korte syntetiske fibre af polyvinylchlorid- andre korte syntetiske fibre- korte regenererede fibre af viskose- andre korte regenererede fibre- garn af polyurethan opdelt af fleksible polyethersegmenter, også overspundet- garn af polyurethan opdelt af fleksible polyestersegmenter, også overspundet- produkter henhørende under pos 5605 (metalliseret garn), hvori der indgår strimler bestående af en kerne af aluminiumsfolie eller en kerne af plastfolie, også beklædt med aluminiumspulver, af bredde på 5 mm og derunder, der ved hjælp af et klæbemiddel er anbragt mellem to lag plastfolie- andre produkter henhørende under pos. 5605.Eksempel:Garn henhørende under pos. 5205, der er fremstillet af bomuldsfibre henhørende under pos. 5203 og korte syntetiske fibre henhørende under pos. 5506, er blandet garn. Derfor kan korte syntetiske fibre uden oprindelsesstatus, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kræver anvendelse af kemikalier eller spindeopløsninger), anvendes med op til 10 vægtprocent af garnet.Eksempel:Vævet stof henhørende under pos. 5112, der er fremstillet af uldgarn henhørende under pos. 5107 og garn af korte syntetiske fibre henhørende under pos. 5509, er et blandet stof. Derfor kan garn af syntetiske fibre, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kræver anvendelse af kemikalier eller spindeopløsninger), eller uldgarn, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kræver anvendelse af naturlige fibre, ikke kartede eller kæmmede eller på anden måde beredt til spinding), eller en kombination af disse to garntyper anvendes med op til 10 vægtprocent af stoffet.Eksempel:Tuftet tekstilstof henhørende under pos. 5802, der er fremstillet af bomuldsgarn henhørende under pos. 5205 og bomuldsstof henhørende under pos. 5210, er kun et blandet produkt, når bomuldsstoffet i sig selv er et blandet stof, fremstillet af garner, der tariferes under to særskilte positioner, eller når de anvendte bomuldsgarner selv er blandinger.Eksempel:Der er klart tale om to særskilte basistekstilmaterialer, når det pågældende tuftede tekstilstof er fremstillet af bomuldsgarn henhørende under pos. 5205 og stof af syntetiske fibre henhørende under pos. 5407, og det tuftede tekstilstof er derfor et


text: blandet produkt.Eksempel:Et tuftet tæppe, der er fremstillet af garn af regenererede fibre og bomuldsgarn og med en bagbeklædning af jute, er et blandet produkt, fordi der er anvendt tre basistekstilmaterialer. Således kan materialer uden oprindelsesstatus, der indgår på et senere stadium i fremstillingen end reglen tillader det, anvendes, forudsat at den samlede vægt ikke overstiger 10 vægtprocent af tæppets tekstilmaterialer. Således kan både jutebagbeklædningen og/eller garnet af regenererede fibre indføres på dette fremstillingsstadium, forudsat at vægtbetingelserne er opfyldt.5.3. For produkter, hvori der indgår »garn af fremstillet polyurethan opdelt af fleksible polyestersegmenter, også overspundet«, er tolerancen 20 % med hensyn til dette garn.5.4. For produkter, hvori der indgår »strimler bestående af en kerne af aluminiumsfolie eller en kerne af plastfolie, også beklædt med aluminiumspulver, af bredde på 5 mm og derunder, der ved hjælp af et klæbemiddel er anbragt mellem to lag plastfolie«, er tolerancen 30 % med hensyn til denne strimmel.Note 6: 6.1. For de tekstilvarer, der i listen er markeret med en fodnote med henvisning til denne note, kan tekstilmaterialer med undtagelse af for og mellemfor, som ikke opfylder reglen i listen i kolonne 3 for det fremstillede produkt, anvendes, forudsat at de er tariferet under en anden position end produktet, og at deres værdi ikke overstiger 8 % af prisen ab fabrik for produktet.6.2. Materialer, der ikke tariferes under kapitel 50-63, kan anvendes frit til fremstilling af tekstilvarer, uanset om de indeholder tekstilmaterialer, jf. dog note 6.3.Eksempel:Hedder det i en regel på listen, at der skal anvendes garn til en bestemt tekstilgenstand som f.eks. benklæder, forhindrer dette ikke, at der kan anvendes metalgenstande som f.eks. knapper, da knapper ikke tariferes under kapitel 50-63. Af samme årsag forhindrer det heller ikke, at der kan anvendes lynlåse, selv om lynlåse i almindelighed indeholder tekstilmaterialer.6.3. Når der gælder en procentregel, skal der tages hensyn til værdien af materialer, der ikke henhører under kapitel 50-63, ved beregningen af værdien af de medgåede materialer, som ikke har oprindelsesstatus.Note 7: 7.1. Som »specifikke processer« (pos. ex 2707, 2713, 2714 og 2715, ex 2901, ex 2902 og ex 3403) betragtes:a) vakuumdestillationb) gendestillation i videre fraktioner (1)c) krakningd) reformninge) ekstraktion med selektive opløsningsmidlerf) processer, der består i følgende behandlinger: behandling med koncentreret svovlsyre, rygende svovlsyre eller svovldioxid og efterfølgende naturalisering med alkalier samt blegning og rensning med naturligt aktive jordarter, aktiverede jordarter, aktiveret kul eller bauxitg) polymerisationh) alkyleringi) isomerisation.7.2. Som »særlige processer« (pos. 2710, 2711 og 2712) betragtes:a) vakuumdestillationb) gendestillation i videre fraktioner (2)c) krakningd) reformninge) ekstraktion med selektive opløsningsmidlerf) behandling med koncentreret svovlsyre, rygende svovlsyre eller svovldioxid og efterfølgende neutralisering med alkalier samt blegning og rensning med naturligt aktive jordarter, aktiverede jordarter, aktiveret kul eller bauxitg) polymerisationh) alkyleringij) isomerisationk) kun for tunge olier henhørende under pos. ex 2710: afsvovling ved anvendelse af hydrogen, når varernes svovlindhold derved reduceres med mindst 85 % (metode ASTM D 1266-59 T)l) kun for produkter henhørende under pos. 2710: afparaffinering, dog ikke ved simpel filtreringm) kun for tunge olier henhørende under pos. 2710: hydrogenbehandling - dog ikke afsvovling - ved


