text:
suspenderet. Voldgiftspanelet skal til enhver tid genoptage proceduren efter fælles anmodning fra parterne eller ved slutningen af den aftalte suspensionsperiode efter skriftlig anmodning fra en af parterne. Denne anmodning meddeles voldgiftspanelets formand samt den anden part, hvor det er relevant. Har proceduren ved voldgiftspanelet været suspenderet i mere end 12 på hinanden følgende måneder, udløber bemyndigelsen til nedsættelse af voldgiftspanelet, og proceduren ved voldgiftspanelet betragtes som afsluttet. Parterne kan til enhver tid aftale at afslutte proceduren ved voldgiftspanelet. Parterne giver i fællesskab meddelelse om en sådan aftale til voldgiftspanelets formand.
 11. Indstillingen af voldgiftspanelets arbejde berører ikke parternes rettigheder i forbindelse med en anden procedure vedrørende samme anliggende under aftalens afsnit V (Tvistforebyggelse og -bilæggelse).
 Artikel 8
 Udskiftning
 1. Hvis en voldgiftsmand ikke kan deltage i proceduren, trækker sig tilbage eller skal udskiftes, udvælges en afløser i overensstemmelse med aftalens artikel 50.
 2. Når en part finder, at en voldgiftsmand ikke opfylder kravene i adfærdskodeksen for voldgiftsmænd og derfor bør udskiftes, underretter denne part den anden part herom senest 15 dage efter den dato, hvor den er blevet bekendt med omstændighederne ved voldgiftsmandens påståede manglende opfyldelse af adfærdskodeksen for voldgiftsmænd.
 3. Parterne rådfører sig med hinanden inden for 15 dage efter datoen for den underretning, der er omhandlet i denne artikels stk. 2. Parterne underretter voldgiftsmanden om dennes påståede manglende opfyldelse, og de kan anmode voldgiftsmanden om at træffe foranstaltninger til at afhjælpe den påståede manglende opfyldelse. De kan også, hvis de er enige herom, afsætte voldgiftsmanden og udvælge en ny voldgiftsmand efter proceduren i aftalens artikel 50, stk. 2, eller hvis det er relevant, artikel 50, stk. 3.
 4. Hvis parterne ikke når til enighed om, hvorvidt en voldgiftsmand, som ikke er formanden, bør udskiftes, kan de hver især anmode om, at dette spørgsmål forelægges formanden for voldgiftspanelet, hvis afgørelse ikke kan påklages.
 5. Hvis formanden som følge af en sådan anmodning fastslår, at en voldgiftsmand ikke opfylder kravene i adfærdskodeksen for voldgiftsmænd, udvælges en ny voldgiftsmand i overensstemmelse med aftalens artikel 50, stk. 3.
 6. Hvis en part finder, at formanden for voldgiftspanelet ikke overholder kravene i adfærdskodeksen for voldgiftsmænd, rådfører parterne sig med hinanden og afskediger, såfremt de når til enighed, formanden og vælger en afløser efter proceduren i aftalens artikel 50.
 7. Hvis parterne ikke når til enighed om, hvorvidt formanden bør udskiftes, kan de hver især anmode om, at dette spørgsmål forelægges et af de tilbageværende medlemmer på den i henhold til aftalens artikel 64 fastsatte liste over personer, der er udvalgt til at fungere som formand for voldgiftspanelet. Den pågældende person udvælges ved lodtrækning foretaget af formanden for ØPA-Udvalget. Den således udvalgte person afgør, hvorvidt formanden opfylder kravene i adfærdskodeksen for voldgiftsmænd. Dennes afgørelse kan ikke påklages.
 8. Hvis det fastslås, at formanden ikke opfylder kravene i adfærdskodeksen for voldgiftsmænd, udvælges den nye formand i overensstemmelse med aftalens artikel 50, stk. 3.
 Artikel 9
 Høringer
 1. Formanden for voldgiftspanelet underretter på grundlag af den tidsplan, der er fastsat i medfør af artikel 5, stk.


text:
1, og efter samråd med parterne og de øvrige voldgiftsmænd, parterne om datoen, tidspunktet og stedet for høringen. Den part, som varetager den logistiske administration af proceduren, stiller disse oplysninger til rådighed for offentligheden, jf. dog artikel 11.
 2. Medmindre parterne aftaler andet, afholdes høringen i Bruxelles i de tilfælde, hvor den klagende part er parten Elfenbenskysten, og i Abidjan i de tilfælde, hvor den klagende part er Den Europæiske Union.
 3. Voldgiftspanelet kan indkalde til yderligere høringer, hvis parterne er enige herom.
 4. Samtlige voldgiftsmænd skal være til stede under hele høringsforløbet.
 5. Følgende personer kan være til stede under høringen, uanset om proceduren er åben for offentligheden eller ej:
 a)
 parternes repræsentanter
 b)
 parternes rådgivere
 c)
 administrativt personale, tolke, oversættere og retsskrivere
 d)
 voldgiftsmændenes assistenter
 e)
 eksperter, som er udvalgt af voldgiftspanelet i overensstemmelse med aftalens artikel 60.
 6. Senest fem arbejdsdage inden en høring giver hver part voldgiftspanelet og den anden part en liste med navnene på de fysiske personer, der på den pågældende parts vegne vil fremføre mundtlige anbringender eller indlæg under høringen, og på andre repræsentanter eller rådgivere for parterne, som vil deltage i høringen.
 7. Voldgiftspanelet afholder høringen på følgende måde, idet det sikres, at den klagende part og den indklagede part får tildelt lige meget taletid:
 Anbringende
 a)
 den klagende parts anbringende
 b)
 den indklagede parts anbringende.
 Modanbringende
 a)
 den klagende parts replik
 b)
 den indklagede parts duplik.
 8. Voldgiftspanelet kan stille spørgsmål til begge parter når som helst under høringen.
 9. Voldgiftspanelet sørger for, at der udarbejdes et referat af høringen, som fremsendes til parterne senest 15 dage efter høringen. Parterne kan fremsætte bemærkninger til referatet, og voldgiftspanelet kan medtage disse bemærkninger i deres overvejelser, inden for en frist på fem dage efter fremsendelsen af dokumentet.
 10. Senest ti dage efter høringen kan hver part til voldgiftsmændene og den anden part afgive et supplerende skriftligt indlæg vedrørende ethvert spørgsmål, der opstod under høringen.
 Artikel 10
 Skriftlige forespørgsler
 1. Voldgiftspanelet kan når som helst under proceduren rette skriftlige forespørgsler til en eller begge parter. Hver part modtager en kopi af alle voldgiftspanelets forespørgsler.
 2. Hver part sender også en kopi af partens skriftlige besvarelser af voldgiftspanelets forespørgsler til den anden part. Hver part har mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger til den anden parts besvarelse senest fem dage efter datoen for besvarelsen.
 Artikel 11
 Gennemsigtighed og fortrolighed
 1. Parterne og voldgiftspanelet sikrer fortrolighed af enhver oplysning, som den anden part har forelagt voldgiftspanelet og udpeget som fortrolig. Når en parts indlæg til voldgiftspanelet indeholder fortrolige oplysninger, skal denne part inden 15 dage efter indgivelsen af dette indlæg også forelægge en ikkefortrolig version af indlæggene, som kan videregives til offentligheden.
 2. Intet i dette procesreglement forhindrer en part i at offentliggøre erklæringer vedrørende egne holdninger, hvis den pågældende part, når der henvises til oplysninger forelagt af den anden part, ikke offentliggør oplysninger, som den anden part har kvalificeret som fortrolige.
 3. Voldgiftspanelet mødes for lukkede døre, hvis en parts indlæg og anbringender indeholder fortrolige

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
forretningsoplysninger. Parterne holder voldgiftspanelets høringer fortrolige, når de afholdes for lukkede døre.
 Artikel 12
 Ex parte-kontakter
 1. Voldgiftspanelet må ikke mødes eller tage kontakt med en part i den anden parts fravær.
 2. Voldgiftsmænd må ikke i de andre voldgiftsmænds fravær drøfte noget aspekt af de forhold, der er genstand for sagen, med en part eller begge parter.
 Artikel 13
 Amicus curiae-indlæg
 1. Ikkestatslige personer, som er etableret på en parts område, kan indgive amicus curiae-indlæg til voldgiftspanelet i overensstemmelse med stk. 2-5.
 2. Medmindre parterne aftaler andet senest fem dage efter datoen for nedsættelsen af voldgiftspanelet, kan panelet modtage uanmodede skriftlige indlæg, på betingelse af at disse afgives senest ti dage efter voldgiftspanelets nedsættelse, at de er direkte relevante for det spørgsmål, der behandles af voldgiftspanelet, og at disse indlæg inklusive bilag under ingen omstændigheder fylder mere end 15 maskinskrevne sider.
 3. Ethvert indlæg skal indeholde en beskrivelse af den fysiske eller juridiske person, der afgiver det, herunder karakteren af den pågældende persons aktiviteter og finansieringskilde, og skal angive vedkommendes interesse i voldgiftsproceduren. Indlægget affattes på de sprog, som parterne har valgt i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1 og 2.
 4. Indlæggene skal tilsendes parterne med henblik på bemærkninger. Parterne kan fremsætte bemærkninger til voldgiftspanelet senest ti dage efter fremsendelsen af indlægget.
 5. Voldgiftspanelet opregner i sin kendelse alle de indlæg, det har modtaget, som er i overensstemmelse med dette procesreglement. Voldgiftspanelet har ikke pligt til i sin kendelse at behandle de anbringender, der fremføres i sådanne indlæg.
 Artikel 14
 Hastende tilfælde
 I de hastende tilfælde, som er omhandlet i aftalens artikel 52, stk. 2, og artikel 55, stk. 2, foretager voldgiftspanelet efter høring af parterne sådan justering af de frister, der er nævnt i dette procesreglement, som det finder passende, og underretter parterne herom.
 Artikel 15
 Omkostninger
 1. Hver part bærer sine omkostninger ved deltagelse i en voldgiftsprocedure.
 2. Det påhviler den indklagede part at varetage den logistiske administration af voldgiftsproceduren, navnlig tilrettelæggelse af høringer, og at afholde alle udgifterne til den logistiske administration af høringen. Parterne dækker dog i fællesskab og med lige dele de andre administrative omkostninger i forbindelse med voldgiftsproceduren samt vederlag og udgifter for voldgiftsmændene og vederlag og udgifter for deres assistenter.
 Artikel 16
 Arbejdssprog for proceduren, oversættelse og tolkning
 1. Under de i aftalens artikel 50, stk. 2, omhandlede konsultationer og senest på det i dette procesreglements artikel 5, stk. 1, omhandlede møde bestræber parterne sig på at anvende et arbejdssprog, som er fælles officielt sprog for de to parter.
 2. Hvis parterne ikke kan nå til enighed om et fælles arbejdssprog, sørger hver part for oversættelse af sine skriftlige indlæg til det sprog, den anden part har valgt, medmindre indlæggene er skrevet på et af WTO's arbejdssprog. Den indklagede part sørger for tolkning af de mundtlige indlæg til de sprog, parterne har valgt.
 3. Voldgiftspanelets rapporter og afgørelser eller kendelser udarbejdes på det eller de sprog, parterne har valgt. Hvis parterne ikke er nået til enighed om et fælles arbejdssprog, affattes


