text: og i de enkelte fag med det formaal at naa et opstillet maal eller i faellesskab paatage sig en given videnskabelig opgave inden for rammerne af et teknisk-videnskabeligt samarbejdsnet. Planen vil endvidere blive suppleret med sektorbestemte stimulerende foranstaltninger: forskningsstipendier, forskningstilskud og stoette, der finansieres som led i Faellesskabets forskellige forsknings- og udviklingsprogrammer efter aftale med vedkommende forvaltnings- og koordineringsudvalg (CGC). 3.Foranstaltningerne til stimulering af udveksling og samarbejde omfatter samtlige omraader inden for de eksakte videnskaber og naturvidenskaberne, f.eks.: - matematik - fysik - kemi - biologi - geovidenskaber og oceanografi - videnskabelige instrumenter - ingenioervidenskaber. 4.Inden for disse interventionsomraader vil valget af multinationale projekter med henblik paa faellesskabsstoette foerst og fremmest finde sted paa grundlag af deres kvalitet, tvaerfaglige indhold og nyhedsvaerdi samt deres betydning for nedbrydningen af skrankerne mellem de forskellige former for forskning og udvikling i alle dele af Faellesskabet. I tilfaelde, hvor den tekniske og videnskabelige kvalitet ligger paa samme niveau, vil opmaerksomheden saerlig blive rettet mod projekter, som kan forventes at mindske forskellene i medlemsstaternes videnskabelige og tekniske udvikling og saaledes bidrage til oekonomisk og social samhoerighed i Det Europaeiske Faellesskab. 5.Kommissionen vaelger igangsaetningsaktionerne og de beroerte forskerhold med bistand fra Udvalget for Europaeisk Udvikling af Videnskab og Teknologi (CODEST) og paa basis af et ekspertvurderingssystem. Kommissionen drager omsorg for, at der er sammenhaeng mellem stimuleringsaktionerne og de planlagte F & U-aktiviteter. 6.Kommissionen gennemfoerer sideloebende en raekke hoeringer, rundspoerger og seminarer i samarbejde med de videnskabelige og tekniske kredse i Faellesskabet med henblik paa at analysere og vurdere de videnskabelige og tekniske behov og muligheder, for paa dette grundlag at fastsaette indholdet af stimuleringsplanen. Kommissionen handler i snaevert samarbejde med de nationale myndigheder for at sikre, at der er sammenhaeng mellem disse aktiviteter og landenes egen forskningsstimulerende politik. 7.Kommissionen kan soege bistand hos eksterne eksperter med henblik paa vurdering af stoetteansoegningernes videnskabelige og/eller tekniske vaerdi, analyse af de videnskabelige og tekniske behov og muligheder samt evaluering af de finansierede projekter eller af stimuleringsaktiviteten som saadan. BILAG B FINANSIERING Artikel 1 Det anslaas, at der til stimuleringsplanens gennemfoerelse er behov for et beloeb paa 167 000 000 ECU. Artikel 2 Sveriges finansielle bidrag til stimuleringsplanens gennemfoerelse anslaas til 4 514 100 ECU. Artikel 3 Forfaldsplanen for de anslaaede forpligtelser og for Sveriges finansielle bidrag er anfoert nedenfor. Forfaldsplan for de anslaaede forpligtelser til gennemfoerelse af stimuleringsplanen (forpligtelsesbevillinger) og for Sveriges bidrag (ECU) AAr Forpligtelser til ledelse og administrativ drift kontrakter i alt Bidrag fra Sverige til ledelse og administrativ drift kontrakter i alt 1988 1989 1990 1991 1992 220 000 1 930 000 2 120 000 2 250 000 2 380 000 28 780 000 28 070 000 32 880 000 32 750 000 35 620 000 29 000 000 30 000 000 35 000 000 35 000 000 38 000 000 - 35 414 (1) 77 804 82 575 87 346 - 515 085 (2) 1 206 696 1 201 925 1 307 254 - 550 500 (3) 1 284 500 1 284 500 1 394


text: 600 I alt 8 900 000 158 100 000 167 000 000 283 140 4 230 960 4 514 100 (4) Bidrag for perioden 1. juli til 31. december 1989. BILAG C FINANSIERINGSREGLER Artikel 1 I disse bestemmelser fastlaegges de finansieringsregler, der henvises til i aftalens artikel 2. Artikel 2 Ved hvert aars begyndelse, eller naar en aendring af stimuleringsplanen medfoerer en stigning i det beloeb, som der anslaas at vaere behov for til planens gennemfoerelse, beder Kommissionen Sverige indbetale et beloeb, der svarer til landets aftalemaessige bidrag til omkostningerne. Dette bidrag udtrykkes baade i ecu og i svensk valuta, idet ecuens sammensaetning er som defineret i Raadets forordning (EOEF) nr. 3180/78 (1). Bidragets stoerrelse i svensk valuta beregnes efter kursen den dag, Kommissionen beder Sverige indbetale beloebet. Sverige betaler sit aftalemaessige bidrag til de aarlige omkostninger ved hvert aars begyndelse og senest tre maaneder efter indkaldelsen af beloebet. Forsinkes indbetalingen, betaler Sverige renter af det skyldige beloeb med en sats, der svarer til den hoejeste diskontosats, der gaelder i Faellesskabets medlemsstater paa forfaldsdagen. Satsen forhoejes med 0,25 procentpoint for hver maaneds forsinkelse. Den forhoejede sats anvendes for hele den periode, hvormed indbetalingen forsinkes. Men renten forfalder kun, hvis bidraget indbetales mere end tre maaneder efter, at Kommissionen har sendt opfordringen til at indbetale. Artikel 3 De beloeb, Sverige indbetaler, krediteres stimuleringsplanen som budgetindtaegter, der opfoeres under den relevante budgetpost i oversigten over indtaegter i De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. Artikel 4 Forvaltningen af bevillingerne er reguleret af den finansforordning, der gaelder for De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. Artikel 5 Efter samme regler, som gaelder for delegerede fra Faellesskabets medlemsstater, godtgoer Kommissionen rejse- og opholdsudgifter i anledning af deltagelse i CODEST-moeder for den svenske delegerede til dette udvalg. Artikel 6 Ved udgangen af hvert aar tilsendes Sverige til orientering en oversigt over stimuleringsplanens bevillinger. (1) EFT nr. L 379 af 30. 12. 1978, s. 1.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 Avis juridique important