text: hvilken hydrogenet ved et tryk på over 20 bar og en temperatur på over 250 °C deltager aktivt i en kemisk reaktion ved hjælp af en katalysator. Efterfølgende hydrogenbehandling af smøreolier henhørende under pos. ex 2710 (hydrofinishing, f.eks. affarvning) med henblik på forbedring af farven eller stabiliteten betragtes ikke som særlige processern) kun for brændselsolier henhørende under pos. ex 2710: atmosfærisk destillation, når der ved destillation efter ASTM D 86 op til 300 °C overdestilleres mindre end 30 rumfangsprocent (herunder tab ved destillation)o) kun for andre tunge olier end gasolier og brændselsolier henhørende under pos. ex 2710: bearbejdning ved elektrisk højfrekvensudladning.7.3. For pos. ex 2707, 2713, 2714, 2715, ex 2901, ex 2902 og ex 3403 giver simple arbejdsprocesser, såsom rensning, klaring, udblødning, udskilning af vand, filtrering, farvning, mærkning, opnåelse af et givet svovlindhold ved blanding af produkter med forskelligt svovlindhold og alle kombinationer af disse arbejdsprocesser eller lignende arbejdsprocesser, ikke oprindelsesstatus.(1) Der henvises til de forklarende bemærkninger, supplerende bestemmelse 4b, til kapitel 27 i den kombinerede nomenklatur.(2) Der henvises til de forklarende bemærkninger, supplerende bestemmelse 4b, til kapitel 27 i den kombinerede nomenklatur.BILAG II LISTE OVER BEARBEJDNINGER ELLER FORARBEJDNINGER, SOM MATERIALER UDEN OPRINDELSESSTATUS SKAL UNDERGÅ, FOR AT DET FREMSTILLEDE PRODUKT KAN FÅ OPRINDELSESSTATUS De på listen opførte produkter er ikke alle omfattet af aftalen. Det er derfor nødvendigt at konsultere aftalens andre dele.>TABELPOSITION>BILAG III VARECERTIFIKAT EUR.1 OG ANMODNING OM VARECERTIFIKAT EUR.1 Trykningsinstruks 1. Formularens format er 210 × 297 mm, idet en maksimal afvigelse på minus 5 mm og plus 8 mm i længden tillades. Der skal anvendes hvidt, træfrit og skrivefast papir med en vægt på mindst 25 g pr. m2. Det skal forsynes med guillochetryk i bunden i grøn farve, som gør al forfalskning ved hjælp af mekaniske eller kemiske midler synlig.2. De kompetente myndigheder i EF-medlemsstaterne og Litauen kan forbeholde sig ret til selv at trykke formularerne eller overlade trykningen til trykkerier, som de har godkendt. I sidstnævnte tilfælde skal hver formular forsynes med en bemærkning om godkendelsen. Hver formular skal forsynes med trykkeriets navn og adresse eller et mærke, som gør det muligt at identificere trykkeriet. Den skal desuden forsynes med et påtrykt eller på anden måde anført løbenummer, der tjener til identifikation.>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>BILAG IV FAKTURAERKLÆRING >START GRAFIK>Fakturaerklæringen, hvis tekst er angivet i det følgende, udfærdiges i overensstemmelse med fodnoterne. Det er dog ikke nødvendigt at gengive fodnoterne.DanskEksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. . . . (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i . . . (2).SpanskEl exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no . . . (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial . . . (2).TyskDer Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. . . . (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, daß diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte . . .-Ursprungswaren sind (2).GræskÏ åîáãùãÝáò ôùí ðñïúüíôùí


text: ðïõ êáëýðôïíôáé áðü ôï ðáñüí Ýããñáöï (Üäåéá ôåëùíåßïõ õð' áñéè. . . . (1)) dhl ́vnei óti, ektów eán dnl ́vnetai saf ́vw állvw, ta proïónta aztá eínai protimhsiak ́hw katagvg ́hw . . . (2).EngelskThe exporter of the products covered by this document (customs authorization No . . . (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of . . . preferential origin (2).FranskL'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no . . . (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle . . . (2).ItalienskL'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. . . . (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale . . . (2).NederlandskDe exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. . . . (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële . . .-oorsprong zijn (2).PortugisiskO abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira no . . . (1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial . . . (2).(1) Hvis fakturaerklæringen udfærdiges af en godkendt eksportør i medfør af artikel 22 i protokollen, skal den godkendte eksportør anføre nummeret på toldmyndighedernes tilladelse her. Hvis fakturaerklæringen ikke udfærdiges af en godkendt eksportør, kan ordlyden i parentes udelades, eller eksportøren kan undlade at udfylde feltet.(2) Her angives præferenceoprindelsen. Hvis fakturaerklæringen helt eller delvis vedrører produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla i henhold til artikel 37 i protokollen, skal eksportøren tydeligt angive dem ved hjælp af mærket »CM« i det dokument, hvorpå erklæringen udfærdiges.FinskTässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupan:o . . . (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja . . . alkuperätuotteita (2).SvenskExportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. . . . (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande . . . ursprung (2).Litauisk OSiame dokumente i Osvardint Ku preki Ku eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr. . . . (1)) deklaruija, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra . . . (2) preferencinès kilmés prekés.. (3)(sted og dato). (4)(Eksportørens underskrift; endvidere skal navnet på den person, der underskriver erklæringen, angives letlæseligt)(1) Hvis fakturaerklæringen udfærdiges af en godkendt eksportør i medfør af artikel 22 i protokollen, skal den godkendte eksportør anføre nummeret på toldmyndighedernes tilladelse her. Hvis fakturaerklæringen ikke udfærdiges af en godkendt eksportør, kan ordlyden i parentes udelades, eller eksportøren kan undlade at udfylde feltet.(2) Her angives præferenceoprindelsen. Hvis fakturaerklæringen helt eller delvis vedrører produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla i henhold til artikel 37 i protokollen, skal eksportøren tydeligt angive dem ved hjælp af mærket »CM« i det dokument, hvorpå erklæringen udfærdiges.(3) Disse angivelser kan udelades, hvis oplysningerne fremgår af selve dokumentet.(4) Jf. artikel 21, stk. 5, i protokollen. Hvis det ikke er nødvendigt, at eksportøren skriver under, er han også fritaget for at angive sit navn.>SLUT GRAFIK>FÆLLESERKLÆRING VEDRØRENDE overgangsperioden for udstedelse eller


text: udfærdigelse af dokumenter vedrørende bevis for oprindelse 1. Indtil den 31. december 1997 godtager de kompetente toldmyndigheder i Fællesskabet og Litauen følgende dokumenter som gyldige oprindelsesbeviser i henhold til protokol nr. 3:i) langtidsvarecertifikater EUR.1, der er udstedt i henhold til denne aftale og attesteret med udførselsstatens kompetente toldsteds stempelii) varecertifikater EUR.1, der er forhåndsattesteret med udførselsstatens kompetente toldsteds stempeliii) varecertifikater EUR.1, der er udstedt i henhold til denne aftale og af den godkendte eksportør forsynet med et aftryk af et særligt stempel, som er godkendt af udførselsstatens toldmyndighederiv) certifikater EUR.2, der er udstedt i henhold til denne aftale.2. Anmodninger om efterfølgende kontrol af de ovennævnte dokumenter imødekommes af de kompetente toldmyndigheder i Fællesskabet og Litauen i en periode på to år efter udstedelsen eller udfærdigelsen af det pågældende oprindelsesbevis. Sådan kontrol udføres i overensstemmelse med afsnit VI i protokol nr. 3 til denne aftale.FÆLLESERKLÆRING VEDRØRENDE Fyrstendømmet Andorra 1. Produkter med oprindelse i Fyrstendømmet Andorra henhørende under kapitel 25-97 i det harmoniserede system godtages af Litauen som produkter med oprindelse i Fællesskabet i den i denne aftale fastlagte betydning.2. Protokol nr. 3 finder tilsvarende anvendelse med henblik på at definere oprindelsesstatus for de ovennævnte produkter.FÆLLESERKLÆRING VEDRØRENDE Republikken San Marino 1. Produkter med oprindelse i Republikken San Marino godtages af Litauen som produkter med oprindelse i Fællesskabet i den i denne aftale fastlagte betydning.2. Protokol nr. 3 finder tilsvarende anvendelse med henblik på at definere oprindelsesstatus for de ovennævnte produkter.