text:
voldgiftspanelets midtvejsrapport og endelige rapport på et af WTO's arbejdssprog.
 4. Alle udgifter til oversættelse af en voldgiftskendelse til det eller de sprog, parterne har valgt, fordeles ligeligt mellem parterne.
 5. En part kan fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af enhver oversat udgave af et dokument, der er udarbejdet i overensstemmelse med dette procesreglement.
 6. Parterne afholder hver især udgifterne til oversættelse af deres skriftlige indlæg. Udgifterne til oversættelse af en kendelse fra voldgiftspanelet fordeles ligeligt mellem parterne.
 Artikel 17
 Beregning af frister
 Alle de frister, der er fastsat i aftalens afsnit V (Tvistforebyggelse og -bilæggelse) og i dette procesreglement, herunder voldgiftspanelernes frister til at meddele deres afgørelser eller kendelser, kan ændres ved fælles overenskomst mellem parterne og regnes i dage fra dagen efter den handling eller faktiske omstændighed, som de vedrører, medmindre andet er fastsat.
 Artikel 18
 Andre procedurer
 De frister, der er fastsat i dette procesreglement, tilpasses de særlige frister, der er fastsat for voldgiftspanelets afsigelse af en kendelse i forbindelse med procedurerne i henhold til aftalens artikel 54-57.
 Bilag til tvistbilæggelsesproceduren
 ADFÆRDSKODEKS FOR VOLDGIFTSMÆND
 Artikel 1
 Definitioner
 Med henblik på anvendelse af denne adfærdskodeks forstås ved:
 —
 »voldgiftsmand«: et medlem af et voldgiftspanel, der er nedsat i henhold til aftalens artikel 50
 —
 »assistent«: en fysisk person, som efter mandat fra en voldgiftsmand foretager undersøgelser for eller bistår voldgiftsmanden
 —
 »kandidat«: en person, hvis navn står på den i aftalens artikel 64 omhandlede liste over voldgiftsmænd, og som overvejes valgt som voldgiftsmand efter aftalens artikel 50
 —
 »mægler«: en fysisk person, der foretager mægling i overensstemmelse med aftalens artikel 48
 —
 »personale«: for så vidt angår en voldgiftsmand de fysiske personer, der arbejder under voldgiftsmandens ledelse og tilsyn, dog ikke assistenter.
 Artikel 2
 Grundlæggende principper
 1. For at bevare integriteten og upartiskheden i tvistbilæggelsesordningen skal hver kandidat og voldgiftsmand:
 a)
 gøre sig bekendt med denne adfærdskodeks
 b)
 være uafhængig og upartisk
 c)
 undgå direkte eller indirekte interessekonflikter
 d)
 undgå enhver utilbørlig adfærd og enhver handling, der kan give indtryk af utilbørlig adfærd eller af manglende overholdelse af pligten til at være upartisk
 e)
 iagttage en høj adfærdsstandard og
 f)
 ikke påvirkes af egne interesser, udefra kommende pres, politiske overvejelser, offentlige protester, loyalitet over for en part eller frygt for kritik.
 2. En voldgiftsmand må ikke hverken direkte eller indirekte påtage sig nogen forpligtelse eller acceptere nogen fordel, som ville være til hinder for eller give indtryk af at være til hinder for, at vedkommende udfører sine opgaver korrekt.
 3. En voldgiftsmand må ikke udnytte sin funktion som medlem af voldgiftspanelet til at fremme personlige eller private interesser. En voldgiftsmand skal undgå enhver handling, som kan give det indtryk, at vedkommende er under indflydelse af andre personer.
 4. En voldgiftsmand må ikke lade tidligere eller eksisterende finansielle, forretningsmæssige, faglige, personlige eller sociale forbindelser eller forpligtelser påvirke sin adfærd eller dømmekraft.
 5. En voldgiftsmand undgår at etablere forbindelser eller erhverve finansielle interesser, som kan påvirke vedkommendes upartiskhed, eller som med rimelighed kan give formodning om utilbørlig adfærd eller manglende overholdelse


text:
af pligten til at være upartisk.
 Artikel 3
 Oplysningspligt
 1. Forud for bekræftelsen af en kandidats udvælgelse til voldgiftsmand i henhold til aftalens artikel 50 skal vedkommende oplyse om alle interesser, forbindelser og andre forhold, som kan påvirke dennes uafhængighed eller upartiskhed, eller som med rimelighed kan give formodning om utilbørlig adfærd eller manglende overholdelse af pligten til at være upartisk i forbindelse med proceduren.
 2. En kandidat skal med henblik herpå bestræbe sig på så vidt muligt at få kendskab til eksistensen af sådanne eventuelle interesser, forbindelser og forhold, herunder finansielle, faglige eller ansættelses- eller familiemæssige interesser.
 3. Enhver voldgiftsmand har efter denne artikels stk. 1 en vedvarende forpligtelse til at oplyse om sådanne eventuelle interesser, forbindelser eller forhold, der måtte komme frem på et hvilket som helst stadie i sagsbehandlingen.
 4. Med henblik på parternes gennemgang deraf videregiver en kandidat eller voldgiftsmand oplysninger til ØPA-Udvalget om alle spørgsmål vedrørende faktiske eller potentielle overtrædelser af denne adfærdskodeks, lige så snart vedkommende får kendskab til de pågældende forhold.
 Artikel 4
 Voldgiftsmænds opgaver
 1. Efter at have accepteret sin udpegning skal en voldgiftsmand være til rådighed til at udføre sine opgaver omhyggeligt og hurtigt under hele procedurens forløb og udvise loyalitet og omhu.
 2. En voldgiftsmand må kun behandle spørgsmål, der rejses i forbindelse med proceduren, og som har betydning for kendelsen, og må ikke overdrage denne opgave til andre.
 3. En voldgiftsmand træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at vedkommendes assistent og personale er bekendt med og overholder denne adfærdskodeks' artikel 2, 3, 4 og 6.
 Artikel 5
 Tidligere voldgiftsmænds forpligtelser
 Alle tidligere voldgiftsmænd skal undgå handlinger, der kan give formodning om, at de var partiske under varetagelsen af deres opgaver eller drog fordel af voldgiftspanelets afgørelse eller kendelse.
 Artikel 6
 Fortrolig behandling af oplysninger
 1. En voldgiftsmand eller tidligere voldgiftsmand må på intet tidspunkt videregive eller gøre brug af ikkeoffentlige oplysninger, der vedrører en procedure eller er indhentet under en procedure, medmindre det sker med henblik på proceduren, og må under ingen omstændigheder videregive eller gøre brug af sådanne oplysninger til egen eller andres fordel eller til skade for andres interesser.
 2. En voldgiftsmand må ikke videregive et voldgiftspanels kendelse eller dele heraf, før den er offentliggjort i overensstemmelse med aftalens artikel 63.
 3. En voldgiftsmand eller tidligere voldgiftsmand må på intet tidspunkt oplyse om et voldgiftspanels drøftelser eller om et medlems standpunkter.
 Artikel 7
 Udgifter
 Voldgiftsmænd fører hver især regnskab med og forelægger parterne en endelig opgørelse over den tid, de har anvendt til proceduren, og de hertil medgåede udgifter samt den tid og de udgifter, deres assistenter har anvendt eller afholdt.
 Artikel 8
 Mæglere
 Denne adfærdskodeks gælder tilsvarende for mæglere.


text:
 18.2.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 46/3
 STATUSAFTALE
 mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om tiltag, som gennemføres af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i Republikken Albanien
 DEN EUROPÆISKE UNION
 på den ene side og
 REPUBLIKKEN ALBANIEN
 på den anden side,
 herefter samlet benævnt »parterne«, HAR —
 I BETRAGTNING AF, at der kan opstå situationer, hvor Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, herefter benævnt »agenturet«, som en del af del af Den Europæiske Union koordinerer det operationelle samarbejde mellem EU-medlemsstaterne og Republikken Albanien, herunder operationelle tiltag på Republikken Albaniens område,
 I BETRAGTNING AF, at der bør fastlægges en retlig ramme i form af en statusaftale med henblik på situationer, hvor medlemmer af hold fra agenturet kan have udøvende beføjelser på Republikken Albaniens område,
 UNDER HENSYNTAGEN TIL, at alle tiltag, som gennemføres af agenturet på Republikken Albaniens område, fuldt ud bør overholde de grundlæggende rettigheder og internationale retsakter, som Republikken Albanien er part i —
 BESLUTTET AT INDGÅ DENNE AFTALE:
 Artikel 1
 Anvendelsesområde
 1. Denne aftale omfatter alle de aspekter, der er nødvendige for, at agenturet kan gennemføre eventuelle tiltag på Republikken Albaniens område, hvor medlemmer af hold fra agenturet har udøvende beføjelser.
 2. Denne aftale finder kun anvendelse på Republikken Albaniens område.
 3. Status for og afgrænsning af de berørte EU-medlemsstaters eller Republikken Albaniens respektive områder i henhold til folkeretten berøres på ingen måde hverken af denne aftale eller af nogen handling, der udøves under dens gennemførelse af parterne eller på deres vegne, herunder etablering af operationelle planer eller deltagelse i grænseoverskridende operationer.
 Artikel 2
 Definitioner
 I denne aftale forstås ved:
 1) »tiltag«: en fælles operation, en hurtig grænseindsats eller en tilbagesendelsesoperation
 2) »fælles operation«: et tiltag, som har til formål at tackle irregulær migration eller grænseoverskridende kriminalitet, eller som har til formål at yde øget teknisk og operationel bistand ved Republikken Albaniens grænser til en medlemsstat og iværksættes på Republikken Albaniens område
 3) »hurtig grænseindsats«: et tiltag på Republikken Albaniens område i et begrænset tidsrum som reaktion på en situation med særlige og uforholdsmæssigt store udfordringer ved Republikken Albaniens grænser til en medlemsstat
 4) »tilbagesendelsesoperation«: en operation, som koordineres af agenturet og involverer teknisk og operativ forstærkning fra en eller flere medlemsstater, hvorved personer, der skal udsendes fra en eller flere medlemsstater, enten frivilligt eller ved tvang sendes tilbage til Republikken Albanien
 5) »grænsekontrol«: personkontrol, som foretages ved en grænse udelukkende på grund af den planlagte eller faktiske grænsepassage uagtet andre hensyn, og som omfatter kontrol ved grænseovergangssteder og grænseovervågning mellem grænseovergangsstederne
 6) »holdmedlem« eller »medlem af holdet«: et medlem enten af agenturets personale eller af et hold af grænsevagter og andet relevant personale fra deltagende medlemsstater, herunder grænsevagter og andet relevant personale, som medlemsstaterne udstationerer til agenturet med henblik på indsættelse under tiltag
 7) »medlemsstat«: en medlemsstat i Den Europæiske Union
 8) »oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvor et holdmedlem er grænsevagt eller andet relevant personale
 9) »personoplysninger«: enhver form for oplysninger om en identificeret eller identificerbar fysisk person; ved identificerbar person forstås en