 |
 21982A0618(02)
 Aftale i form af brevveksling om ændring af aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Østrig om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse
 EF-Tidende nr. L 019 af 27/01/1982 s. 0006 - 0008 den spanske specialudgave: Kapitel 02 bind 9 s. 0047 den portugisiske specialudgave: Kapitel 02 bind 9 s. 0047
 ***** Bruxelles, den . . . . . . Hr. . . . . . ., Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med foelgende ordlyd: »Den blandede Kommission EOEF-OEstrig »faellesskabsforsendelse« har ved henstilling nr. 1/81 af 16. juli 1981 foreslaaet visse aendringer af aftalen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken OEstrig om anvendelse af reglerne vedroerende faellesskabsforsendelse. De paataenkte aendringer er anfoert i bilaget. Jeg har den aere over for Dem at bekraefte, at Faellesskabet er indforstaaet med naevnte aendringer, og jeg vil foreslaa Dem, at de traeder i kraft den 1. januar 1983. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at republikken OEstrig er indforstaaet med aendringerne og den paataenkte dato for deres ikrafttraeden.«. Jeg har den aere over for Dem at bekraefte, at republikken OEstrig er indforstaaet med indholdet af Deres brev, og saaledes ogsaa hvad angaar den foreslaaede dato for disse aendringers ikrafttraeden. Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. For republikken OEstrigs regering BILAG AEndringer i aftalen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken OEstrig om anvendelse af reglerne vedroerende faellesskabsforsendelse A. Artikel 2, stk. 2, andet afsnit, affattes saaledes: »I disse bestemmelser er enhver henvisning til Faellesskabet eller medlemsstaterne ligeledes gyldig for OEstrig. For saa vidt angaar artikel 1 og 7 i forordningen om faellesskabsforsendelse (tillaeg I) samt artikel 41, stk. 1, og artikel 50, litra h, stk. 1, i forordningen om gennemfoerelsesbestemmelser vedroerende faellesskabsforsendelse og regler om forenkling af denne (tillaeg II) henviser udtrykket »Faellesskabet« dog udelukkende til Det europaeiske oekonomiske Faellesskab«. B. Artikel 4, stk. 2, affattes saaledes: »2. Saafremt der er mistanke om uregelmaessigheder eller overtraedelse i forbindelse med varer, der indfoeres til en af de kontraherende parter fra den anden kontraherende part eller efter transit gennem eller toldoplag paa sidstnaevntes omraade, giver den oestrigske toldadministration og toldadministrationerne i medlemsstaterne efter anmodning hinanden alle oplysninger om: a) transportvilkaarene for disse varer: - naar de er ankommet til den kontraherende part, til hvilken anmodningen er rettet, paa grundlag af et T1-, T2- eller T2L-dokument, uanset videreforsendelsesmaaden, eller - naar de er videresendt fra denne kontraherende part paa grundlag af et T1-, T2- eller T2L-dokument, uanset indfoerelsesmaaden; b) disse varers oplaegning paa toldoplag, naar de er ankommet til den kontraherende part, til hvilken anmodningen er rettet, paa grundlag af et T2- eller T2L-dokument, eller naar de er videresendt fra denne kontraherende part paa grundlag af et T2- eller et T2L-dokument«. C. I I artikel 6, stk. 3, indsaettes som andet, tredje og fjerde afsnit: »Saafremt det i ekstraordinaere tilfaelde viser sig noedvendigt at frembyde varerne paa


text: et andet toldsted end det, der er naevnt i T1- eller T2-dokumentet, i den hensigt at afslutte transporten der, og saafremt disse to toldsteder hoerer under forskellige kontraherende parter, kan toldmyndighederne paa det toldsted, hvor varerne frembydes, give tilladelse til aendring af bestemmelsestoldsted, medmindre dokumentet vedroerende faellesskabsforsendelse baerer en af foelgende angivelser: - »Sortie de la Communauté soumise à des restrictions« »Udfoersel fra Faellesskabet undergivet restriktioner« »Ausgang aus der Gemeinschaft Beschraenkungen unterworfen« »Export from the Community subject to restrictions« »Uscita dalla Comunità assoggettata a restrizioni« »Verlaten van de Gemeenschap aan beperkingen onderworpen« »Éxodos apó tin Koinótita ypokeiméni se periorismoýs« - »Sortie de la Communauté soumise à imposition« »Udfoersel fra Faellesskabet undergivet afgiftsbetaling« »Ausgang aus der Gemeinschaft Abgabenerhebung unterworfen« »Export from the Community subject to duty« »Uscita dalla Comunità assoggettata a tassazione« »Verlaten van de Gemeenschap aan belastingheffing onderworpen« »Éxodos apó tin Koinótita ypokeiméni se epivárynsi« Det nye bestemmelsestoldsted skal i rubrikken »Bestemmelsestoldstedets kontrol« paa retureksemplaret af T1- eller T2-dokumentet ud over de saedvanlige angivelser, det paahviler bestemmelsestoldstedet at anfoere, paafoere en af foelgende angivelser: »Différences: marchandises présentées au bureau . . . (nom et pays)« »Forskelle: det toldsted, hvor varerne blev frembudt . . . (navn og land)« »Unstimmigkeiten: Zollstelle der Gestellung . . . (Name und Land)« »Differences: office where goods were presented . . . (name and country)« »Differenze: ufficio al quale sono state presentate le merci . . . (nome e paese)« »Verschillen: Kantoor waar de goederen zijn aangebracht . . . . (naam en land)« »Diaforés: Emporévmata paroysiasthénta sto teloneío . . . (ónoma kai chóra)«. Afgangstoldstedet faerdigbehandler kun T1- eller T2-dokumentet, hvis alle forpligtelserne som foelge af aendringen af bestemmelsestoldstedet er opfyldt. Det underretter i givet fald kautionisten om den manglende faerdigbehandling«. D. Artikel 10 ophaeves. E. Artikel 12, stk. 4, ophaeves. F. I saavel aftalen som i tillaeggene aendres udtrykket »europaeisk regningsenhed (ERE) «til »ECU«.