text:
 10.7.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 182/26
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 31/2008
 af 14. marts 2008
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 13/2008 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 1. februar 2008 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2007 af 28. november 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 474/2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet (2) bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XIII til aftalen foretages følgende ændringer:
 Følgende led indsættes i punkt 66zab (Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006):
 »—
 32007 R 1400: Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2007 af 28. november 2007 (EUT L 311 af 29.11.2007, s. 12).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 1400/2007, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 2008, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2008.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 154 af 12.6.2008, s. 27.
 (2) EUT L 311 af 29.11.2007, s. 12.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0417(06)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 77/96 af 13. december 1996 om ændring af bilag VI (Social sikring) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 100 af 17/04/1997 s. 0066 - 0066
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 77/96 af 13. december 1996 om ændring af bilag VI (Social sikring) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag VI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 64/96 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg (1);afgørelse nr. 162 af 31. maj 1996 om fortolkningen af artikel 14, stk. 1, og 14b, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om den lovgivning, der finder anvendelse på udstationerede arbejdstagere som vedtaget af De Europæiske Fællesskabers Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring (2), bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Teksten i punkt 27 (afgørelse nr. 128) i bilag VI til aftalen udgår.Artikel 2 Følgende punkt tilføjes efter punkt 42g (afgørelse nr. 161) i bilag VI til aftalen:»42h. 396 D 0554: Afgørelse nr. 162 af 31. maj 1996 om fortolkningen af artikel 14, stk. 1, og 14b, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om den lovgivning, der finder anvendelse på udstationerede arbejdstagere (EFT nr. L 241 af 21. 9. 1996, s. 28).«Artikel 3 Teksterne til afgørelse nr. 162 på islandsk og norsk, der medfølger som bilag til de forskellige sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 4 Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 1997, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 5 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 1996.På Det Blandede EØS-Udvalgs vegneH. HAFSTEINFormand(1) EFT nr. L 71 af 13. 3. 1997, s. 34.(2) EFT nr. L 241 af 21. 9. 1996, s. 28.


text:
 18.6.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 166/55
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Regulativ nr. 53 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L3 for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 13 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 28. oktober 2011
 Supplement 14 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Almindelige forskrifter
 6.
 Særlige forskrifter
 7.
 Ændringer af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignaler
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Overgangsbestemmelser
 12.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder
 BILAG
 Bilag 1 —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj i klasse L3 for så vidt angår monteringen af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 53
 Bilag 2 —
 Udformning af godkendelsesmærket
 Bilag 3 —
 Lygteflade, referenceakse og -centrum samt vinkler for geometrisk synlighed
 Bilag 4 —
 Synlighed af rødt lys fremad og synlighed af hvidt lys bagud
 Bilag 5 —
 Kontrol med produktionens overensstemmelse
 Bilag 6 —
 Forklaring af "horisontalt fald", "krængningsvinkel" og vinklen "δ".
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ anvendes på køretøjer i klasse L3
 (1) for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 "godkendelse af et køretøj": godkendelse af en køretøjstype med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler
 2.2.
 "køretøjstype": en klasse køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:
 2.2.1.
 køretøjets dimensioner og ydre form
 2.2.2.
 lygternes/lyssignalernes antal og placering
 2.2.3.
 følgende betragtes ikke som "andre køretøjstyper":
 2.2.3.1.
 køretøjer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.2.1. og 2.2.2. ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal og placering og geometriske synlighedsvinkler af lygter og lyssignaler, som foreskrives for den pågældende køretøjstype, samt
 2.2.3.2.
 køretøjer, hvorpå lygter, som er godkendt i henhold til et af de regulativer, som er vedføjet overenskomsten af 1958, eller lygter, der er tilladt i det land, hvor køretøjerne er registreret, er monteret eller mangler, hvor deres montering er fakultativ.
 2.3.
 "tværplan": et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen
 2.4.
 "ulastet køretøj": et køretøj uden fører, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, og værktøj, der normalt medføres
 2.5.
 "lygte": en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter
 2.5.1. "tilsvarende lygter": lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er registreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med


text:
ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ
 2.5.2. "uafhængige lygter": anordninger med særskilte lysflader, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse
 2.5.3. "sammenbyggede lygter": anordninger med særskilte lysflader og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus
 2.5.4. "kombinerede lygter": anordninger med særskilte lysflader, men fælles lyskilde og fælles lygtehus
 2.5.5. "lygter, som er indbygget i hinanden": anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader og fælles lygtehus
 2.5.6. "fjernlyslygte": en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet
 2.5.7. "nærlyslygte": en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller andre trafikanter unødigt
 2.5.7.1. "hovednærlysstråle": den nærlysstråle, der fremkommer uden bidrag fra en infrarød (IR) lysafgiver og/eller ekstra lyskilder til kurvelys
 2.5.8. "retningsviserblinklygte": en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre;
 en retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. 97
 2.5.9. "stoplygte": en lygte, der har til formål at advare andre trafikanter bag køretøjet om, at dens fører betjener driftsbremsen
 2.5.10. "bagnummerpladebelysningsanordning": en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer
 2.5.11. "positionslygte": en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra
 2.5.12. "baglygte": en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra
 2.5.13. "refleksanordning": en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren;
 reflekterende nummerplader er ikke en refleksanordning i den i dette regulativ anvendte forstand
 2.5.14. "havariblink": alle køretøjets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at vise, at køretøjet udgør en midlertidig særlig fare for andre trafikanter
 2.5.15. "tågeforlygte": en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i tåge, snevejr og regnvejr eller i tilfælde af støvskyer
 2.5.16. "tågebaglygte": en lygte, der skal gøre køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge
 2.5.17. "kørelyslygte": en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel i dagslys
 2.6.
 "lysemitterende flade" på en "belysningsanordning", en "lyssignalanordning" eller en refleksanordning: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3
 2.7.
 "lysflade" (se bilag 3)
 2.7.1. "en belysningsanordnings lysflade" (punkt 2.5.6., 2.5.7. og 2.5.15.): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog "projektionsglassets" projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.7.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning.
 Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.
 I tilfælde, hvor en kombination af en forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, og ekstra lygteenheder eller lyskilder, der er konstrueret til at frembringe kurvelys, drives sammen, skal de enkelte lysflader tilsammen udgør lysfladen
 2.7.2. "lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade" (punkt 2.5.8.-2.5.9., 2.5.11., 2.5.12., 2.5.14. og 2.5.16.): lygtens projektion


text:
vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter
 2.7.3. "refleksanordningers lysflade" (punkt 2.5.13): refleksanordningens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer
 2.8.
 "synlig overflade": i en bestemt iagttagelsesretning — efter fabrikantens eller dennes bemyndigede repræsentants valg —
 enten projektionen af grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside (a-b)
 eller projektionen af den lysemitterende flade (c-d)
 vinkelret på et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3)
 2.9.
 "referenceakse": lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0°, V = 0°) for vinkler for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet
 2.10.
 "referencecentrum": skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten
 2.11.
 "vinkler for geometrisk synlighed": de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
 Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt.
 Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret
 2.12.
 "yderste kant": på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:
 2.12.1.
 førerspejle
 2.12.2.
 retningsviserblinklygter
 2.12.3.
 positionslygte, baglygter og refleksanordninger.
 2.13.
 "total bredde": afstanden mellem de to i punkt 2.12 definerede lodrette planer
 2.14.
 "enkeltlygte":
 a)
 en anordning eller del af en anordning, som har én lys- eller lyssignaleringsfunktion, én eller flere lyskilder og én synlig overflade i referenceaksens retning, som kan være en kontinuerlig overflade eller sammensat af to eller flere særskilte dele, eller
 b)
 en samling af to uafhængige lygter