text:
person, der direkte eller indirekte kan identificeres, navnlig ved en identifikator, såsom et navn, et identifikationsnummer, lokaliseringsdata, en online-identifikator eller et eller flere elementer, der er særlige for den pågældende fysiske persons fysiske, fysiologiske, genetiske, psykiske, økonomiske, kulturelle eller sociale identitet
 10) »deltagende medlemsstat«: en medlemsstat, der deltager i et tiltag i Republikken Albanien ved at stille teknisk udstyr, grænsevagter og andet relevant personale til rådighed, der indsættes som en del af holdet
 11) »agenturet«: Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1624 (1)
 12) »holdmedlemmers udøvende beføjelser«: beføjelser, som er nødvendige for at udføre de opgaver, der kræves ved grænsekontrol og tilbagesendelsesoperationer, der udføres på Republikken Albaniens område under en fælles aktion, der indgår i den operationelle plan
 13) »force majeure«: omfatter uden begrænsninger enhver krigshandling (uanset om den er erklæret eller ej), invasion, væbnet konflikt eller udenlandske fjendtlige tiltag, blokade, oprør, terrorisme eller udøvelse af militær magt, jordskælv, oversvømmelse, brand, storm eller naturkatastrofe og, hvis en sådan forekommer, enhver hændelse eller omstændighed, der svarer til ovenstående.
 Artikel 3
 Operationel plan
 1. For hver fælles operation eller hurtige grænseindsats aftales en operationel plan mellem agenturet og Republikken Albanien og indhentes godkendelse fra den eller de medlemsstater, der grænser op til det operationelle område.
 2. Den operationelle plan skal indeholde en detaljeret redegørelse for de organisatoriske og proceduremæssige aspekter af den fælles operation eller den hurtige grænseindsats, herunder en beskrivelse af situationen og en vurdering af den, det operative mål, den operationelle model, den type teknisk udstyr, der skal anvendes, gennemførelsesplanen, samarbejdet med andre tredjelande, andre af Den Europæiske Unions agenturer og organer eller internationale organisationer, bestemmelserne vedrørende de grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af personoplysninger, koordinerings-, kommando-, kontrol-, kommunikations- og rapporteringsstrukturen, de organisatoriske og logistiske ordninger samt evalueringen og de finansielle aspekter af den fælles operation eller den hurtige grænseindsats.
 3. Evalueringen af den fælles operation eller den hurtige grænseindsats gennemføres i fællesskab af Republikken Albanien og agenturet.
 Artikel 4
 Holdmedlemmers opgaver og beføjelser
 1. Holdmedlemmer har bemyndigelse til at udføre de opgaver og udøve de udøvende beføjelser, der kræves ved grænsekontrol og tilbagesendelsesoperationer.
 2. Holdmedlemmer skal overholde Republikken Albaniens love og forskrifter.
 3. Holdmedlemmer kan kun udføre opgaver og udøve beføjelser på Republikken Albaniens område i henhold til instrukser fra og som hovedregel under tilstedeværelse af grænsevagter eller andet relevant personale fra Republikken Albanien. Republikken Albanien udsteder i påkommende tilfælde instrukser til holdet i overensstemmelse med den operative plan. Republikken Albanien kan undtagelsesvist bemyndige holdmedlemmer til at handle på sine vegne.
 Agenturet kan via sin koordinationsansvarlige meddele Republikken Albanien sine holdninger til de instrukser, der udstedes til holdet. I sådanne tilfælde skal Republikken Albanien tage hensyn hertil og så vidt muligt respektere dem.
 Hvis instrukserne til holdet ikke er i overensstemmelse med den operationelle plan, rapporterer den koordinationsansvarlige det omgående til agenturets administrerende direktør (herefter »den administrerende direktør«). Den administrerende direktør kan træffe passende foranstaltninger, herunder suspendere eller bringe tiltaget til ophør.
 4. Holdmedlemmer bærer deres egen uniform, mens de udfører deres


text:
opgaver og udøver deres beføjelser. Holdmedlemmer bærer endvidere synlig personlig identifikation og et blåt armbind med Den Europæiske Unions og agenturets insignier på deres uniform. Med henblik på identifikation over for Republikken Albaniens nationale myndigheder medbringer holdmedlemmer til enhver tid det akkrediteringsdokument, som er omhandlet i artikel 7.
 5. Holdmedlemmer kan under udførelsen af deres opgaver og udøvelsen af deres beføjelser bære tjenestevåben, ammunition og udstyr, som er tilladt i henhold til oprindelsesmedlemsstatens nationale ret. Inden indsættelsen af holdmedlemmerne meddeler Republikken Albanien agenturet, hvilke former for tjenestevåben, ammunition og udstyr der er tilladt, og hvilke relevante retlige rammer og betingelser der gælder for deres anvendelse.
 6. Holdmedlemmer har tilladelse til at anvende magt, herunder tjenestevåben, ammunition og udstyr, under udførelsen af deres opgaver og udøvelsen af deres beføjelser med oprindelsesmedlemsstatens og Republikken Albaniens samtykke, under tilstedeværelse af grænsevagter eller andet relevant personale fra Republikken Albanien og i overensstemmelse med Republikken Albaniens nationale ret. Republikken Albanien kan give holdmedlemmer tilladelse til at anvende magt, når Republikken Albaniens grænsevagter eller andet relevant personale ikke er til stede. Den myndighed, der afgiver oprindelsesmedlemsstatens samtykke, fremgår af den operationelle plan.
 7. Republikken Albanien kan bemyndige holdmedlemmer til at foretage søgninger i sine nationale databaser, hvis det er nødvendigt for at opfylde de operationelle mål, der er fastlagt i den operationelle plan, og i forbindelse med tilbagesendelsesoperationer. Holdmedlemmer må kun søge i de data, der er nødvendige, for at de kan udføre deres opgaver og udøve deres beføjelser som angivet i den operationelle plan, eller som nødvendigt i forbindelse med tilbagesendelsesoperationer. Inden indsættelsen af holdmedlemmer meddeler Republikken Albanien agenturet, hvilke nationale databaser der kan søges i. Søgningen skal ske i overensstemmelse med Republikken Albaniens nationale regler om databeskyttelse.
 Artikel 5
 Suspension eller ophør af tiltaget
 1. Den administrerende direktør kan efter at have underrettet Republikken Albanien skriftligt suspendere tiltaget eller bringe det til ophør, hvis Republikken Albanien ikke overholder denne aftales eller den operationelle plans bestemmelser. Den administrerende direktør underretter Republikken Albanien om årsagerne hertil.
 2. Republikken Albanien kan efter at have underrettet agenturet skriftligt suspendere tiltaget eller bringe det til ophør, hvis agenturet eller en deltagende medlemsstat ikke overholder denne aftales eller den operationelle plans bestemmelser. Republikken Albanien underretter agenturet om årsagerne hertil.
 3. Navnlig kan den administrerende direktør eller Republikken Albanien suspendere tiltaget eller bringe det til ophør i tilfælde af tilsidesættelse af de grundlæggende rettigheder eller krænkelse af princippet om nonrefoulement eller af databeskyttelsesreglerne.
 4. Det forhold, at et tiltag bringes til ophør, berører ikke eventuelle rettigheder eller forpligtelser, der følger af anvendelsen af denne aftale eller den operationelle plan forud for, at tiltaget bringes til ophør.
 Artikel 6
 Holdmedlemmers privilegier og immuniteter
 1. Holdmedlemmers dokumenter, korrespondance og ejendom er ukrænkelige, medmindre der er tale om fuldbyrdelsesforanstaltninger som tilladt i henhold til stk. 7.
 2. Holdmedlemmer nyder immunitet med hensyn til Republikken Albaniens strafferetlige jurisdiktion med hensyn til handlinger, der foretages som led i udøvelsen af deres officielle funktioner under udførelsen af tiltag i overensstemmelse med den operationelle plan.
 Hvis der fremsættes