text:
Nr. L 349/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23 . 12. 80
 AFTALE
 i form af en brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
 Den portugisiske Republik om ydelse af støtte til Portugal forud for tiltrædelsen
 Brev nr. 1
 Hr ,
 Det europæiske økonomiske Fællesskab besluttede den 7. oktober 1980 at imødekomme
 den anmodning, som Den portugsiske Republik med henblik på Portugals tiltrædelse af
 De europæiske Fællesskaber har fremsat om ydelse af en finansiel støtte til gennemførelse
 af foranstaltninger af fælles interesse, der skal forberede og lette en harmonisk integration
 af den portugisiske økonomi i Fællesskabets økonomi.
 Under forhandlingerne i Bruxelles den 17. november 1980 gav Fællesskabets og Den
 portugisiske Republiks delegationer deres tilslutning til de nærmere bestemmelser og be
 tingelser for ydelsen af denne støtte, og disse er anført i bilag I og II til denne skrivelse.
 Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil anerkende modtagelsen af denne skri
 velse og bilagene dertil samt bekræfte, at Deres regering er indforstået med indholdet
 heraf.
 Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 På vegne af
 Rådet for De europæiske Fællesskaber
 ---pagebreak--- 23. 12. 80 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 349/3
 BILAG I
 Artikel 1 ske og finansielle forhold ved de projekter, for hvilke
 lånene er bestemt, samt under hensyn til de vilkår, der
 Fællesskabet deltager undtagelsesvis og på de i det føl gælder på de kapitalmarkeder, hvor Banken fremskaf
 fer sine midler. Rentesatsen beregnes efter den af Ban
 gende anførte betingelser i finansieringen af konkrete ken anvendte praksis på tidspunktet for underskrivel
 foranstaltninger, som den portugisiske regering iværk sen af hver enkelt lånekontrakt.
 sætter med henblik på at fremme en harmonisk inte
 gration af den portugisiske økonomi i Fællesskabet ef
 ter Portugals tiltrædelse af De europæiske Fællesska Der vil dog som omtalt i artikel 2, stk. 2, blive ydet en
 ber. rentegodtgørelse på 3 % p.a. i forbindelse med lån til
 finansiering af investeringsprojekter vedrørende små
 og mellemstore virksomheder, infrastrukturer, herun
 der energisektoren, eller til udvikling af landbrug og
 Artikel 2 fiskeri. Denne fastlæggelse af sektorer kan ændres ved
 fælles overenskomst mellem Fællesskabet og Portugal.
 1. Til de i artikel 1 omhandlede formål kan der i
 perioden fra den 1 . januar 1981 til den dato, hvor trak 4. Lånene kan ydes gennem staten eller gennem
 taten om Portugals tiltrædelse træder i kraft, indgås for egnede portugisiske organer, med forpligtelse for disse
 pligtelser for et samlet beløb på 275 mio europæiske til at genudlåne midlerne til de berettigede på betin
 regningsenheder (ERE), heraf indtil : gelser, der med Bankens samtykke er fastsat på grund
 lag af de særlige økonomiske og finansielle forhold for
 a) 150 mio ERE i form af lån i Den europæiske Inve de projekter, hvortil lånene er bestemt.
 steringsbank, i det følgende benævnt »Banken«, der
 ydes af dennes egne midler,
 Artikel 4
 b) 125 mio ERE i form af gavebistand.
 Der kan ikke indgås nye finansielle fopligtelser på Det i artikel 2, stk. 1 , litra b), nævnte beløb anvendes
 grundlag af disse beløb efter


text:
datoen for tiltrædelsen. på følgende måde :
 r
 a) 25 mio ERE til finansiering af de i artikel 2, stk. 2,
 2. Af de i stk. 1 , litra a), omhandlede lån er højst omhandlede rentegodtgørelser i forbindelse med
 125 mio ERE forbundet med rentegodtgørelser på lån, som Banken yder af sine egne midler,
 3 % p.a., dog således at Fællesskabets udgifter i forbin
 delse med finansieringen af disse rentegodtgørelser b) 100 mio ERE til finansiering eller deltagelse i fi
 ikke kan overstige 25 mio ERE. nansiering af samarbejdsprojekter eller -program
 mer og af aktioner vedrørende faglig bistand.