text:
med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, begge godkendt som type D lygter, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade projiceret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives
 2.15.
 "afstanden mellem to lygter", som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets forskrifter, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt
 2.16.
 "funktionskontrol": et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke
 2.17.
 "tilslutningskontrol": et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, men ikke, om den fungerer korrekt
 2.18.
 "fakultativ ekstralygte": en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg
 2.19.
 "jorden": den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret
 2.20.
 "anordning": et eller flere sammenhængende elementer, der opfylder en eller flere funktioner
 2.21.
 "farven af det lys, som anordningen afgiver": definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ
 2.22.
 "totalmasse": den teknisk tilladte totalmasse som angivet af fabrikanten
 2.23.
 "lastet": belastet til den i punkt 2.22. definerede totalmasse
 2.24.
 "horisontalt fald": vinklen mellem lysets aftegning, når motorcyklen er stillet som specificeret i punkt 5.4, og lysets aftegning, når motorcyklen krænger (se tegningen i bilag 6)
 2.25.
 "system til indstilling af horisontalt fald (horizontal inclination adjustment system — HIAS)": en anordning, der tilpasser forlygtens horisontale fald til nul
 2.26.
 "krængningsvinkel": den vinkel, der dannes med motorcyklens lodrette længdeplan, når motorcyklen drejes omkring sin længdeakse (se tegningen i bilag 6)
 2.27.
 "HIAS-signal": ethvert styresignal, ethvert ekstra styreinput til systemet eller et styreoutput fra systemet til motorcyklen
 2.28.
 "HIAS-signalgenerator": en anordning, der kan frembringe et eller flere af HIAS-signalerne til systemprøvning
 2.29.
 "HIAS-prøvningsvinkel": den vinkel δ, der dannes af forlygtens afskæringslinje og linjen HH (når der er tale om en asymmetrisk lys, anvendes den vandrette del af afskæringslinjen) (se tegningen i bilag 6)
 2.30.
 "kurvelys": en lygtefunktion, der giver en forbedret belysning i kurver
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:
 3.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2.1. til 2.2.3. ovenfor foreskrevne punkter; den behørigt identificerede køretøjstype skal angives
 3.2.2.
 en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (komponent, typegodkendelsesmærke, fabrikantens navn osv.), og listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning "eller tilsvarende anordninger"
 3.2.3.
 en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige


text:
anordningers placering på køretøjet samt
 3.2.4.
 tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.7.1 definerede lysflade, den i punkt 2.6 definerede lysemitterende flade, den i punkt 2.9 definerede referenceakse og det i punkt 2.10 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter; disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (punkt 2.5.2010)
 3.2.5.
 ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.8).
 3.3.
 Til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2. ovenfor, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype.
 4.2.
 Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01 for regulativet, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt.
 Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste.
 4.3.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.4.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, der omslutter bogstavet "E", efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)/
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet "R", en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.
 4.5.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.8.
 Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets sammensætning.
 5. GENERELLE FORSKRIFTER
 5.1. Lygter og lyssignalanordninger


text:
skal være monteret på en sådan måde, at de under normale brugsforhold og til trods for de vibrationer, som de kan blive udsat for, bevarer de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ, og således at køretøjet kan opfylde forskrifterne i dette regulativ.
 Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket.
 5.2. Lygter til belysning skal være monteret således, at korrekt indstilling af deres retning let kan foretages.
 5.3. For alle lyssignaler skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed. En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.
 5.4. Såfremt der ikke foreligger særlige anvisninger, skal lygternes højde- og retningsindstilling kontrolleres, mens køretøjet ulastet er anbragt på en plan og vandret overflade, idet køretøjets midterplan i længderetningen er lodret, og styret befinder sig i en stilling svarende til ligeudkørsel. Dæktrykket skal være det af fabrikanten foreskrevne til de særlige forhold for lastning, som foreskrives i dette regulativ.
 5.5. Foreligger der ikke særlige anvisninger:
 5.5.1.
 monteres enkeltlygter/lyssignaler således, at deres referencecentrum ligger i køretøjets midterplan i længderetningen.
 5.5.2.
 Lygter, der udgør lygtepar og har samme funktion skal:
 5.5.2.1.
 være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen
 5.5.2.2.
 være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen
 5.5.2.3.
 opfylde samme forskrifter med hensyn til farve samt
 5.5.2.4.
 have identiske nominelle fotometriske specifikationer og
 5.5.2.5.
 tændes og slukkes samtidigt.
 5.6. Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter
 5.6.1.
 Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.
 5.6.1.1.
 De fotometriske og kolometriske forskrifter for lygten skal være opfyldt, når alle andre funktioner, som lygten er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med, er OFF (slukket).
 Når en positionslygte eller en baglygte er gensidigt indbygget med en eller flere andre funktioner, som kan aktiveres sammen med den, skal farveforskrifterne for disse andre funktioner være opfyldt, når de gensidigt indbyggede funktioner og positionslygten og baglygten er ON (tændt).
 5.6.1.2.
 Stoplygter og retningsviserblinklygter må ikke være gensidigt indbygget.
 5.6.1.3.
 Hvis stoplygter og retningsviserblinklygter er sammenbyggede, må ingen horisontal eller vertikal ret linje, der går igennem projektionen af disse funktioners synlige overflade på et plan vinkelret på referenceaksen, imidlertid skære mere end to grænselinjer til tilstødende områder med anden farve.
 5.6.2.
 Hvis en enkeltlygtes synlige overflade er sammensat af to eller flere særskilte dele, skal den opfylde følgende forskrifter:
 5.6.2.1.
 Enten skal det samlede område af projektionen af en særskilt del på et plan, der tangerer det gennemskinnelige materiales udvendige overflade og er vinkelret på referenceaksen mindst dække 60 % af det mindste rektangel, hvormed den nævnte projektion kan omskrives, eller afstanden mellem to tilstødende/tangentielle særskilte dele må ikke være mere end 15 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.
 5.7. Den største højde over jorden måles fra


text:
det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt. Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.
 Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
 Når der refereres til afstanden mellem lygterne, bestemmes placeringen i bredden, ud fra de inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning.
 Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.
 5.8. Medmindre der foreligger særlige anvisninger, må blinklygter kun benyttes til retningsviserlygter og havariblink.
 5.9. Intet rødt lys må være synligt fremad, og intet hvidt lys må være synligt bagud. Opfyldelsen af dette krav kontrolleres som følger (se tegningen i bilag 4):
 5.9.1.
 Synlighed af rødt lys fremad: en rød lygte må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran det forreste punkt på køretøjet.
 5.9.2.
 Synlighed af hvidt lys bagud: en hvid lygte må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m foran det forreste punkt på køretøjet.
 5.9.3.
 Set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer:
 5.9.3.1.
 i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden
 5.9.3.2.
 i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.
 5.10. De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygten, eller hvis positionslygte ikke findes, nærlys, baglygte og bageste nummerpladebelysning kun kan tændes eller slukket samlet, medmindre andet er specificeret.
 5.11. Medmindre der foreligger særlige anvisninger, skal de elektriske forbindelser være således udført, at fjernlys, nærlys og tågeforlygte kun kan tændes, hvis de i punkt 5.10 anførte lygter ligeledes er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys med korte intervaller.
 5.11.1.
 Hvis det er installeret kørelyslygte, skal den automatisk være tændt, når motoren er i gang. Hvis forlygten er tændt, må kørelyslygten ikke aktiveres, når motoren er i gang.
 Hvis det ikke er installeret kørelyslygter, skal nærlyslygterne automatisk være tændt, når motoren er i gang.
 5.12. Kontrollamper
 5.12.1.
 Hver enkelt kontrollampe skal være let synlig for føreren i dennes normale kørestilling.
 5.12.2.
 Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol.
 5.13. Lygternes farver
 Farven på de lygter, der omhandles i dette regulativ, skal være som følger:
 Fjernlyslygte
 :
 hvidt