text:
påstand om, at et holdmedlem har begået en strafbar handling, underrettes den administrerende direktør og de kompetente myndigheder i oprindelsesmedlemsstaten omgående. Før sagen indledes ved domstolen, skal den administrerende direktør efter nøje hensyntagen til eventuelle indlæg fra oprindelsesmedlemsstatens kompetente myndighed og Republikken Albaniens kompetente myndigheder attestere over for domstolen, om den pågældende handling blev foretaget af som led i udøvelsen af medlemmets officielle funktioner under udførelsen af tiltag i overensstemmelse med den operationelle plan. Indtil den administrerende direktør har attesteret, afholder agenturet og oprindelsesmedlemsstaten sig fra at træffe enhver foranstaltning, som vil kunne skade eventuel efterfølgende strafferetlig forfølgelse af holdmedlemmet af Republikken Albaniens kompetente myndigheder.
 Hvis handlingen blev foretaget som led i udøvelsen af vedkommendes officielle funktioner, må der ikke indledes retssag. Hvis handlingen ikke blev begået som led i udøvelsen af officielle funktioner, kan retssagen gennemføres. Attestationen fra den administrerende direktør er bindende for Republikken Albaniens jurisdiktion. De privilegier, der gives til holdmedlemmer, og immunitet fra Republikken Albaniens strafferetlige jurisdiktion fritager dem ikke fra oprindelsesmedlemsstatens jurisdiktion.
 3. Holdmedlemmer nyder immunitet fra Republikken Albaniens civile og administrative jurisdiktion med hensyn til alle handlinger foretaget som led i udøvelsen af deres officielle funktioner under udførelsen af tiltag i overensstemmelse med den operationelle plan. Hvis der anlægges en civil retssag mod et holdmedlem ved en hvilken som helst af Republikken Albaniens domstole, skal den administrerende direktør og oprindelsesmedlemsstatens kompetente myndighed omgående underrettes. Før sagen indledes ved domstolen, attesterer den administrerende direktør efter nøje overvejelse af eventuelle henvendelser fra oprindelsesmedlemsstatens kompetente myndighed og Republikken Albaniens kompetente myndigheder over for domstolen, om den pågældende handling blev foretaget af holdmedlemmer som led i udøvelsen af deres officielle funktioner under udførelsen af tiltag i overensstemmelse med den operationelle plan.
 Hvis handlingen blev foretaget som led i udøvelsen af officielle funktioner, må der ikke indledes en retssag. Hvis handlingen ikke blev foretaget som led i udøvelsen af officielle funktioner, kan retssagen fortsætte. Attestationen fra den administrerende direktør er bindende for Republikken Albaniens jurisdiktion. Hvis et holdmedlem indleder en retssag, afskærer dette vedkommende fra at påberåbe sig immunitet i relation til ethvert modkrav, der er direkte forbundet med hovedkravet.
 4. Oprindelsesmedlemsstaten kan alt efter omstændighederne give afkald på holdmedlemmernes immunitet fra Republikken Albaniens strafferetlige, civile og administrative jurisdiktion. Et sådant afkald skal altid være eksplicit.
 5. Holdmedlemmer er ikke forpligtet til at vidne i retten.
 6. I tilfælde af skader forvoldt af et holdmedlem som led i udøvelsen af officielle funktioner under udførelsen af tiltag i overensstemmelse med den operationelle plan er Republikken Albanien ansvarlig for enhver form for skade.
 Hvis skaderne forvoldes som følge af grov uagtsomhed eller forsætligt, eller hvis handlingen ikke blev begået som led i udøvelsen af officielle funktioner af et holdmedlem fra en deltagende medlemsstat, kan Republikken Albanien via den administrerende direktør anmode agenturet om, at den pågældende deltagende medlemsstat betaler kompensation.
 Hvis skaderne forvoldes som følge af grov uagtsomhed eller forsætligt, eller hvis handlingen ikke blev begået som led i udøvelsen af officielle funktioner af et holdmedlem, som indgår i agenturets personale,


text:
kan Republikken Albanien anmode om, at agenturet betaler kompensation.
 I tilfælde af skader forvoldt i Republikken Albanien på grund af force majeure har hverken den deltagende medlemsstat eller agenturet nogen form for ansvar herfor.
 7. Der må ikke træffes nogen fuldbyrdelsesforanstaltninger over for holdmedlemmer, medmindre der anlægges en civil retssag mod dem, der ikke vedrører deres officielle funktioner.
 Ejendom, som tilhører holdmedlemmer, og som af den administrerende direktør attesteres som værende nødvendig for opfyldelsen af deres officielle funktioner, må ikke konfiskeres med henblik på fuldbyrdelse af en dom, retsafgørelse eller kendelse. I civile retssager må holdmedlemmer ikke underkastes nogen begrænsninger i deres personlige frihed eller nogen anden tvangsforanstaltning.
 8. Holdmedlemmers immunitet fra Republikken Albaniens jurisdiktion fritager dem ikke for at være underlagt de respektive oprindelsesmedlemsstaters jurisdiktioner.
 9. Med hensyn til tjenester, der udføres for agenturet, er holdmedlemmer fritaget for eventuelle bestemmelser om social sikring i Republikken Albanien.
 10. Holdmedlemmer er fritaget for enhver form for beskatning i Republikken Albanien af de vederlag og honorarer, som agenturet eller oprindelsesmedlemsstaten betaler dem, samt af enhver indkomst, der modtages fra kilder uden for Republikken Albanien.
 11. Republikken Albanien tillader i overensstemmelse med sine love og administrative bestemmelser indførsel af genstande til holdmedlemmers personlige brug og fritager disse for al told og alle skatter og lignende afgifter bortset fra betaling for lager- og transportydelser samt tilsvarende ydelser. Republikken Albanien tillader også eksport af sådanne genstande.
 12. Holdmedlemmers personlige bagage er fritaget for kontrol, medmindre der er begrundet mistanke om, at den indeholder genstande, der ikke er til holdmedlemmernes personlige brug, eller genstande, hvis ind- eller udførsel er forbudt ved lov eller underlagt karantæneregler i Republikken Albanien. Kontrol af sådan personlig bagage må kun udføres i nærværelse af det eller de berørte holdmedlemmer eller af en bemyndiget repræsentant for agenturet.
 Artikel 7
 Akkrediteringsdokument
 1. Agenturet udsteder i samarbejde med Republikken Albanien et dokument på Republikken Albaniens officielle sprog og på et af Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog til hvert af holdmedlemmerne med henblik på identifikation over for Republikken Albaniens nationale myndigheder og som bevis for indehaverens ret til at udføre de opgaver og udøve de beføjelser, som er omhandlet i denne aftales artikel 4 og i den operationelle plan. Akkrediteringsdokumentet skal indeholde følgende oplysninger om holdmedlemmet: navn og nationalitet, rang eller stilling, et nyere digitaliseret foto og de opgaver, som medlemmet har bemyndigelse til at udføre under indsættelsen.
 2. Akkrediteringsdokumentet giver i kombination med et gyldigt rejsedokument holdmedlemmet adgang til Republikken Albanien uden visum eller forudgående tilladelse.
 3. Akkrediteringsdokumentet afleveres til agenturet ved tiltagets afslutning. De kompetente albanske myndigheder underrettes herom.
 Artikel 8
 Grundlæggende rettigheder
 1. Holdmedlemmer overholder under udførelsen af deres opgaver og udøvelsen af deres beføjelser fuldt ud de grundlæggende rettigheder og frihedsrettighederne, herunder for så vidt angår retten til adgang til asylprocedurer, principperne om menneskelig værdighed og forbuddet mod tortur og umenneskelig eller nedværdigende behandling, retten til frihed, princippet om nonrefoulement og forbuddet mod kollektive udvisninger, barnets rettigheder og retten til respekt for privatliv og familieliv. De må ikke under udførelsen


text:
af deres opgaver og udøvelsen af deres beføjelser øve nogen form for vilkårlig diskrimination mod personer uanset grundlag, herunder køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder, seksuel orientering eller kønsidentitet. Alle foranstaltninger, som holdmedlemmer træffer under udførelsen af deres opgaver og udøvelsen af deres beføjelser, og som griber ind i de grundlæggende rettigheder og frihedsrettighederne, skal stå i et rimeligt forhold til foranstaltningernes mål og respektere kernen i de pågældende grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder.
 2. Hver af parterne skal have en mekanisme til prøvelse af påstande om, at partens personale har tilsidesat de grundlæggende rettigheder som led i udøvelsen af deres officielle funktioner under en fælles operation, en hurtig grænseindsats eller en tilbagesendelsesoperation efter denne aftale.
 Artikel 9
 Behandling af personoplysninger
 1. Holdmedlemmer behandler alene personoplysninger, hvis det er nødvendigt af hensyn til udførelsen af deres opgaver og udøvelsen af deres beføjelser med henblik på Republikken Albaniens, agenturets eller de deltagende medlemsstaters gennemførelse af denne aftale.
 2. Republikken Albaniens behandling af personoplysninger er underlagt dette lands nationale lovgivning.
 3. Agenturets og den eller de deltagende medlemsstaters behandling af personoplysninger til administrative formål, herunder videregivelse af personoplysninger til Republikken Albanien, er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (3), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (4) samt af de bestemmelser, som agenturet fastsætter med henblik på agenturets anvendelse af forordning (EF) nr. 45/2001, som omhandlet i artikel 45, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1624.
 4. Hvis behandlingen indebærer videregivelse af personoplysninger, anfører medlemsstaterne og agenturet på tidspunktet for videregivelsen af personoplysninger til Republikken Albanien eventuelle begrænsninger med hensyn til adgangen til oplysningerne eller brugen af dem generelt eller konkret, herunder med hensyn til videregivelse, sletning eller tilintetgørelse. Hvis behovet for sådanne begrænsninger opstår efter videregivelsen af personoplysninger, underretter de Republikken Albanien herom.
 5. Personoplysninger, der indsamles til administrative formål under tiltaget, kan behandles af agenturet, de deltagende medlemsstater og Republikken Albanien i overensstemmelse med de relevante databeskyttelsesregler.
 6. Agenturet, de deltagende medlemsstater og Republikken Albanien udarbejder en fælles rapport om anvendelsen af denne artikels stk. 1-5 ved det enkelte tiltags ophør. Rapporten sendes til agenturets ansvarlige for grundlæggende rettigheder og til dets databeskyttelsesansvarlige. De aflægger rapport til den administrerende direktør.
 Artikel 10
 Kompetente myndigheder ved gennemførelsen af denne aftale
 1. For Republikken Albanien er indenrigsministeriet kompetent myndighed ved gennemførelsen af denne aftale.
 2. For Den