 Artikel 3
 Artikel 5
 1 . Det i artikel 2, stk. 1 , litra a), nævnte beløb an
 vendes til finansiering eller deltagelse i finansiering af Ved udvælgelsen af de i artikel 4, litra b), omhandlede
 investeringsprojekter, der, særlig med henblik på at samarbejdsprojekter og -programmer skal der lægges
 lette regionaludviklingen i Portugal, kan bidrage til en særlig vægt på projekter og programmer, der navnlig
 forøgelse af produktiviteten og en styrkelse af den por har til formål at fremme :
 tugisiske økonomi, og som navnlig kan fremme for
 bedring af landets industristruktur, modernisering af a) omstrukturering, modernisering og udvikling af
 dets landbrug og fiskeri, samt udvikling af infrastruktu små og mellemstore virksomheder,
 ren .
 b) forbedring af produktions- og afsætningsstrukturen
 inden inden for landbrug og fiskeri,
 2. Undersøgelsen af projekternes berettigelse samt
 ydelsen af lån sker i overensstemmelse med de i Ban c) tilvejebringelse af infrastrukturer, der kan fremme
 kens vedtægter fastsatte bestemmelser, betingelser og en regionalt set bedre afbalanceret udvikling,
 procedurer.
 d) gennemførelse af en landsdækkende sammenhæn
 3. Løbetiden for de lån, Banken yder af sine egne gende erhvervsuddannelsespolitik, der bygger på et
 midler, fastsættes på grundlag af de særlige økonomi net af uddannelsescentre.
 ---pagebreak--- Nr. L 349 /4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23 . 12. 80
 Artikel 6 Artikel 12
 Ved udvægelsen af de i artikel 4, litra b), omhandlede Ansvaret for gennemførelsen, forvaltningen og vedlige
 aktioner vedrørende faglig bistand skal der lægges sær holdelsen af de projekter, der finansieres i henhold til
 lig vægt på aktioner, der kan tjene som forberedelse af denne aftale, påhviler Portugal eller de andre i artikel
 eller supplement til de i stk. 3 og 5 nævnte projekter 10 nævnte støtteberettigede.
 og programmer, samt på mere specifikke aktioner, der
 tager sigte på at gøre det lettere for Portugal at over Fællesskabet sikrer sig, at anvendelsen af den finansi
 tage l'acquis communautaire. elle støtte, det har ydet, er i overensstemmelse med de
 vedtagne formål, og sker på de mest fordelagtige øko
 nomiske vilkår.
 Artikel 7
 Fællesskabets finansielle bidrag — i form af gavebi
 Artikel 13
 stand — til samarbejdsprojekter og -programmer kan
 ikke overstige 50 % af de hermed forbundne samlede
 omkostninger. Det kan dække indtil 100 % af omkost Deltagelse i udbudsprocedurer, aftaler og kontrakter,
 ningerne i forbindelse med aktioner vedrørende faglig der vil kunne finansieres, er åben på lige vilkår for alle
 bistand . fysiske og juridiske personer i Portugal og Fællesska
 bets medlemsstater.


text:
Artikel 8
 Artikel 14
 Fællesskabets støtte skal anvendes til dækning af de
 udgifter, der er nøvendige til gennemførelse af god På de aftaler og kontrakter, der indgås med henblik på
 kendte projekter, programmer (herunder udgifter til gennemførelsen af de projekter, programmer eller ak
 forarbejde, rådgivende ingeniør og faglig bistand) eller tioner, som finansieres i henhold til denne aftale, an
 aktioner. Støtten må ikke anvendes til dækning af ud vender Portugal en ordning for skatter og told, der er
 gifter til administration, vedligeholdelse eller drift. mindst lige så gunstig som den, der anvendes over for
 andre internationale organisationer.
 Artikel 9
 Artikel 15
 Fællesskabets deltagelse med henblik på gennemførel
 sen af investeringsprojekter samt samarbejdsprojekter
 eller -programmer kan med Portugals samtykke ske i Portugal træffer de nødvendige foranstaltninger, for at
 form af samfinansiering. renter og alle andre beløb, der tilkommer Banken i
 forbindelse med de i medfør af denne aftale ydede
 lån, fritages for enhver form for skat eller afgift af så
 Artikel 10 vel national som lokal art.
 Fællesskabets støtte kan ydes til den portugisiske stat
 eller, med dennes samtykke, til offentlige eller private Artikel 16
 virksomheder, der har deres hjemsted eller er etableret
 i Portugal, samt til enkeltpersoner i forbindelse med Når et lån bevilges en anden berettiget end den portu
 samarbejdsprojekter eller -programmer samt aktioner gisiske stat, kan Banken som betingelse for ydelsen af
 vedrørende faglig bistand. dette lån kræve, at den portugisiske stat stiller sikker
 hed .
 Artikel 11
 Artikel 17
 1 . Den portugisiske stat eller, med dennes sam
 tykke, de øvrige støtteberettigede, der nævnes i artikel
 10, forelægger Banken deres låneansøgninger og Kom Portugal forpligter sig til under hele løbetiden for lån,
 missionen for De europæiske Fællesskaber deres an der ydes i medfør af denne aftale, at stille den valuta,
 modninger om gavebistand. der er nødvendig til betaling af renter, provisioner og
 andre omkostninger samt til tilbagebetaling af hoved
 2. Fællesskabet undersøger, hvorvidt projekter, pro stolen, til rådighed for låntagere og sikkerhedsstillere.
 grammer eller aktioner med henblik på Portugals for
 beredelse af tiltrædelsen kan komme i betragtning
 Artikel 18
 under hensyn til begge parters gensidige interesser.
 3. Fællesskabet vurderer ansøgningerne om finansie De portugisiske myndigheder yder Fællesskabets, her
 ring i samarbejde med den portugisiske stat og de be under Bankens, repræsentanter enhver nødvendig
 rettigede og meddeler dem resultatet af ansøgnin hjælp og bistand med henblik på gennemførelsen af
 gerne . denne aftale .
 ---pagebreak--- 23 . 12. 80 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 349/5
 Artikel 19 Artikel 20
 Ydelsen af støtte kan gøres til genstand for undersøgel
 ser i Den blandede Komité, som er omhandlet i arti Denne aftale træder i kraft den første dag i den må
 kel 32 i overenskomsten mellem Det europæiske øko ned, der følger efter parternes gensidige notifikation
 nomiske Fællesskab og Den portugsiske Republik, om gennemførelsen af de procedurer, der er nødven
 undertegnet den 22. juli 1972. dige i så henseende.