text:
Nærlyslygte
 :
 hvidt
 Retningsviserblinklygte
 :
 ravgult
 Stoplygte
 :
 rødt
 Bagnummerpladelygte
 :
 hvidt
 Positionslygte
 :
 hvidt eller gult
 Baglygte
 :
 rødt
 Bageste refleksanordning, ikke-trekantet
 :
 rødt
 Siderefleksanordning, ikke-trekantet
 :
 ravgult fortil
 ravgult eller rødt bagtil
 Havariblink
 :
 ravgult
 Tågeforlygte
 :
 hvidt eller selektivt gult
 Tågebaglygte
 :
 rødt
 5.14. Alle køretøjer, der indleveres til godkendelse i henhold til dette regulativ skal være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:
 5.14.1.
 fjernlyslygte (punkt 6.1)
 5.14.2.
 nærlyslygte (punkt 6.2)
 5.14.3.
 retningsviserblinklygter (punkt 6.3)
 5.14.4.
 stoplygte (punkt 6.4)
 5.14.5.
 bagnummerpladebelysninsanordning (punkt 6.5.)
 5.14.6.
 positionslygte (punkt 6.6)
 5.14.7.
 baglygte (punkt 6.7)
 5.14.8.
 refleksanordning bagtil, ikke trekantet (punkt 6.8)
 5.14.9.
 siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.12).
 5.15. Køretøjet kan desuden være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:
 5.15.1.
 havariblink (punkt 6.9)
 5.15.2.
 tågelygter
 5.15.2.1.
 tågeforlygte (punkt 6.10.)
 5.15.2.2.
 tågebaglygte (punkt 6.11.)
 5.15.3.
 kørelyslygte (punkt 6.13).
 5.16. Montering af de lygter og lyssignalanordninger, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, skal udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i punkt 6 i dette regulativ.
 5.17. Montering af en lygte eller en lyssignalanordning ud over dem, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, er forbudt i forbindelse med typegodkendelsen.
 5.18. Lygter og lyssignaler, som er godkendt til firhjulede motorkøretøjer i klasse M1 og N1, jf. punkt 5.14 og 5.15, er også tilladt til motorcykler.
 6. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 6.1. FJERNLYSLYGTE
 6.1.1. Antal:
 6.1.1.1. For motorcykler med et cylindervolumen ≤ 125 cm3
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 klasse B, C, D eller E i regulativ nr. 113
 b)
 regulativ nr. 112
 c)
 regulativ nr. 1
 d)
 regulativ nr. 8
 e)
 regulativ nr. 20
 f)
 regulativ nr. 57
 g)
 regulativ nr. 72
 h)
 regulativ nr. 98.
 6.1.1.2. For motorcykler med et cylindervolumen > 125 cm3
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 klasse B, D eller E i regulativ nr. 113
 b)
 regulativ nr. 112
 c)
 regulativ nr. 1
 d)
 regulativ nr. 8
 e)
 regulativ nr. 20
 f)
 regulativ nr. 72
 g)
 regulativ nr. 98.
 To af godkendt type i overensstemmelse med:
 h)
 Klasse C i regulativ nr. 113.
 6.1.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.1.3. Placering
 6.1.3.1. I bredden
 6.1.3.1.1.
 En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: Er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.3.1.2.
 En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig hovednærlyslygte eller en primær hovednærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.3.1.3.
 To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.1.3.2.


text:
I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.
 6.1.3.3. Under alle omstændigheder må afstanden fra kanten af lysfladen for en uafhængig fjernlyslygte til kanten for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ikke overstige 200 mm. Afstanden mellem kanten af lysfladen for en hvilken som helst kørelyslygte og jorden skal være fra 500 mm til 1 300 mm.
 6.1.3.4. Har køretøjet to nærlyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.
 6.1.4. Geometrisk synlighed
 Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.
 6.1.5. Retning
 6.1.5.1. Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.1.5.2. Et system til indstilling af horisontalt fald (HIAS) kan installeres for fjernlyset.
 6.1.6. Elektriske forbindelser
 Nærlyset kan forblive tændt sammen med fjernlyset.
 6.1.7. Kontrolanordninger
 6.1.7.1. Tilslutningskontrolanordning.
 Obligatorisk, ikke-blinkende, blå signallampe.
 6.1.7.2. Kontrolanordning for "HIAS-svigt"
 Obligatorisk, blinkende ravgul kontrollampe, som kan kombineres med indikatoren som omhandlet i punkt 6.2.8.2. Den skal aktiveres, når som helst der detekteres et svigt med hensyn til HIAS-signaler. Den skal forblive aktiveret, så længe svigtet er til stede.
 6.1.8. Andre forskrifter
 6.1.8.1. Den samlede maksimale lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidig, må ikke være over 430 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 100 (godkendelsesværdi).
 6.1.8.2. I tilfælde af HIAS-svigt for fjernlyset skal det uden brug af specialværktøj være muligt at:
 a)
 deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger, samt
 b)
 genindstille fjernlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS.
 Fabrikanten giver en detaljeret beskrivelse af proceduren for nulstilling af HIAS.
 Alternativt kan fabrikanten vælge at installere et automatisk system, der enten opfylder begge de ovenfor specificerede opgaver eller nulstiller HIAS. I dette tilfælde skal fabrikanten til prøvelaboratoriet levere en beskrivelse af det automatiske system og, indtil der er udviklet harmoniserede krav til kontrol, vise, hvordan det kan kontrolleres, at det automatiske system fungerer som beskrevet.
 6.2. NÆRLYSLYGTE
 6.2.1. Antal:
 6.2.1.1. For motorcykler med et cylindervolumen ≤ 125 cm3
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 klasse B, C, D eller E i regulativ nr. 113
 b)
 regulativ nr. 112
 c)
 regulativ nr. 1
 d)
 regulativ nr. 8
 e)
 regulativ nr. 20
 f)
 regulativ nr. 57
 g)
 regulativ nr. 72
 h)
 regulativ nr. 98.
 6.2.1.2. For motorcykler med et cylindervolumen > 125 cm3
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 klasse B, D eller E i regulativ nr. 113
 b)
 regulativ nr. 112
 c)
 regulativ nr. 1
 d)
 regulativ nr. 8
 e)
 regulativ nr. 20
 f)
 regulativ nr. 72
 g)
 regulativ nr. 98.
 To af godkendt type i overensstemmelse med:
 a)
 Klasse C i regulativ nr. 113.
 6.2.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.2.3. Placering
 6.2.3.1. I bredden
 6.2.3.1.1.
 En uafhængig nærlyslygte kan monteres


text:
over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal referencecentrum for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.2.3.1.2.
 En forlygte, som frembringer hovednærlyset, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.2.3.1.3.
 To nærlysforlygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.2.3.1.4.
 Hvis der er installeret en ekstra lygteenhed/ekstra lygteenheder, som frembringer kurvelys, typegodkendt i henhold til regulativ nr. 113, skal de monteres på følgende betingelser:
 Et eller flere par ekstra lygteenheder installeres på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 Hvis der er tale om en enkelt ekstra lygteenhed, skal dens referencecenter skal være sammenfaldende med køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.2.3.2. Højde: mindst 500 mm, højst 1 200 mm over jorden.
 6.2.3.3. I længderetningen: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.
 6.2.3.4. Har køretøjet to forlygter, der frembringer hovednærlysstrålen, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.
 6.2.4. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.11 beskrevne vinkler α og β:
 α
 =
 15° opefter og 10° nedefter
 β
 =
 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte
 β
 =
 45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.
 Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygten må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.
 6.2.5. Retning
 6.2.5.1. Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.2.5.2. Faldet i det vertikale plan for den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, skal være mellem – 0,5 % og – 2,5 %, medmindre en anordning til justering udefra er påmonteret.
 6.2.5.3. For den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen med en lyskilde med en objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, skal det vertikale fald være mellem – 0,5 % og – 2,5 %. Et lygteindstillingssystem kan anvendes til at opfylde kravene i dette punkt, men dets funktion skal være automatisk (3).
 6.2.5.4. Kravet i punkt 6.2.5.3. prøves på køretøjet under følgende betingelser:
 Betingelse A (fører alene):
 En masse på 75 kg ± 1 kg til simulering af føreren anbringes på køretøjet på en sådan måde, at de akseltryk, der er angivet af fabrikanten for denne belastning, reproduceres.
 Det vertikale fald (indledende indstillings) for den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, indstilles efter fabrikantens anvisninger, på mellem – 1,0 og – 1,5%.
 Betingelse B (fuldt lastet motorcykel):
 Masser til simulering af den tilladte totalmasse som