text:
Europæiske Union er agenturet kompetent myndighed ved gennemførelsen af denne aftale.
 Artikel 11
 Tvistbilæggelse
 1. Alle spørgsmål, der opstår i forbindelse med anvendelsen af denne aftale, drøftes i fællesskab af repræsentanter for Republikken Albaniens kompetente myndighed og repræsentanter for agenturet, som hører den eller de medlemsstater, der grænser op til Republikken Albanien.
 2. I mangel af forudgående bilæggelse løses tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale udelukkende gennem forhandling mellem Republikken Albanien og Europa-Kommissionen, som konsulterer de eventuelle medlemsstater, der grænser op til Republikken Albanien.
 Artikel 12
 Ikrafttræden, varighed og opsigelse
 1. Denne aftale skal ratificeres, accepteres eller godkendes af parterne i overensstemmelse med deres egne interne procedurer, og parterne giver hinanden notifikation om afslutningen af de procedurer, der er nødvendige i så henseende.
 2. Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den måned, i hvilken den sidste af de i stk. 1 omhandlede notifikationer har fundet sted.
 3. Denne aftale indgås for et ubestemt tidsrum. Denne aftale kan opsiges eller suspenderes ved skriftlig aftale mellem parterne eller ensidigt af en af parterne. I sidstnævnte tilfælde giver den part, der ønsker at opsige eller suspendere den, den anden part skriftlig meddelelse herom. Opsigelsen eller suspensionen får virkning på den første dag i den anden måned efter den måned, i hvilken meddelelsen blev givet eller den skriftlige aftale mellem parterne indgået.
 4. Meddelelser efter denne artikel sendes for Den Europæiske Unions vedkommende til Generaldirektoratet for Rådet for Den Europæiske Union og for Republikken Albaniens vedkommende til Republikken Albaniens ministerie med ansvar for udenrigsanliggender.
 Udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, kroatisk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og albansk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 Съставено в Тирана на пети октомври две хиляди и осемнадесета година.
 Hecho en Tirana, el cinco de octubre de dos mil dieciocho.
 V Tiraně dne pátého října dva tisíce osmnáct.
 Udfærdiget i Tirana den femte oktober to tusind og atten.
 Geschehen zu Tirana am fünften Oktober zweitausendachtzehn.
 Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta oktoobrikuu viiendal päeval Tiranas.
 Έγινε στα Τίρανα, στις πέντε Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.
 Done at Tirana on the fifth day of October in the year two thousand and eighteen.
 Fait à Tirana, le cinq octobre deux mille dix-huit.
 Sastavljeno u Tirani petog listopada godine dvije tisuće osamnaeste.
 Fatto a Tirana, addì cinque ottobre duemiladiciotto.
 Tiranā, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada piektajā oktobrī.
 Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų spalio penktą dieną Tiranoje.
 Kelt Tiranában, a kétezer-tizennyolcadik év október havának ötödik napján.
 Magħmul f'Tirana, fil-ħames jum ta' Ottubru fis-sena elfejn u tmintax.
 Gedaan te Tirana, vijf oktober tweeduizend achttien.
 Sporządzono w Tiranie dnia piątego października roku dwa tysiące osiemnastego.
 Feito em Tirana, em cinco de outubro de dois mil e dezoito.
 Întocmit la Tirana la cinci octombrie două mii optsprezece.
 V Tirane piateho októbra dvetisícosemnásť.
 V Tirani, petega oktobra dva tisoč osemnajst.
 Tehty Tiranassa viidentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.
 Som skedde i Tirana den


text:
femte oktober år tjugohundraarton.
 Bërë në Tiranë, më pesë tetor në vitin dy mijë e tetëmbëdhjetë.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Për Bashkimin Evropian
 За Република Албания
 Por la República de Albania
 Za Albánskou republiku
 For Republikken Albanien
 Für die Republik Albanien
 Albaania Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία της Αλβανίας
 For the Republic of Albania
 Pour la République d'Albanie
 Za Republiku Albaniju
 Per la Repubblica d'Albania
 Albānijas Republikas vārdā –
 Albanijos Respublikos vardu
 Az Albán Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Albanija
 Voor de Republiek Albanië
 W imieniu Republiki Albanii
 Pela da República da Albânia
 Pentru Republica Albania
 Za Albánsku republiku
 Za Republiko Albanijo
 Albanian tasavallan puolesta
 För Republiken Albanien
 Për Republikën e Shqipërisë
 (1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1624 af 14. september 2016 om den europæiske grænse- og kystvagt og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 863/2007 Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004, og Rådets beslutning 2005/267/EF (EUT L 251 af 16.9.2016, s. 1).
 (2) EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.
 (3) EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.
 (4) EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89.


text:
 30.6.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 164/18
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 80 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af store køretøjer til personbefordring hvad angår styrken af sæderne og deres forankring
 omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 3 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 18. juni 2007
 Korrigendum 1 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 12. november 2008
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Forskrifter for sæder
 6.
 Forskrifter for en køretøjstypes sædeforankringer
 7.
 Forskrifter for montering af sæder i en køretøjstype
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af sædetypen og/eller køretøjstypen
 11.
 Endeligt ophør af produktionen
 12.
 Overgangsbestemmelser
 13.
 Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de administrative myndigheder
 Tillæg 1 —
 Metode til prøvning af sæder i henhold til punkt 5 og/eller forankringer i henhold til punkt 6.1.2
 Tillæg 2 —
 Metode til prøvning af forankringerne i et køretøj i henhold til punkt 6.1.1
 Tillæg 3 —
 Målinger
 Tillæg 4 —
 Bestemmelse af acceptkriterier
 Tillæg 5 —
 Statiske prøvningsforskrifter og statisk procedure
 Tillæg 6 —
 Energioptagende egenskaber af ryglænets bagside
 BILAG
 Bilag 1 —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en eller flere typer af sæder for så vidt angår deres styrke i henhold til regulativ nr. 80
 Bilag 2 —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj for så vidt angår styrken af sædernes forankringer i henhold til regulativ nr. 80
 Bilag 3 —
 Udformning af godkendelsesmærkerne
 Bilag 4 —
 Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ finder anvendelse på:
 a)
 Passagersæder til fremadvendende montering i køretøjer i klasse M2 og M3, kategori II, III og B (1);
 b)
 Køretøjer i klasse M2 og M3, kategori II, III og B (1), for så vidt angår forankringen af deres passagersæder og monteringen af sæder.
 1.2.
 På fabrikantens anmodning skal køretøjer i klasse M2
 (1), der er godkendt i henhold til regulativ nr. 17, anses for at opfylde forskrifterne i dette regulativ.
 1.3.
 Køretøjer, hvor nogle sæder er omfattet af den undtagelse, der er truffet bestemmelse om i punkt 7.4 i regulativ 14, skal godkendes i henhold til nærværende regulativ.
 2. DEFINITIONER
 2.1. »Godkendelse af et sæde«: komponenttypegodkendelse af et sæde hvad angår beskyttelse af brugerne af fremadvendte sæder gennem ryglænets styrke og udformning.
 2.2. »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår styrken af de dele af køretøjets konstruktion, hvortil sæderne skal fastgøres, og hvad angår sædernes montering.
 2.3. »Sædetype«: sæder, som ikke afviger fra hinanden på følgende væsentlige


text:
punkter, der kan have betydning for sædets styrke og skadevoldende egenskaber:
 2.4. »Køretøjstype«: køretøjer, der ikke afviger væsentligt fra hinanden med hensyn til:
 2.5. »Sæde«: en anordning, som kan forankres til køretøjets konstruktion, er komplet med beklædning og fastgøringsbeslag, er beregnet til anvendelse i et køretøj og giver siddeplads til én eller flere voksne.
 2.6. »Enkeltsæde«: et sæde, der er konstrueret og bygget til én siddende passager.
 2.7. »Dobbeltsæde«: et sæde, der er konstrueret og bygget til to passagerer, der sidder side om side; to sæder som er placeret side om side uden indbyrdes forbindelse, anses for to enkeltsæder.
 2.8. »Sæderække«: et sæde, der er konstrueret og bygget til tre eller flere passagerer, der sidder side om side; flere enkelt- eller dobbeltsæder, der er placeret ved siden af hinanden, anses ikke for en sæderække.
 2.9. »Sædehynde«: den del af sædet, som er næsten vandret, og hvorpå passageren sidder.
 2.10. »Ryglæn«: den del af sædet, som er næsten lodret og er beregnet til at støtte passagerens, ryg, skuldre og eventuelt hoved.
 2.11. »Indstillingsanordning«: en anordning, hvormed sædet eller dele heraf kan indstilles, således at det tilpasses den person, der bruger det.
 2.12. »Forskydningssystem«: en anordning, hvormed sædet eller dele deraf kan forskydes i side- eller længderetningen uden faste mellemstillinger, med det formål at lette adgangen for passagererne.
 2.13. »Låsesystem«: en anordning, der sikrer, at sædets og dets dele fastholdes i brugsstillingen.
 2.14. »Forankring«: den del af køretøjets gulv eller karrosseri, hvortil et sæde kan fastgøres.
 2.15. »Fastgøringsbeslag«: bolte eller andre dele, der anvendes til at fastgøre sædet til køretøjet.
 2.16. »Prøvevogn«: et stykke prøveudstyr, der er fremstillet og anvendes til dynamisk simulering af trafikuheld med frontalkollision.
 2.17. »Ekstrasæde«: et sæde, der er beregnet til anbringelse af en dukke og er monteret på prøvevognen bag det sæde, der skal afprøves. Dette sæde skal være repræsentativt for det sæde, som i køretøjet agtes monteret bag det afprøvede sæde.
 2.18. »Referenceplan«: et plan, der går gennem berøringspunkterne af dukkens hæle og anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motordrevne køretøjer i henhold til forskrifterne i bilag 4.
 2.19. »Referencehøjde«: højden af sædets overside over referenceplanet.
 2.20. »Dukke«: en dukke, der svarer til specifikationerne for Hybrid II eller III (2).
 2.21. »Referenceområde«: området mellem to lodrette planer i længderetningen, som har en indbyrdes afstand på 400 mm, er symmetriske omkring H-punktet og er dannet ved drejning af det i regulativ nr. 21, bilag 1, beskrevne hovedattrapapparat fra lodret til vandret. Dette apparat skal placeres som beskrevet i nævnte bilag til regulativ nr. 21 og indstilles til dets maksimumslængde på 840 mm og dets minimumslængde på 736 mm.
 2.22. »3-punktssele«: i dette regulativ omfatter dette også seler med flere end tre forankringspunkter.
 2.23. »Afstand mellem sæder«: i tilfælde af sæder, der vender samme vej, afstanden mellem forsiden af en ryghynde og bagsiden af ryghynden på sædet foran, målt vandret og i en højder 620 mm gulvet.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om typegodkendelse af et sæde indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes


text:
behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.3.
 Ansøgningen om godkendelse af et sæde eller et køretøj skal vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer med følgende oplysninger:
 3.3.1.
 For godkendelse af et sæde:
 3.3.1.1.
 en detaljeret beskrivelse af sædet, dets fastgøringsbeslag og dets systemer til indstilling, forskydning og fastlåsning
 3.3.1.2.
 tegninger af sædet, dets fastgøringsbeslag og dets systemer til indstilling, forskydning og fastlåsning, i passende målestok og tilstrækkeligt detaljerede.
 3.3.2.
 For godkendelse af et køretøj:
 3.3.2.1.
 en detaljeret beskrivelse af de dele af køretøjet, der benyttes som forankring
 3.3.2.2.
 Tegninger af de dele af køretøjet, der benyttes som forankring, i passende målestok og tilstrækkeligt detaljerede.
 3.4.
 Følgende skal indleveres til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne i forbindelse med godkendelsen:
 3.4.1.
 to sæder, der er repræsentative for den type, der skal godkendes, hvis der er tale om godkendelse af et sæde
 3.4.2.
 en del af køretøjskonstruktionen, hvis der er tale om godkendelse af et køretøj.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis det sæde, der er ansøgt om godkendelse for i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende type sæde.
 4.2.
 Hvis det køretøj, der er ansøgt om godkendelse for i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 4.3.
 Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele en anden type sæde eller køretøjstype det samme nummer.
 4.4.
 Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en type sæde og/eller køretøjstype efter dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 og/eller bilag 2 til dette regulativ.
 4.5.
 På hvert sæde, der er i overensstemmelse med en type sæde godkendt i henhold til dette regulativ, og på alle køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype godkendt i henhold til dette regulativ, skal der på et synligt og let tilgængeligt sted, der skal være angivet i godkendelsesformularen, være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende:
 4.5.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)
 4.5.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.5.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal placeres på sædet eller sæderne eller på, eller i nærheden af, fabrikantens fabrikationsplade.
 4.8.
 Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker.
 5. FORSKRIFTER FOR SÆDER
 5.1.
 Hver sædetype skal efter fabrikantens valg opfylde prøvningsforskrifterne i enten tillæg 1 (dynamisk prøvning) eller tillæg 5 og 6 (statisk prøvning).
 5.2.
 De prøvninger, som hver


text:
sædetype har bestået, skal anføres i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af en sædetype, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1.
 5.3.
 Alle indstillings-/ og forskydningssystemer skal have automatisk virkende låsesystem.
 5.4.
 Det kræves ikke, at systemer til indstilling og fastlåsning skal være fuldt funktionsdygtige efter prøvningens udførelse.
 6. FORSKRIFTER FOR EN KØRETØJSTYPES SÆDEFORANKRINGER
 6.1.
 Sædernes forankringer på køretøjet skal kunne bestå:
 6.1.1.
 enten den i tillæg 2 beskrevne prøvning
 6.1.2.
 eller, hvis sædet er monteret på den del af køretøjets konstruktion, der afprøves, de i tillæg 1 foreskrevne prøvninger. Sædet behøver ikke være godkendt, forudsat det opfylder forskrifterne i punkt 3.2.1 i ovennævnte tillæg.
 6.2.
 Det kan godtages, at der opstår permanent deformation, herunder brud, på en forankring eller det omgivende område, forudsat at den foreskrevne kraft har været opretholdt i hele den foreskrevne periode.
 6.3.
 Har køretøjet flere end én type forankringer, skal hver variant afprøves for at køretøjet kan godkendes.
 6.4.
 Der kan anvendes én prøvning til samtidig godkendelse af et sæde og et køretøj.
 6.5.
 Hvis der er tale om køretøjer i klasse M3, anses sædeforankringer for at være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.1 og 6.2, hvis de tilsvarende siddepladsers sikkerhedsseleforankringer er fastgjort direkte på de sæder, der skal monteres, og hvis disse sikkerhedsseleforankringer er i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 14, om nødvendigt med den undtagelse, der er omhandlet i punkt 7.4.
 7. FORSKRIFTER FOR MONTERING AF SÆDER I EN KØRETØJSTYPE
 7.1.
 Alle monterede fremadvendte sæder skal være godkendt efter kravene i dette regulativs punkt 5 og skal opfylde følgende krav:
 7.1.1.
 sædets referencehøjde skal være mindst 1 m, og
 7.1.2.
 H-punktet af det umiddelbart bagvedliggende sæde skal være mindre end 72 mm højere end H-punktet af det pågældende sæde, eller hvis det bagvedliggende sæde har et H-punkt, der er mere end 72 mm højere, skal det pågældende sæde afprøves og godkendes til montering i denne position.
 7.2.
 Ved godkendelse efter tillæg 1 anvendes prøvning 1 og 2 med følgende undtagelser:
 7.2.1.
 prøvning 1 finder ikke anvendelse, når en passager uden sele ikke kan støde mod sædets bagside (altså når intet fremadvendt sæde befinder sig direkte bag det afprøvede).
 7.2.2.
 prøvning 2 finder ikke anvendelse
 7.2.2.1.
 hvis en passager med sele ikke kan støde mod sædets bagside, eller
 7.2.2.2.
 hvis det bagvedliggende sæde er monteret med 3-punktssele med forankringer, der er fuldstændig i overensstemmelse med regulativ nr. 14 (uden brug af undtagelsesbestemmelsen), eller
 7.2.2.3.
 hvis sædet opfylder forskrifterne i tillæg 6 til dette regulativ.
 7.3.
 Finder godkendelse sted efter tillæg 5 og 6, finder alle prøvninger anvendelse med følgende undtagelser:
 7.3.1.
 Prøvningen i tillæg 5 finder ikke anvendelse, når en passager uden sele ikke kan støde mod sædets bagside (altså når intet fremadvendt sæde befinder sig direkte bag det afprøvede).
 7.3.2.
 Prøvningen i tillæg 6 finder ikke anvendelse:
 7.3.2.1.
 hvis en passager med sele ikke kan støde mod sædets bagside, eller
 7.3.2.2.
 hvis det bagvedliggende sæde er monteret med 3-punktssele med forankringer, der er fuldstændig i overensstemmelse med regulativ nr. 14 (uden


text:
brug af undtagelsesbestemmelsen).
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Produktionsprocedurerne skal være i overensstemmelse med kravene i overenskomsten, tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), samt med følgende krav:
 8.1.
 Sæder og/eller køretøjer, der godkendes efter dette regulativ, skal fremstilles sådeles, at de er i overensstemmelse med den godkendte type ved at opfylde forskrifterne i punkt 5, 6 og 7 ovenfor.
 8.2.
 Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 8.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen. I dette tilfælde betyder passende kontrol, at produktets mål samt tilstedeværelsen af procedurer til effektiv kvalitetskontrol af produkterne kontrolleres.
 8.3.
 Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg, og kan på prøveeksemplarer udføre enhver prøvning, som anses for nødvendig, blandt de prøvninger, der udføres i forbindelse med godkendelsen. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang årligt.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 En godkendelse meddelt for en type sæde og /eller en køretøjstype i henhold til dette regulativ kan trækkes tilbage, hvis ovennævnte forskrifter ikke er opfyldt.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 og/eller bilag 2 til dette regulativ.
 10. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF SÆDETYPEN OG/ELLER KØRETØJSTYPEN
 10.1.
 Enhver ændring af sædetype og/eller køretøjstype skal meddeles den administrative myndighed, som har meddelt godkendelse for sædetypen og/eller køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:
 10.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at sædet og/eller køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller
 10.1.2.
 rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen.
 10.2.
 Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 4.4 ovenfor anførte procedure.
 10.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.
 11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af en godkendelse ophører fuldstændigt med at producere en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, der har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 12.2.
 Fra den 1. oktober 1999 for køretøjer i klasse M2 med en højeste masse på ikke over 3 500 kg, og fra den 60. dag efter ikrafttrædelsen af


text:
ændringsserie 01 til dette regulativ for køretøjer i klasse M3 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved ændringsserie 01, er opfyldt.
 12.3.
 Fra den 1. oktober 2001 for køretøjer i klasse M2 med en højeste masse på ikke over 3 500 kg, og fra den 1. oktober 1999 for køretøjer i klasse M3, kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, som ikke er meddelt i overensstemmelse med ændringsserie 01 til dette regulativ.
 13. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIG FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.
 (1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amendment 4.
 (2) De tekniske forskrifter for og detaljerede tegninger af Hybrid II og III, der svarer til de vigtigste mål for en 50-percentil mandlig borger i USA, samt specifikationerne for justering heraf er deponeret hos FN's generalsekretær og kan på anmodning konsulteres i sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa (ECE), Palais des Nations, Geneve, Schweiz.
 (3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien- Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 Tillæg 1
 Metode til prøvning af sæder i henhold til punkt 5 og/eller forankringer i henhold til punkt


text:
6.1.2
 1. Forskrifter
 1.1. Prøvningerne tjener til at fastlægge:
 1.1.1.
 at sædets bruger(e) bliver tilstrækkeligt sikkert fastholdt af de(t) foranstående sæde(r) og/eller ved brug af sikkerhedssele.
 1.1.1.1.
 Dette krav anses for opfyldt, hvis ingen del af dukkens torso og hoved som følge af den fremadrettede bevægelse kommer foran det lodrette tværplan beliggende i en afstand af 1,6 m fra ekstrasædets R-punkt.
 1.1.2.
 at sædets bruger(e) ikke bliver alvorligt kvæstet.
 1.1.2.1.
 Dette krav anses for opfyldt, hvis følgende grænser er overholdt for de biomekaniske belastningsindekser for den instrumenterede dukke, bestemt som angivet i tillæg 4, dvs.:
 1.1.2.1.1.
 belastningsindeks for hovedet (HAC) er mindre end 500
 1.1.2.1.2.
 belastningsindeks for brystkassen (ThAC) er mindre end 30 g bortset fra perioder med samlet varighed under 3 ms (g = 9,81 m/s2)
 1.1.2.1.3.
 belastningsindeks for lårbenet (FAC) er mindre end 10 kN og overstiger ikke 8 kN i perioder med samlet varighed over 20 ms.
 1.1.3.
 At sædet og sædebeslagene har den nødvendige styrke.
 1.1.3.1.
 Dette krav anses for opfyldt, såfremt:
 1.1.3.1.1.
 ingen del af sædet, dets monteringsbeslag eller tilbehørsdele bliver revet fuldstændig løs under prøvningen
 1.1.3.1.2.
 sædet forbliver sikkert fastholdt — uanset at en eller flere af dets forankringer delvis rives løs — og alle låsesystemer forbliver låst i hele prøvningens varighed
 1.1.3.1.3.
 ingen del af sædets konstruktion eller dets tilbehør efter prøvningen har brud eller skarpe eller spidse kanter, der kan forårsage kvæstelser.
 1.2. Alle beslag, der udgør en del af sædets bagside eller tilbehør dertil, skal være således udformet, at det er usandsynligt, at de kan forvolde kvæstelser af en passager ved en kollision. Dette krav anses for opfyldt, hvis ingen dele, som kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, har mindre krumningsradius end 5 mm.
 1.2.1.
 Hvis nogen del af ovennævnte beslag og tilbehør er udført i materiale med mindre hårdhed end shore A 50 på stift underlag, gælder kravene i punkt 1.2 ovenfor alene det stive underlag.
 1.2.2.
 For ryglænets dele, såsom indstillingsanordninger for sæde og tilbehør, gælder kravene i punkt 1.2 ikke, hvis de i hvilestilling er beliggende under et vandret plan 400 mm over referenceplanet, uanset om sædets bruger kan komme i berøring med dem.
 2. Klargøring af sædet til prøvning
 2.1. Det sæde, der skal prøves, monteres:
 2.1.1.
 enten på en prøveplatform, der er repræsentativ for et køretøjs karrosseri
 2.1.2.
 eller på en stiv prøvebænk.
 2.2. Prøveplatformens eller -bænkens forankring til montering af de(t) afprøvede sæde(r) skal være identisk med eller have samme specifikationer som den, der anvendes i de(t) køretøj(er), hvor sædet agtes anvendt.
 2.3. Det afprøvede sæde skal være komplet med alt indtræk og tilbehør. Er sædet monteret med bord, skal dette være i sammenklappet tilstand.
 2.4. Kan sædets position reguleres i sideretningen, skal det være anbragt i den position, der svarer til størst mulig forskydning.
 2.5. Er sædets ryglæn indstilleligt, skal det være stillet således, at dukkens resulterende torsohældning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motordrevne køretøjer, er så tæt som muligt på den, der anbefales