 ---pagebreak--- Nr. L 349/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23 . 12. 80
 BILAG II
 Det europæiske økonomiske Fællesskabs erklæring vedrørende


text:
den i artikel 2 i
 bilag I omhandlede europæiske regningsenhed
 Den europæiske regningsenhed, der benyttes for at udtrykke de beløb, der er anført i arti
 kel 2 i bilag I, defineres ved summen af følgende beløb udtrykt i Det europæiske økono
 miske Fællesskabs medlemsstaters valutaer :
 Tyske mark 0,828
 Pund sterling 0,0885
 Franske francs 1,15
 Italienske lire 109
 Nederlandske gylden 0,286
 Belgiske francs 3,66
 Luxemburgske francs 0,14
 Danske kroner 0,217
 Irske pund 0,00759 .
 Den europæiske regningsenheds værdi i en given valuta er lig med summen af denne va
 lutas modværdier af de i første afsnit nævnte valutabeløb. Den fastsættes af Kommissio
 nen på grundlag af de kurser, der dagligt noteres på valutamarkederne.
 De daglige omregningskurser i de forskellige nationale valutaer er til rådighed hver dag ;
 de offenliggøres regelmæssigt i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
 \
 ---pagebreak--- 23. 12. 80 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 349/7
 Brev. nr. 2
 Hr. ...,
 Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse med to bilag af dags
 med følgemde ordlyd :
 »Det europæiske økonomiske Fællesskab besluttede den 7. oktober 1980 at imøde
 komme den anmodning som Den portugisiske Republik med henblik på Portugals til
 trædelse af De europæiske Fællesskaber har fremsat om ydelse af en finansiel støtte til
 gennemførelse af foranstaltninger af fælles interesse, der skal forberede og lette en har
 monisk integration af den portugisiske økonomi i Fællesskabets økonomi .
 Under forhandlingerne i Bruxelles den 17. november 1980 gav Fællesskabets og Den
 portugisiske Republiks delegationer deres tilslutning til de nærmere bestemmelser og
 betingelser for ydelsen af denne støtte og disse er anført i bilag I og II til denne skri
 velse.
 Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil anerkende modtagelsen af denne skri
 velse og bilagene dertil samt bekræfte at Deres regering er indforstået med indholdet
 heraf.«
 Jeg har den ære over for Dem at bekræfte at min regering er indforstået med indholdet af
 den pågældende skrivelse og bilagene dertil.
 Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 På vegne af
 Den portugisiske Republiks regering


text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0823
 2003/823/EF: Afgørelse nr. 1/2003 truffet af Associeringsrådet EU-Tunesien den 30. september 2003 om nedsættelse af underudvalg under associeringsudvalget
 EU-Tidende nr. L 311 af 27/11/2003 s. 0014 - 0023
 Afgørelse nr. 1/2003 truffet af Associeringsrådet EU-Tunesienden 30. september 2003om nedsættelse af underudvalg under associeringsudvalget(2003/823/EF)ASSOCIERINGSRÅDET EU-TUNESIEN HAR -under henvisning til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side, ogud fra følgende betragtninger:(1) Senest den 28. februar 2010 skal der være etableret et frihandelsområde mellem EU og Tunesien.(2) EU's forbindelser med de sydlige Middelhavslande bliver stadig mere teknisk komplekse i takt med gennemførelsen af Euro-Middelhavsaftalerne og Euro-Middelhavspartnerskabet.(3) Der er nedsat underudvalg under de øvrige associerede landes associeringsudvalg med henblik på at følge gennemførelsen af de punkter, der er prioriteret i partnerskabet, og den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne.(4) Der skal indarbejdes en miljødimension i de sektorspecifikke politikker med henblik på at sikre en bæredygtig udvikling.(5) Det er fastsat i aftalens artikel 84, at der kan nedsættes arbejdsgrupper eller organer, der er nødvendige til aftalens gennemførelse -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikelDe i bilag 1 opførte underudvalg nedsættes under Associeringsudvalget EU-Tunesien, og de i bilag 2 indeholdte forretningsordener for disse underudvalg vedtages.Underudvalgene arbejder under associeringsudvalget og aflægger rapport til dette efter hvert af deres møder. Underudvalgene kan ikke træffe beslutninger.Associeringsudvalget træffer alle andre nødvendige foranstaltninger for at sikre, at underudvalgene fungerer efter formålet, og underretter Associeringsrådet herom.Associeringsrådet kan beslutte at nedsætte andre underudvalg eller arbejdsgrupper og kan opløse eksisterende underudvalg eller arbejdsgrupper.Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Udfærdiget i Bruxelles, den 30. september 2003.På associeringsrådets vegneH. Ben YahiaBILAG 1ASSOCIERINGSAFTALEN MELLEM EU OG TUNESIENUNDERUDVALG UNDER ASSOCIERINGSUDVALGET1. Det indre marked2. Industri, handel og tjenesteydelser3. Transport, miljø og energi4. Forskning og innovation5. Landbrug og fiskeri6. Retlige og sikkerhedsmæssige anliggenderDisse underudvalg supplerer de udvalg, som allerede er direkte forudset i associeringsaftalen på områderne: Sociale og kulturelle anliggender, toldsamarbejde og økonomiske og monetære spørgsmål.Spørgsmål i forbindelse med demokratiets principper og menneskerettighederne, der indgår som vigtige elementer i associeringsaftalen, behandles med den fornødne opmærksomhed i de forskellige fora, som er etableret ved rammeaftalen. De kan også, hvis parterne beslutter dette, f.eks. som led i en udbygning af samarbejdet, behandles i et underudvalg under associeringsudvalget eller i en særlig gruppe.BILAG 2ForretningsordenUnderudvalg nr. 1 EU-TunesienDet indre marked1. Sammensætning og formandskabUnderudvalget består af repræsentanter for Fællesskabet og dets medlemsstater og repræsentanter for Tunesiens regering, og formandskabet varetages af parterne på skift.2. RolleUnderudvalget arbejder under associeringsudvalget og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget kan ikke træffe beslutninger. Det kan imidlertid fremsætte forslag til associeringsudvalget.3. ArbejdsområdeUnderudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen inden for nedenstående områder. Det vurderer bl.a., hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne, og gennemførelsen og anvendelsen heraf. Eventuelt behandles også samarbejdet inden for offentlig administration. Underudvalget undersøger alle problemer, der måtte opstå på de nedenfor anførte områder, og fremsætter forslag til eventuelle foranstaltninger:a) tekniske forskrifter, metrologi, akkreditering, standardisering, certificering, overensstemmelsesvurdering og markedstilsynb) konkurrence