text:
angivet af fabrikanten anbringes på køretøjet på en sådan måde, at de akseltryk, der er angivet af fabrikanten for denne belastning, reproduceres.
 Inden måling rokkes køretøjet 3 gange op og ned og bevæges derefter frem og tilbage mindst en fuldstændig hjulomdrejning.
 6.2.5.5. Et system til indstilling af horisontal hældning (HIAS) kan installeres for nærlyset. HIAS må ikke regulere det horisontale fald med mere end køretøjets krængningsvinkel.
 6.2.5.6. Kravet i punkt 6.2.5.5. afprøves under følgende betingelser:
 Prøvekøretøjet anbringes således, at det er som angivet i punkt 5.4. Køretøjet hældes, og HIAS-prøvningsvinklen måles.
 Køretøjet skal prøves under følgende to betingelser:
 a)
 Den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre)
 b)
 Halvdelen af den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre).
 Når køretøjet føres tilbage til positionen som specificeret i punkt 5.4, skal HIAS-prøvningsvinklen hurtigt vende tilbage til nul.
 Styret kan fastgøres i positionen ligeud, så det ikke flyttes, mens køretøjet hældes.
 Ved prøvningen aktiveres HIAS ved hjælp af en HIAS-signalgenerator.
 Systemet anses for at opfylde forskrifterne i punkt 6.2.5.5., hvis alle målte HIAS-prøvningsvinkler ikke er mindre end nul. Dette kan påvises af fabrikanten ved andre metoder, som accepteres af den myndighed, der er ansvarlig for typegodkendelse.
 6.2.5.7. Supplerende lyskilde(r) eller ekstra lygteenhed(er) må kun aktiveres sammen med hovednærlyset til at frembringe kurvelys. Den belysning, der leveres af kurvelys må ikke strække sig ud over det vandrette plan, som er parallelt med jorden og indeholder referenceaksen for den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, for alle krængningsvinkler som anført af fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.
 6.2.5.8. Der prøves for kravet i punkt 6.2.5.7. som følger:
 Prøvekøretøjet anbringes som angivet i punkt 5.4.
 Krængningsvinklerne måles på begge sider af køretøjet under hver tilstand, hvori kurvelys aktiveres. De krængningsvinkler, der skal måles, er krængningsvinklerne som angivet af fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.
 Styret kan fastgøres i positionen ligeud, så det ikke flyttes, mens køretøjet hældes.
 Ved prøvningen kan kurvelys aktiveres ved hjælp af en signalgenerator som angivet af fabrikanten.
 Systemet anses for at opfylde kravene i punkt 6.2.5.7., hvis alle målte krængningsvinkler på begge sider af køretøjet, er større end eller lig med de minimale krængningsvinkler, der er angivet i oplysningsskemaet for typegodkendelse af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.
 Overensstemmelse med punkt 6.2.5.7. kan påvises af fabrikanten ved andre metoder, som accepteres af den myndighed, der er ansvarlig for typegodkendelse.
 6.2.6. Elektriske forbindelser
 Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke fjernlyslygten(erne) samtidigt.
 Nærlyslygter med en lyskilde, der er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal forblive tændt, når fjernlyset er tændt.
 6.2.6.1. Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der anvendes til at frembringe kurvelys, skal tilsluttes således, at de ikke kan aktiveres, uden at forlygten(erne), som frembringer hovednærlysstrålen, også er aktiveret.
 Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der anvendes til at frembringe kurvelys på hver side af køretøjet, må kun udløses automatisk,


text:
når krængningsvinklen(erne) er større end eller lig med den minimale krængningsvinkel/de minimale krængningsvinkler som angivet i oplysningsskemaet for typegodkendelse af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.
 Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder må imidlertid ikke aktiveres, når krængningsvinklen er mindre end 3°.
 Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder skal slukkes, når krængningsvinklen/-erne er mindre end den mindste krængningsvinkel/de mindste krængningsvinkler i oplysningsskemaet for typegodkendelsen af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.
 6.2.7. Kontrolanordninger
 6.2.7.1. Tilslutningskontrolanordning.
 Fakultativ, grøn, ikke-blinkende kontrollampe.
 6.2.7.2. Kontrolanordning for "HIAS-svigt"
 Obligatorisk, blinkende, ravgul kontrollampe, som kan kombineres med indikatoren som omhandlet i punkt 6.1.8.2. Den skal aktiveres, når som helst der detekteres et svigt med hensyn til HIAS-signaler. Den skal forblive aktiveret, så længe svigtet er til stede.
 6.2.7.3. I tilfælde af svigt i betjeningssystemet skal supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der producerer kurvelys, automatisk afbrydes.
 6.2.8. Andre forskrifter
 I tilfælde HIAS-svigt for nærlyset skal det uden brug af specialværktøj være muligt at:
 a)
 deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger, samt
 b)
 genindstille nærlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS.
 Fabrikanten giver en detaljeret beskrivelse af proceduren for nulstilling af HIAS.
 Alternativt kan fabrikanten vælge at installere et automatisk system, der enten opfylder begge de ovenfor specificerede opgaver eller nulstiller HIAS. I dette tilfælde skal fabrikanten til prøvelaboratoriet levere en beskrivelse af det automatiske system og, indtil der er udviklet harmoniserede krav til kontrol, påvise, hvordan det kan kontrolleres, at det automatiske system fungerer som beskrevet.
 6.3. RETNINGSVISERBLINKLYGTER
 6.3.1. Antal
 To i hver side.
 6.3.2. Konfiguration
 To blinklygter fortil (kategori 1, specificeret i regulativ nr. 6, eller kategori 11, specificeret i regulativ nr. 50).
 To blinklygter bagtil (kategori 2, specificeret i regulativ nr. 6, eller kategori 12, specificeret i regulativ nr. 50).
 6.3.3. Placering
 6.3.3.1.
 I bredden: For blinklygter fortil skal følgende krav være opfyldt:
 a)
 Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm.
 b)
 Blinklygterne skal være anbragt uden for det lodrette midterplan, som tangerer de udvendige kanter af lysfladen for fjernlys og/eller nærlys.
 c)
 Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, som følger:
 Mindste blinklygtelysstyrke (cd)
 Mindste afstand (mm)
 90
 75
 175
 40
 250
 20
 400
 ≤ 20
 For blinklygter bagtil, skal afstanden mellem de indvendige kanter af de to lysflader være mindst 180 mm på betingelse af, at forskrifterne i punkt 2.11 også anvendes, når nummerpladen er monteret.
 6.3.3.2.
 I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.
 6.3.3.3.
 I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde, må ikke overstige 300 mm.
 6.3.4. Geometrisk synlighed
 Vinkler i det vandrette plan: 20° indad og 80° udad.
 Lodrette vinkler: 15° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.
 6.3.5. Retning
 De forreste retningsviserblinklygter kan monteres, så