text:
af fabrikanten, eller hvis denne ikke anbefaler nogen vinkel, så tæt som muligt på 25° bagud fra lodret.
 2.6. Har ryglænet højdeindstillelig nakkestøtte, skal denne være i sin laveste stilling.
 2.7. Sikkerhedsseler af en type godkendt i henhold til regulativ nr. 16 og fastgjort til forankringer monteret i henhold til regulativ nr. 14 (herunder, hvis relevant, undtagelsen i punkt 7.4 i nævnte regulativ) skal være monteret på både ekstrasædet og det sæde, der skal prøves.
 3. Dynamiske prøvninger
 3.1. Prøvning 1
 Prøveplatformen skal være monteret på en prøvevogn.
 3.2. Ekstrasæde
 Ekstrasædet kan være af samme type som det sæde, der afprøves, og skal være placeret parallelt med og direkte bagved det sæde, der afprøves. De to sæder skal være af samme højde og være indstillet ens, og afstanden mellem sæderne skal være 750 mm.
 3.2.1.
 Hvis der anvendes et ekstrasæde af en anden type, skal dette angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 3.3. Dukke
 3.3.1.
 Dukken placeres uden sele på ekstrasædet, således at dens symmetriplan falder sammen med symmetriplanet for den pågældende siddeplads.
 3.3.2.
 Dukkens hænder skal hvile på lårene, og albuerne skal være i berøring med ryglænet; benene skal være helt strakt og om muligt parallelle; hælene skal røre gulvet.
 3.3.3.
 Hver af de krævede dukker skal anbringes på et sæde ved hjælp af følgende fremgangsmåde:
 3.3.3.1.
 dukken anbringes på sædet så tæt som muligt på den ønskede position
 3.3.3.2.
 en stiv plade, 76 mm × 76 mm, anbringes så lavt som muligt på forsiden af dukkens torso
 3.3.3.3.
 den stive plade trykkes vandret ind mod dukkens torso med en kraft på mellem 25 og 35 daN:
 3.3.3.3.1.
 torsoen trækkes frem i skuldrene til lodret og føres derefter tilbage mod ryglænet; dette gøres to gange
 3.3.3.3.2.
 uden at torsoen bevæges, anbringes hovedet i en sådan stilling, at den platform, der bærer måleinstrumenterne inde i hovedet, er vandret, og således at hovedets symmetriplan (midtsagittalplan) er parallel med køretøjets
 3.3.3.4.
 den stive plade fjernes forsigtigt
 3.3.3.5.
 dukken føres fremad på sædet, og den ovenfor beskrevne anbringelsesprocedure gentages
 3.3.3.6.
 om nødvendigt korrigeres positionen af dukkens underekstremiteter
 3.3.3.7.
 de monterede måleinstrumenter må ikke på nogen måde påvirke dukkens bevægelse under kollisionen
 3.3.3.8.
 temperaturen af målesystemet skal være stabiliseret inden prøven og så vidt muligt holdes mellem 19 og 26 °C.
 3.4. Simulering af kollision
 3.4.1.
 Den samlede hastighedsændring i den prøvevogn, der bruges til simulering af kollisionen, skal være på mellem 30 og 32 km/h.
 3.4.2.
 Prøvevognens deceleration eller acceleration, hvis ansøgeren vælger sidstnævnte, under kollisionssimulationen skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i figur 1 nedenfor. Bortset fra et samlet tidsrum på mindre end 3 ms, skal det tidsmæssige forløb af prøvevognens deceleration eller acceleration være inden for grænsekurverne i figur 1.
 3.4.3.
 Derudover skal decelerationens eller accelerationens gennemsnitsværdi være mellem 6,5 og 8,5 g.
 3.5. Prøvning 2
 3.5.1.
 Prøvning 1 gentages med en dukke anbragt siddende i ekstrasædet; dukken skal være fastholdt af en sikkerhedssele, der er monteret


text:
og justeret efter fabrikantens anvisninger. Antallet af forankringspunkter for sikkerhedssele i forbindelse med prøvning 2 skal angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 3.5.2.
 Ekstrasædet skal enten være af samme type som det afprøvede eller af en type, som der skal gives nærmere oplysninger om i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 3.5.3.
 I tilfælde, hvor prøvning 2 udføres med dukken fastholdt af en 3-punktssele og belastningsindekset ikke overskrides, skal sædet godkendes og forskrifterne i regulativ nr. 14 til statiske prøvebelastninger og bevægelse af den øverste forankring under prøven skal anses for opfyldt.
 Figur 1
 Tillæg 2
 Metode til prøvning af forankringerne i et køretøj i henhold til punkt 6.1.1
 1. Prøvningsapparatur
 1.1.
 En stiv konstruktion, der er tilstrækkelig repræsentativ for sædet, som agtes anvendt i køretøjet, fastgøres ved hjælp af de af fabrikanten forelagte fastgøringsdele (bolte, skruer m.v.) til de dele af konstruktionen, der underkastes prøverne.
 1.2.
 Kan der på samme forankring monteres flere sædetyper, der er indbyrdes forskellige, hvad angår afstanden mellem benenes for- og bagende, skal prøven udføres med den korteste benafstand. I typegodkendelsesattesten skal denne benafstand være angivet.
 2. Prøvningsforskrifter
 2.1.
 Der påføres en kraft F:
 2.1.1.
 i en højde af 750 mm over referenceplanet og på den lodrette linje, der indeholder det geometriske centrum af den polygon, hvis hjørner udgøres af de forskellige forankringspunkter, eller i givet fald af sædets yderste forankringer, gennem den stive konstruktion omhandlet i punkt 1.1 ovenfor
 2.1.2.
 i vandret plan og rettet mod køretøjets forende
 2.1.3.
 med kortest mulig tidsforsinkelse og med en varighed af mindst 0,2 s.
 2.2.
 Kraften F bestemmes enten
 2.2.1.
 ved hjælp af følgende formel: F = (5 000 ± 50) × i
 hvor:
 hvor F er indeholdt i N, og »i« repræsenterer antal siddepladser på det sæde, som de afprøvede forankringer søges godkendt til eller, hvis fabrikanten anmoder herom
 2.2.2.
 i overensstemmelse med de repræsentative belastninger, der er målt ved de dynamiske prøvninger beskrevet i tillæg 1 til dette regulativ.
 Tillæg 3
 MÅLINGER
 1. Til alle nødvendige målinger skal anvendes målesystemer, der er i overensstemmelse med den internationale standard ISO 6487:1987 med betegnelsen »Measurement techniques in impact tests: Instrumentation«.
 2. Dynamisk prøvning
 2.1. Målinger på prøvevognen
 Prøvevognens decelerations- og accelerationskarakteristik bestemmes ved hjælp af målesystemer med kanalfrekvensklasse 60 på grundlag af de decelerationer eller accelerationer, der er målt på prøvevognens stive stel.
 2.2. Målinger på dukkerne
 Måleanordningernes målinger registreres gennem uafhængige datakanaler med følgende kanalfrekvensklasse:
 2.2.1.
 Målinger i prøvedukkens hoved
 Den resulterende triaksiale acceleration, henført til tyngdepunktet (γr) (1) måles med en kanalfrekvensklasse på 600.
 2.2.2.
 Målinger i prøvedukkens brystkasse
 Den resulterende acceleration i tyngdepunktet måles med en kanalfrekvensklasse på 180.
 2.2.3.
 Målinger i dukkens lårben
 Den aksiale kompressionskraft måles med en kanalfrekvensklasse på 600.
 (1) Udtrykt i g (= 9,81 m/s2), idet skalaværdien beregnes af følgende formel:
 hvor:
 γl
 =
 størrelsen af den øjeblikkelige longitudinale acceleration
 γv
 =
 størrelsen