text: og statsstøttec) intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsretd) offentlige indkøb.Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner som f.eks. statistik.Underudvalget kan på et og samme møde behandle spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.4. SekretariatEn tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en embedsmand fra Tunesiens regering fungerer sammen som faste sekretærer for underudvalget.Henvendelser vedrørende underudvalget skal fremsendes til underudvalgets sekretærer.5. MøderUnderudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når blot en af parterne fremsætter anmodning herom via den ansvarlige sekretær, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.I særlig hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes inden for en kortere frist, hvis parterne er enige herom. Anmodninger om mødeindkaldelser skal fremsættes skriftligt.Møder i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, som parterne er enige om.Møder indkaldes for hver parts vedkommende af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der er udpeget til at deltage i parternes delegationer.Hvis parterne er enige herom, kan underudvalget indbyde eksperter til møderne med henblik på at indhente specifikke oplysninger.6. Dagsorden for møderneAnmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til underudvalgets sekretærer.Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af underudvalgets sekretær til den anden part senest ti dage forud for mødet.Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, som sekretærerne senest femten dage inden mødet har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen. Mødedokumenterne skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. I særlige og/eller hastende tilfælde kan disse frister fremskyndes, hvis parterne er enige herom.Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.7. ReferatReferatet udarbejdes og godkendes af de to sekretærer efter mødet. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, samt underudvalgets forslag.8. OffentlighedMedmindre andet vedtages, er underudvalgets møder ikke offentlige.ForretningsordenUnderudvalg nr. 2 EU-TunesienIndustri, handel og tjenesteydelser1. Sammensætning og formandskabUnderudvalget består af repræsentanter for Fællesskabet og dets medlemsstater og repræsentanter for Tunesiens regering, og formandskabet varetages af parterne på skift.2. RolleUnderudvalget arbejder under associeringsudvalget og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget kan ikke træffe beslutninger. Det kan imidlertid fremsætte forslag til associeringsudvalget.3. ArbejdsområdeUnderudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen inden for nedenstående områder. Det vurderer bl.a., hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne, og gennemførelsen og anvendelsen heraf. Eventuelt behandles også samarbejdet inden for offentlig administration. Underudvalget undersøger alle problemer, der måtte opstå på de nedenfor anførte områder, og fremsætter forslag til eventuelle foranstaltninger:a) industrisamarbejde, og herunder også det administrative, forskriftsmæssige og finansielle grundlag for investering og udvikling af små og mellemstore virksomheder, modernisering af industrien og innovationspolitikkenb) handelsspørgsmålc) tjenesteydelser, herunder finansielle tjenesteydelser (bank- og forsikringsvæsen, investeringer) og postvæsend) turismee) etableringsretf) databeskyttelse.Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner som f.eks. statistik.Underudvalget kan på et og samme møde behandle spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.4. SekretariatEn tjenestemand fra Europa-Kommissionen


text: og en embedsmand fra Tunesiens regering fungerer sammen som faste sekretærer for underudvalget.Henvendelser vedrørende underudvalget fremsendes til underudvalgets sekretærer.5. MøderUnderudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når blot en af parterne fremsætter anmodning herom via den ansvarlige sekretær, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.I særlig hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes inden for en kortere frist, hvis de to parter er enige herom. Anmodninger om mødeindkaldelser skal fremsættes skriftligt.Møder i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, som parterne er enige om.Møder indkaldes for hver parts vedkommende af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der er udpeget til at deltage i parternes delegationer.Hvis parterne er enige herom, kan underudvalget indbyde eksperter til møderne med henblik på at indhente specifikke oplysninger.6. Dagsorden for møderneAnmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til underudvalgets sekretærer.Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af underudvalgets sekretær til den anden part senest ti dage forud for mødet.Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, som sekretærerne senest femten dage inden mødet har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen. Mødedokumenterne skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. I særlige og/eller hastende tilfælde kan disse frister fremskyndes, hvis parterne er enige herom.Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.7. ReferatReferatet udarbejdes og godkendes af de to sekretærer efter mødet. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, samt underudvalgets forslag.8. OffentlighedMedmindre andet vedtages, er underudvalgets møder ikke offentlige.ForretningsordenUnderudvalg nr. 3 EU-TunesienTransport, miljø og energi1. Sammensætning og formandskabUnderudvalget består af repræsentanter for Fællesskabet og dets medlemsstater og repræsentanter for Tunesiens regering, og formandskabet varetages af parterne på skift.2. RolleUnderudvalget arbejder under associeringsudvalget og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget kan ikke træffe beslutninger. Det kan imidlertid fremsætte forslag til associeringsudvalget.3. ArbejdsområdeUnderudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen inden for nedenstående områder. Det vurderer bl.a., hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne, og gennemførelsen og anvendelsen heraf og med hensyn til at integrere miljøpolitikken i alle de områder, som associeringsaftalen dækker. Med henblik på dette etablerer det regelmæssige arbejdsrelationer med de øvrige underudvalg. Eventuelt behandles også samarbejdet inden for offentlig administration. Underudvalget undersøger alle problemer, der måtte opstå på de nedenfor anførte områder, og fremsætter forslag til eventuelle foranstaltninger:a) transport: i første række modernisering og udvikling af infrastrukturer (navnlig sammenkobling af transportnet), markedsliberalisering, sø- og luftfartssikkerhed, kontrol og forvaltning af havne og lufthavne, forbedring af multimodalsystemet, og udbygning af det regionale samarbejdeb) miljø: i første række styrkelse af kapaciteten til at beskytte miljøet på de prioriterede områder, der er omhandlet i det prioriterede handlingsprogram på miljøområdet på kort og mellemlang sigt (SMAP), og integrering af miljødimensionen i de prioriterede sektorer i Euro-Middelhavspartnerskabet med henblik på at sikre en bæredygtig udviklingc) energi: i første række modernisering og udvikling af infrastrukturer