text:
de drejer afhængigt af styrebevægelserne.
 6.3.6. Elektriske forbindelser
 Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter på samme side af køretøjet skal tændes og slukkes gennem samme betjeningsanordning.
 6.3.7. Kan ikke være "gensidigt indbygget" med en anden lygte, undtagen ravgul positionslygte.
 6.3.8. Funktionskontrol
 Obligatorisk. Den kan bestå af kontrollys eller lydsignal eller begge dele. Kontrollys skal være en eller flere grønne blinkende lamper, som i tilfælde af mangelfuld funktion hos en af retningsviserblinklygterne, slukkes, lyser uden at blinke eller viser et tydeligt frekvensskifte.
 6.3.9. Andre forskrifter
 Kendetegnene i nedenstående beskrivelse skal måles uden nogen anden belastning af det elektriske system end den, der kræves til funktionen af motor og lygter. For alle køretøjer gælder det, at:
 6.3.9.1.
 Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 pr. minut.
 6.3.9.2.
 Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.
 6.3.9.3.
 Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.
 6.3.9.4.
 I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af en retningsviserblinklygte, skal den anden retningsviserblinklygte/de andre retningsviserblinklygter, som angiver samme retning, lyse konstant eller fortsat blinke; i sidstnævnte tilfælde kan blinkfrekvensen være en anden end den foreskrevne.
 6.4. STOPLYGTE
 6.4.1. Antal
 En eller to.
 6.4.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.4.3. Placering
 6.4.3.1.
 I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.
 6.4.3.2.
 I længden: bag på køretøjet.
 6.4.4. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel
 :
 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte.
 45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.
 Lodret vinkel
 :
 15° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.
 6.4.5. Retning
 Bagudrettet.
 6.4.6. Elektriske forbindelser
 Skal tændes ved enhver aktivering af driftsbremsen.
 6.4.7. Kontrolanordning
 Kontrolanordning fakultativ; er en sådan kontrolanordning monteret, skal den være en ikke-blinkende advarselslampe, som lyser ved fejl i stoplygternes funktion.
 6.4.8. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.5. BAGNUMMERPLADEBELYSNINGSANORDNING
 6.5.1. Antal
 Én, godkendt som kategori 2-anordning i henhold til regulativ nr. 50. Anordningen kan bestå af flere optiske komponenter, der er konstrueret til at belyse den plads, som er afsat til nummerpladen.
 6.5.2.
 Konfiguration
 Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til nummerpladen
 6.5.3.
 Placering
 6.5.3.1.
 I bredden:
 6.5.3.2.
 I højden:
 6.5.3.3.
 I længden:
 6.5.4.
 Geometrisk synlighed
 6.5.5.
 Retning
 6.5.6. Kontrolanordning
 Fakultativ: Dens funktion udføres af den kontrolindikator, der er foreskrevet for positions- og baglygte.
 6.5.7. Andre forskrifter
 Er nummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten eller tågebaglygten, kan dens fotometriske egenskaber ændres, mens stoplygten eller tågebaglygten lyser.
 6.6. POSITIONSLYGTE
 6.6.1. Antal
 En eller to.
 hvis farven er hvid
 eller
 To (en i hver side)
 hvis farven er ravgul.
 6.6.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.6.3. Placering
 6.6.3.1.
 I bredden:
 en uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan


text:
i længderetningen
 er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen
 to positionslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.6.3.2.
 I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.
 6.6.3.3.
 I længden: foran på køretøjet.
 6.6.4. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel
 :
 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:
 den horisontale vinkel kan være 80o udad og 20o indad for hvert lygtepar.
 Lodret vinkel
 :
 15° over og under vandret.
 Vinklen under vandret kan dog nedsættes til 5°, såfremt lygtens højde er mindre end 750 mm.
 6.6.5. Retning
 Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.6.6. Tilslutningskontrolanordning
 Obligatorisk. Grøn, ikke-blinkende kontrollampe. Kontrolanordningen kræves ikke, hvis instrumentbelysningen kan tændes eller slukkes sammen med positionslyset.
 6.6.7. Andre forskrifter
 Hvis positionslygten er gensidigt indbygget i den forreste retningsviserblinklygte, skal den elektriske forbindelse være sådan indrettet, at positions- og baglygte i samme side som retningsviserblinklygten slukkes, når retningsviserblinklygten blinker.
 6.7. BAGLYGTE
 6.7.1. Antal
 En eller to.
 6.7.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.7.3. Placering
 6.7.3.1.
 I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.
 6.7.3.2.
 I længden: bag på køretøjet.
 6.7.4. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel
 :
 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:
 den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar.
 Lodret vinkel
 :
 15° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.
 6.7.5. Retning
 Bagudrettet.
 6.7.6. Tilslutningskontrolanordning
 Fakultativ: Denne funktion udføres af den kontrolanordning, der er foreskrevet for positionslygten.
 6.7.7. Andre forskrifter
 Hvis en baglygte er gensidigt indbygget med en retningsviserblinklygte, kan den elektriske forbindelse af baglygten i den pågældende side af køretøjet eller den indbyggede del af denne imidlertid være udført således, at den slukkes i hele perioden (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten er aktiveret.
 6.8. BAGUDVENDENDE REFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE
 6.8.1. Antal
 En eller to.
 6.8.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.8.3. Placering
 I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.
 6.8.4. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel
 :
 30° til venstre og til højre for en refleksanordning
 30° udefter og 10° indefter for hvert par reflekser.
 Lodret vinkel
 :
 15° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.
 6.8.5. Retning
 Bagudrettet.
 6.9. HAVARIBLINK
 6.9.1. Havariblink består i, at alle køretøjets retningsviserblinklygter er i funktion samtidig efter forskrifterne i punkt 6.3 ovenfor.
 6.9.2. Elektriske forbindelser
 Tilslutning af havariblink skal ske med en særskilt betjeningsanordning, der muliggør strømfødning af alle retningsviserblinklygter samtidigt.
 6.9.3. Tilslutningskontrolanordning
 Obligatorisk. Blinkende rød kontrollampe eller, når det drejer sig om særskilte kontrolanordninger, samtidig aktivering af den