text:
af den øjeblikkelige vertikale acceleration
 γt
 =
 størrelsen af den øjeblikkelige transversale acceleration.
 Tillæg 4
 BESTEMMELSE AF ACCEPTKRITERIER
 1. Acceptkriterie for hovedet (HAC)
 1.1.
 Dette skadekriterium (HAC) beregnes på grundlag af den resulterende triaksiale acceleration, målt som angivet i tillæg 3, punkt 2.2.1, ved følgende udtryk:
 hvor t1 og t2 er vilkårlige tidspunkter under prøven, for hvilke størrelsen af HAC er maksimal i intervallet t1, t2. Som enhed for t1 og t2 anvendes sekunder.
 2. Belastningsindeks for brystkassen (ThAC)
 2.1.
 Dette belastningsindeks bestemmes af den absolutte værdi af den resulterende acceleration, udtrykt i g og målt som angivet i tillæg 3, punkt 2.2.2, samt af accelerationsperioden, udtrykt i ms.
 3. Belastningsindeks for lårbenet (FAC)
 Dette belastningsindeks bestemmes af kompressionsbelastningen (i kN), som aksialt påføres hver af dukkens lårbensknogler, målt som angivet i tillæg 3, punkt 2.2.3, samt af kompressionsbelastningens varighed (i ms).
 Tillæg 5
 STATISKE PRØVNINGSFORSKRIFTER OG STATISK PROCEDURE
 1. Forskrifter
 1.1. Kravene til prøvning af sæder, prøvet efter dette tillæg, tager sigte på at fastslå:
 1.1.1.
 at sædets brugere bliver korrekt tilbageholdt af de foranstående sæder
 1.1.2.
 at sædets brugere ikke bliver alvorligt kvæstet, og
 1.1.3.
 at sædet og sædebeslagene har den nødvendige styrke.
 1.2. Kravene i punkt 1.1.1 ovenfor anses for opfyldt, hvis den maksimale forskydning af angrebspunktet for hvert af de i punkt 2.2.1 foreskrevne kræfter ikke overstiger 400 mm, målt i det vandrette plan og i det langsgående midterplan for den pågældende siddeplads.
 1.3. Kravene i punkt 1.1.2 ovenfor anses for opfyldt, hvis følgende specifikationer er overholdt:
 1.3.1.
 Den maksimale forskydning af angrebspunktet for hver af de i punkt 2.2.1 foreskrevne kræfter, målt som beskrevet i punkt 1.2, ikke er under 100 mm.
 1.3.2.
 Den maksimale forskydning af angrebspunktet for hver af de i punkt 2.2.1 foreskrevne kræfter, målt som beskrevet i punkt 1.2, ikke er under 50 mm.
 1.3.3.
 Alle beslag, der udgør en del af sædets bagside eller tilbehør dertil, skal være således udformet, at det er usandsynligt, at de kan forvolde kvæstelser af en passager ved en kollision. Dette krav anses for opfyldt, hvis ingen dele, som kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, har mindre krumningsradius end 5 mm.
 1.3.4.
 Hvis nogen del af ovennævnte beslag og tilbehør er udført i materiale med mindre hårdhed end shore A 50 på stift underlag, gælder kravene i punkt 1.3.3 ovenfor alene det stive underlag.
 1.3.5.
 For ryglænets dele, såsom justeranordninger for sæde og tilbehør, gælder kravene i punkt 1.3.3 ikke, hvis de i hvilestilling er beliggende under et vandret plan 400 mm over referenceplanet, uanset om sædets bruger kan komme i berøring med dem.
 1.4. Forskrifterne i punkt 1.1.3 anses for opfyldt hvis:
 1.4.1.
 ingen del af sædet, dets monteringsbeslag eller tilbehørsdele bliver revet fuldstændig løs under prøvningen
 1.4.2.
 sædet forbliver sikkert fastholdt — uanset at en eller flere af dets forankringer delvis rives løs — og alle låsesystemer forbliver låst i hele prøvningens varighed
 1.4.3.
 ingen del af sædets konstruktion eller dets tilbehør efter prøvningen har brud eller skarpe eller spidse


text:
kanter, der kan forårsage kvæstelser.
 2. Statisk prøvning
 2.1. Prøvningsapparatur
 2.1.1.
 Dette består af cylindriske flader med en krumningsradius på 82 ± 3 mm og en bredde:
 2.1.1.1.
 mindst lig bredden af ryglænet af hver siddeplads, der afprøves med den øvre skabelon
 2.1.1.2.
 lig 320 – 0/+ 10 mm for nedre skabelon som vist i dette tillægs figur 1.
 2.1.2.
 Den overflade, som ligger an mod sædets dele, skal være udført i materiale med Shore A hårdhed ikke under 80.
 2.1.3.
 Hver cylindrisk overflade skal være forsynet med mindst én krafttransducer, der er i stand til at måle de kræfter, der påføres i den i punkt 2.2.1.1 fastlagte retning.
 2.2. Prøvningsforskrifter
 2.2.1.
 En prøvningskraft svarende til
 N påføres på sædets bageste del svarende til hver af sædets siddepladser ved hjælp af en anordning i overensstemmelse med punkt 2.1 ovenfor.
 2.2.1.1.
 Kraftens angrebsretning skal være i det lodrette midterplan af den pågældende siddeplads; den skal være vandret og være rettet bagfra mod sædets forside.
 2.2.1.2.
 Kraftens angrebspunkt skal være beliggende i en højde H1 mellem 0,70 og 0,80 m over referenceplanet. Den nøjagtige højde fastlægges af fabrikanten.
 2.2.2.
 En prøvningskraft svarende til
 N påføres samtidigt på sædets bageste del ud for hver af sædets siddepladser i samme lodrette plan og i samme retning i en højde, H2, 0,45 og 0,55 m over referenceplanet, ved hjælp af en anordning svarende til punkt 2.1 ovenfor. Den nøjagtige højde fastlægges af fabrikanten.
 2.2.3.
 Prøveskabelonen holdes så vidt muligt i berøring med sædets bagsæde under påføring af de i punkt 2.2.1 og 2.2.2 ovenfor angivne kræfter. De skal kunne dreje i det vandrette plan.
 2.2.4.
 Når et sæde omfatter flere end én siddeplads, skal kræfterne svarende til hver siddeplads påføres samtidig, og der skal være lige så mange øvre og nedre skabeloner, som der er siddepladser.
 2.2.5.
 Udgangsstillingen af hver skabelon for hver siddeplads bestemmes ved, at prøveanordningerne trykkes mod sædet med en kraft på mindst 20 N.
 2.2.6.
 De i punkt 2.2.1 og 2.2.2 angivne kræfter påføres så hurtigt som muligt og skal alle, uanset deformationen, holdes på den foreskrevne størrelse i mindst 0,2 sekund.
 2.2.7.
 Er prøven udført med en eller flere, men ikke alle kræfter større end det i punkt 2.2.1 og 2.2.2 angivne, og sædet opfylder kravene, anses prøvningen for bestået.
 Figur 1
 Statisk afprøvningsudstyr
 Tillæg 6
 Energioptagende egenskaber af ryglænets bagside
 1.
 På fabrikantens anmodning skal de dele af ryglænets bagside, der er beliggende i det i dette regulativs punkt 2.21 angivne referenceområde, afprøves efter forskrifterne for energioptagelse i bilag 4 til regulativ nr. 21. I så fald skal alt ekstraudstyr prøves i alle brugsstillinger, undtagen borde, der prøves i bortklappet stilling.
 2.
 Denne prøvning skal angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. Der skal vedlægges en tegning, der viser det område af ryglænet, der er afprøvet ved energioptagelsesprøvningen.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 ×


text:
297 mm))
 BILAG 3
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKERNE
 1. Udformning af godkendelsesmærke for et sæde
 2. Udformning af godkendelsesmærke for en køretøjstype
 BILAG 4
 Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepositioner i motorkøretøjer
 1. FORMÅL
 Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (1).
 2. DEFINITIONER
 I dette bilag forstås ved:
 2.1. »Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:
 2.2. »Tredimensional H-punktmaskine«: (3-D H-maskine): anordning til bestemmelse af H-punkter og faktiske torsovinkler. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.
 2.3. »H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtepunkterne for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. Punktet »H« svarer teoretisk til punktet »R« (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres.
 2.4. »R-punktet« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 2.5. »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.
 2.6. »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor).
 2.7. »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant.
 2.8. »Den siddendes midterplan« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; den repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med den siddendes midterplan. For andre sæder angives den siddendes midterplan af fabrikanten.
 2.9. »Tredimensionalt referencesystem«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.
 2.10. »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten.
 2.11. »Målestilling for køretøj«: køretøjets position som defineret ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.
 3. FORSKRIFTER
 3.1. Datapræsentation
 For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelsen med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:
 3.1.1.
 koordinaterne for R-punktet i forhold til det tredimensionale referencesystem
 3.1.2.
 den konstruktivt bestemte torsovinkel
 3.1.3.
 alle angivelser, som er nødvendige til at indstille sædet (hvis det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition.
 3.2. Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer
 3.2.1. H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde,


text:
sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.
 3.2.2. For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5° fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.
 3.2.3. Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til påvisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.
 3.2.4. Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.
 3.2.5. Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysninger om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.
 4. FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG KROPPENS FAKTISKE TORSOVINKEL
 4.1. Køretøjets konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 °C for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, anbringes en 70 til 80 kg tung person eller anordning på sædet to gange ét minut for at komprimere sædehynde og ryglæn. Fabrikanten kan anmode om, at alle sædesæt skal være uden belastning i en mindsteperiode på 30 minutter forud for montering af 3-D H-maskinen.
 4.2. Køretøjet anbringes i den målestilling, der defineres i punkt 2.11 ovenfor.
 4.3. Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition eller siddestilling, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Findes der andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Ophængte sæder fastgøres i den lodrette stilling, der svarer til en normal kørselsposition i henhold til fabrikantens anvisninger.
 4.4. Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber.
 Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme hovedegenskaber (2) som gulvet i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.
 4.5. 3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at den siddendes midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På fabrikantens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for


text:
C/LO, hvis 3-D H-maskinen er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau.
 4.6. Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem H-punktets sigtepunkter skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets midterplan i længderetningen.
 4.7. 3-D H-anordningens fod- og benposition indstilles som følger:
 4.7.1. Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager
 4.7.1.1.
 De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem H-punktets sigtepunkter skal fortsat være vinkelret på sædets midterplan i længderetningen.
 4.7.1.2.
 Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes.
 4.7.2. Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde
 For bagsæder og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af gulvet, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.
 4.7.3. Andre omhandlede siddepladser:
 Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.
 4.8. Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.
 4.9. Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen genindstilles i sædet ved hjælp af en af følgende metoder:
 4.9.1.
 Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes denne procedure: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.
 4.9.2.
 Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes denne procedure: 3-D H maskinen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).
 4.10. Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter bevæges bagstykket forsigtigt tilbage mod ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide frem.
 4.11. Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen skal holdes i vater.
 4.12. Rygskålen vippes frem, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel


text:
på 10° (5° på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.
 Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket skal derfor fastholdes ved at anvende en passende sideværts belastning under vippebevægelserne. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.
 3-D H-maskinens fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Ændrer fødderne stilling, skal man indtil videre lade dem forblive i denne stilling.
 Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:
 Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet dertil.
 Kontrollér, at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.
 4.13. Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:
 a)
 rygskålen føres tilbage til ryglænet
 b)
 der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må omhyggeligt sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12.
 4.14. Foretag alle målinger:
 4.14.1.
 H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 4.14.2.
 Den faktiske torso-vinkel aflæses ved 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen i den stilling, der er længst bagud.
 4.15. Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.
 4.16. Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:
 4.16.1.
 for forreste sæderække: førersædet
 4.16.2.
 for bagsæderække(r): en yderplads.
 (1) Hvis »H-punktet« for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punkt maskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne »R-punkt« efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.
 (2) Hældning,