text:
i punkt 6.3.8 foreskrevne kontrolanordning.
 6.9.4. Andre forskrifter
 Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 blink pr. minut.
 Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.
 6.10. TÅGEFORLYGTE
 6.10.1. Antal
 En eller to.
 6.10.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.10.3. Placering
 6.10.3.1.
 I bredden: For en enkeltlygte skal referencecentret være i køretøjets midterplan i længderetningen; eller kanten af den lysflade, der er nærmest dette plan må ikke være over 250 mm fra dette.
 6.10.3.2.
 I højden: mindst 250 mm over jorden. Ingen del af lysfladen må befinde sig over det højeste punkt på nærlyslygtens lysflade.
 6.10.3.3.
 I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.
 6.10.4. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.11 beskrevne vinkler α og β:
 α
 =
 5° opad og 10° nedad.
 β
 =
 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte, undtagen for en forskudt lygte, i hvilket tilfælde den indadgående vinkel β = 10°.
 β
 =
 45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.
 6.10.5. Retning
 Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.10.6. Kan ikke være kombineret med en anden forlygte.
 6.10.7. Tilslutningskontrolanordning
 Fakultativ, grøn, ikke-blinkende kontrollampe.
 6.10.8. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.10.9. Elektriske forbindelser
 Det skal være muligt at tænde eller slukke for tågeforlygten(erne) uafhængigt af fjernlys- og/eller nærlyslygten(erne).
 6.11. TÅGEBAGLYGTE
 6.11.1. Antal
 En eller to.
 6.11.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.11.3. Placering
 6.11.3.1.
 I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.
 6.11.3.2.
 I længden bag på køretøjet.
 6.11.3.3.
 Afstanden mellem lysfladen af tågebaglygten og stoplygten skal være mindst 100 mm.
 6.11.4. Geometrisk synlighed
 Afgrænses af de i punkt 2.11 beskrevne vinkler α og β:
 α
 =
 5° opad og 10° nedad.
 β
 =
 25° til venstre og til højre for en enkeltlygte.
 25° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.
 6.11.5. Retning
 Bagudrettet.
 6.11.6. Elektriske forbindelser
 Disse skal være således udformet, at tågebaglygte kun kan tændes, når en eller flere af følgende lygter er tændt: fjernlyslygte, nærlyslygte og tågeforlygte.
 Såfremt en tågeforlygte forefindes, skal tågebaglygten kunne slukkes uafhængigt af tågeforlygten.
 Tågebaglygten(lygterne) forbliver tændt, indtil positionslygterne/baglygterne slukkes; derefter skal tågebaglygten(lygterne) være afbrudt, indtil den (de) forsætligt tændes igen.
 6.11.7. Tilslutningskontrolanordning
 Obligatorisk. Ravgul, ikke-blinkende kontrollampe.
 6.11.8. Andre forskrifter
 Ingen.
 6.12. SIDEREFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE
 6.12.1. Antal pr. side:
 En eller to.
 6.12.2. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.12.3. Placering
 6.12.3.1.
 på siden af køretøjet.
 6.12.3.2.
 I højden: mindst 300 mm og højst 900 mm over jorden.
 6.12.3.3.
 I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj.
 6.12.4. Geometrisk synlighed
 Vandrette β-vinkler = 30° fremad og bagud.
 Lodrette α-vinkler = 15° over og under vandret.
 Den lodrette vinkel under vandret kan dog nedsættes til 5°, såfremt reflektoranordningens højde er mindre end 750 mm.
 6.12.5. Retning
 Refleksanordningernes referenceakse skal være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og udadrettet. De forreste refleksanordninger


text:
kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.13. KØRELYSLYGTE
 6.13.1. Montering
 Fakultativ for motorcykler.
 6.13.2. Antal
 En eller to af godkendt type i overensstemmelse med regulativ nr. 87:
 6.13.3. Konfiguration
 Ingen særlige forskrifter.
 6.13.4. Placering
 6.13.4.1. I bredden:
 6.13.4.1.1.
 En uafhængig kørelyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal kørelyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne side om side, må kanten af lysfladen ikke være mere end 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.13.4.1.2.
 En kørelyslygte, som er indbygget i en anden forlygte (fjernlyslygte eller positionslygte), skal være monteret på en sådan måde, at kanten af den lysende flade ligger højst 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.13.4.1.3.
 To kørelyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.13.4.1.4.
 Har køretøjet to kørelyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 420 mm.
 6.13.4.1.5.
 Den maksimale afstand finder ikke anvendelse, hvis kørelyslygterne:
 a)
 er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med en anden forlygte, eller
 b)
 er inden for den vinkelrette projektion af motorcyklens frontale silhuet på køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.13.4.2. I højden:
 Mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.
 6.13.4.3. I længden:
 Foran på køretøjet.
 6.13.5. Geometrisk synlighed
 Vandret vinkel: 20° udad og 10° indad.
 Lodret vinkel: 10° opad og 10° nedad.
 6.13.6. Retning
 Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.
 6.13.7. Elektriske forbindelser
 6.13.7.1. Kørelyslygterne skal slukke automatisk, når nær- eller fjernlyslygterne tændes, undtagen når sidstnævnte benyttes til korte advarselsblink.
 Baglygten skal være tændt, når kørelyslygten(erne) er tændt. Positionslygten (erne) og bagnummerpladebelysningsanordningen kan tændes enkeltvis eller sammen, når kørelyslygten(erne) er tændt.
 6.13.7.2. Hvis afstanden mellem retningsviserblinklygten fortil og kørelyslygten er lig med eller under 40 mm, kan den elektriske forbindelse af kørelyslygten i den pågældende side af køretøjet være udført således, at
 a)
 den slukkes, eller
 b)
 dens lysintensitet nedsættes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten fortil er aktiveret.
 6.13.7.3. Hvis en retningsviserblinklygte er gensidigt indbygget med en kørelyslygte, skal de elektriske forbindelser til kørelyslygten i den pågældende side af køretøjet være således, at kørelyslygten slukkes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten er aktiveret.
 6.13.8. Kontrolanordning
 Tilslutningskontrolanordning, grøn, fakultativ.
 6.13.9. Andre forskrifter
 Kørelyssymbolet i ISO 2575: 2004 – Road vehicles. Symboler for betjeningsanordninger, kontrollamper og kontrolanordninger kan bruges til at meddele føreren, at kørelyslygten er tændt.
 7. ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN ELLER AF MONTERINGEN AF DENS LYGTER OG LYSSIGNALER
 7.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignaler eller af den ovenfor i punkt 3.2.2 nævnte liste skal meddeles den administrative myndighed, der har meddelt typegodkendelse af den pågældende køretøjstype. Denne myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller
 7.1.2.
 anmode om en yderligere


text:
prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.
 7.2.
 Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.
 7.3.
 Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 8.1.
 Motorcykler, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.
 8.2.
 De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.
 8.3.
 Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af en sådan efterprøvning er én gang årligt.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1. ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8 foreskrevne kontrol.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af oplysningsskemaet svarende til modellen i bilag 1.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af en godkendelse ophører fuldstændigt med at producere en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, der har indrømmet godkendelsen herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. OVERGANGSBESTEMMELSER
 11.1.
 Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 10 til ændringsserie 01.
 11.2.
 Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 11.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ.
 11.3.
 Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 11.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. Fra 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 11.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler ikke opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette


text:
regulativ.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.
 (1) / Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend 4.
 (2) / Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.
 (3) Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan betjeningen være manuel uden brug af værktøj. I sådanne tilfælde skal fabrikanten i køretøjets instruktionsbog levere instrukser om en sådan manuel indstilling af forlygtens hældning.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 ×297 mm))
 BILAG 2
 GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING
 MODEL A
 (se punkt 4.4 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motorcykel, viser, at køretøjstypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 53 som ændret ved ændringsserie 01. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 53.
 MODEL B
 (se punkt 4.5 i dette regulativ)
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påført en motorcykel, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 53 og 78 (1)/. Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 53 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 01, og at regulativ nr. 78 allerede omfattede ændringsserie 02.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 LYGTEFLADE, REFERENCEAKSE OG –CENTRUM, OG VINKLER FOR GEOMETRISK SYNLIGHED
 LYSFLADE SAMMENLIGNET MED LYSEMITTERENDE FLADE
 (Se pkt. 2.9 og 2.8 i dette regulativ)
 SKITSE A
 Lysflade
 Lysemitterende flade
 Kanterne er
 a og b
 c og d
 SKITSE B
 Lysflade
 Lysemitterende flade
 Kanterne er
 a og b
 c og d
 BILAG 4
 SYNLIGHED AF RØDT LYS FREMAD OG SYNLIGHED AF HVIDT LYS BAGUD
 (se punkt 5.9 i dette regulativ)
 Figur 1
 Synlighed af rødt lys fremad
 Figur 2
 Synlighed af hvidt lys bagud
 BILAG 5
 KONTROL MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. PRØVNINGER
 1.1. Lygternes placering
 Placeringen af lygterne som specificeret i punkt 6 skal kontrolleres i overensstemmelse med de almindelige krav i punkt 5 i dette regulativ. De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.
 1.2. Lygternes synlighed
 1.2.1. Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i regulativets punkt 2.11. De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 for montering af lyssignaler.
 1.2.2. Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.9.
 1.3. Indstilling af nærlyslygter
 1.3.1. Oprindelig indstilling