text: (navnlig sammenkobling af transportnet), markedsliberalisering, integrering af det maghrebinske elektricitetsmarked, reform/oprettelse af tilsynsmyndigheder, sikkerhed inden for energiinfrastrukturer, styring af efterspørgslen, fremme af vedvarende energikilder, forskning og samarbejde inden for dataudveksling.Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner som f.eks. statistik.Underudvalget kan på et og samme møde behandle spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.4. SekretariatEn tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en embedsmand fra Tunesiens regering fungerer sammen som faste sekretærer for underudvalget.Henvendelser vedrørende underudvalget fremsendes til underudvalgets sekretærer.5. MøderUnderudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når blot en af parterne fremsætter anmodning herom via den ansvarlige sekretær, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.I særlig hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes inden for en kortere frist, hvis de to parter er enige herom. Anmodninger om mødeindkaldelser skal fremsættes skriftligt.Møder i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, som parterne er enige om.Møder indkaldes for hver parts vedkommende af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.Hvis parterne er enige herom, kan underudvalget indbyde eksperter til mødet med henblik på at indhente specifikke oplysninger.6. Dagsorden for møderneAnmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til underudvalgets sekretærer.Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af underudvalgets sekretær til den anden part senest ti dage forud for mødet.Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, som sekretærerne senest femten dage inden mødet har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen. Mødedokumenterne skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. I særlige og/eller hastende tilfælde kan disse frister fremskyndes, hvis parterne er enige herom.Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.7. ReferatReferatet udarbejdes og godkendes af de to sekretærer efter mødet. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, samt underudvalgets forslag.8. OffentlighedMedmindre andet vedtages, er underudvalgets møder ikke offentlige.ForretningsordenUnderudvalg nr. 4 EU-TunesienForskning og innovation1. Sammensætning og formandskabUnderudvalget består af repræsentanter for Fællesskabet og dets medlemsstater og repræsentanter for Tunesiens regering, og formandskabet varetages af parterne på skift.2. RolleUnderudvalget arbejder under associeringsudvalget og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget kan ikke træffe beslutninger. Det kan imidlertid fremsætte forslag til associeringsudvalget.3. ArbejdsområdeUnderudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen inden for nedenstående områder. Det vurderer bl.a., hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne, og gennemførelsen og anvendelsen heraf. Eventuelt behandles også samarbejdet inden for offentlig administration. Underudvalget undersøger alle problemer, der måtte opstå på de nedenfor anførte områder, og fremsætter forslag til eventuelle foranstaltninger:a) udvikling af Tunesiens materielle og institutionelle kapacitet inden for videnskab og teknologi, og herunder sikring af, at Tunesiens industri og små og mellemstore virksomheder kan udnytte resultaterne af denne forskningb) innovation, udbredelse af viden og teknologisk overførselc) netværk og tjenester inden for elektronisk kommunikationd) informationsteknologie) erhvervsuddannelse, uddannelse og ungdomf) kulturelt samarbejde og audiovisuel politik.Denne liste er


text: ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner som f.eks. statistik.Underudvalget kan på et og samme møde behandle spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.4. SekretariatEn tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en embedsmand fra Tunesiens regering fungerer sammen som faste sekretærer for underudvalget.Henvendelser vedrørende underudvalget fremsendes til underudvalgets sekretærer.5. MøderUnderudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når blot en af parterne fremsætter anmodning herom via den ansvarlige sekretær, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.I særlig hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes inden for en kortere frist, hvis de to parter er enige herom. Anmodninger om mødeindkaldelser skal fremsættes skriftligt.Møder i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, som parterne er enige om.Møder indkaldes for hver parts vedkommende af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.Hvis parterne er enige herom, kan underudvalget indbyde eksperter til mødet med henblik på at indhente specifikke oplysninger.6. Dagsorden for møderneAnmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til underudvalgets sekretærer.Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af underudvalgets sekretær til den anden part senest ti dage forud for mødet.Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, som sekretærerne senest femten dage inden mødet har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen. Mødedokumenterne skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. I særlige og/eller hastende tilfælde kan disse frister fremskyndes, hvis parterne er enige herom.Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.7. ReferatReferatet udarbejdes og godkendes af de to sekretærer efter mødet. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, samt underudvalgets forslag.8. OffentlighedMedmindre andet vedtages, er underudvalgets møder ikke offentlige.ForretningsordenUnderudvalg nr. 5 EU-TunesienLandbrug og fiskeri1. Sammensætning og formandskabUnderudvalget består af repræsentanter for Fællesskabet og dets medlemsstater og repræsentanter for Tunesiens regering, og formandskabet varetages af parterne på skift.2. RolleUnderudvalget arbejder under associeringsudvalget og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget kan ikke træffe beslutninger. Det kan imidlertid fremsætte forslag til associeringsudvalget.3. ArbejdsområdeUnderudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen inden for nedenstående områder. Det vurderer bl.a., hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne, og gennemførelsen og anvendelsen heraf. Eventuelt behandles også samarbejdet inden for offentlig administration. Underudvalget undersøger alle problemer, der måtte opstå på de nedenfor anførte områder, og fremsætter forslag til eventuelle foranstaltninger:a) landbrugs- og fiskeriprodukterb) landbrugssamarbejde og udvikling af landdistrikterc) forarbejdede landbrugsprodukterd) dyre- og plantesundhede) handelslovgivning.Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner som f.eks. statistik.Underudvalget kan på et og samme møde behandle spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.4. SekretariatEn tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en embedsmand fra Tunesiens regering fungerer sammen som faste sekretærer for underudvalget.Henvendelser vedrørende underudvalget fremsendes til underudvalgets sekretærer.5. MøderUnderudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når blot en af parterne fremsætter anmodning herom


text: via den ansvarlige sekretær, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.I særlig hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes inden for en kortere frist, hvis de to parter er enige herom. Anmodninger om mødeindkaldelser skal fremsættes skriftligt.Møder i underudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, som parterne er enige om.Møder indkaldes for hver parts vedkommende af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.Hvis parterne er enige herom, kan underudvalget indbyde eksperter til mødet med henblik på at indhente specifikke oplysninger.6. Dagsorden for møderneAnmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til underudvalgets sekretærer.Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af underudvalgets sekretær til den anden part senest ti dage forud for mødet.Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, som sekretærerne senest femten dage inden mødet har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen. Mødedokumenterne skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. I særlige og/eller hastende tilfælde kan disse frister fremskyndes, hvis parterne er enige herom.Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.7. ReferatReferatet udarbejdes og godkendes af de to sekretærer efter mødet. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, samt underudvalgets forslag.8. OffentlighedMedmindre andet vedtages, er underudvalgets møder ikke offentlige.ForretningsordenUnderudvalg nr. 6 EU-TunesienRetlige og sikkerhedsmæssige anliggender1. Sammensætning og formandskabUnderudvalget består af repræsentanter for Fællesskabet og dets medlemsstater og repræsentanter for Tunesiens regering, og formandskabet varetages af parterne på skift.2. RolleUnderudvalget arbejder under associeringsudvalget og aflægger rapport til dette efter hvert møde. Underudvalget kan ikke træffe beslutninger. Det kan imidlertid fremsætte forslag til associeringsudvalget.3. ArbejdsområdeUnderudvalget drøfter gennemførelsen af associeringsaftalen inden for nedenstående områder. Det vurderer bl.a., hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne, og gennemførelsen og anvendelsen heraf. Eventuelt behandles også samarbejdet inden for offentlig administration. Underudvalget undersøger alle problemer, der måtte opstå på de nedenfor anførte områder, og fremsætter forslag til eventuelle foranstaltninger:a) retligt samarbejdeb) narkotikac) civil- og strafferetligt samarbejded) samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder menneskesmugling og menneskehandel, terrorisme, korruption og hvidvaskning af penge.Denne liste er ikke udtømmende, og associeringsudvalget kan tilføje andre emner, herunder tværgående emner som f.eks. statistik.Underudvalget kan på et og samme møde behandle spørgsmål vedrørende et eller flere af ovennævnte områder.4. SekretariatEn tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en embedsmand fra Tunesiens regering fungerer sammen som faste sekretærer for underudvalget.Henvendelser vedrørende underudvalget fremsendes til underudvalgets sekretærer.5. MøderUnderudvalget træder sammen, når omstændighederne kræver det. Der kan indkaldes til møde, når blot en af parterne fremsætter anmodning herom via den ansvarlige sekretær, der videregiver anmodningen til den anden part. Den anden parts sekretær svarer inden for en frist på 15 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen om møde i underudvalget.I særlig hastende tilfælde kan underudvalget indkaldes inden for en kortere frist, hvis de to parter er enige herom. Anmodninger om mødeindkaldelser skal fremsættes skriftligt.Møder i underudvalget holdes på et tidspunkt og


text: et sted, som parterne er enige om.Møder indkaldes for hver parts vedkommende af den ansvarlige sekretær efter aftale med formanden. Før hvert møde underrettes formanden om, hvem der deltager i parternes delegationer.Hvis parterne er enige herom, kan underudvalget indbyde eksperter til mødet med henblik på at indhente specifikke oplysninger.6. Dagsorden for møderneAnmodninger om optagelse af punkter på underudvalgets dagsorden fremsendes til underudvalgets sekretærer.Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes af underudvalgets sekretær til den anden part senest ti dage forud for mødet.Den foreløbige dagsorden omfatter de punkter, som sekretærerne senest femten dage inden mødet har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen. Mødedokumenterne skal være begge parter i hænde senest syv dage før mødet. I særlige og/eller hastende tilfælde kan disse frister fremskyndes, hvis parterne er enige herom.Dagsordenen vedtages af underudvalget ved mødets begyndelse.7. ReferatReferatet udarbejdes og godkendes af de to sekretærer efter mødet. Underudvalgets sekretærer sender associeringsudvalgets sekretærer og formand en kopi af referatet, samt underudvalgets forslag.8. OffentlighedMedmindre andet vedtages, er underudvalgets møder ikke offentlige.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22007A1217(01)
 Aftale i form af en brevveksling om midlertidig anvendelse af ændringerne af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Madagaskar om fiskeri i Madagaskars fiskerizoner for perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2012
 EU-Tidende nr. L 331 af 17/12/2007 s. 0005 - 0006
 20071115Aftalei form af en brevveksling om midlertidig anvendelse af ændringerne af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Madagaskar om fiskeri i Madagaskars fiskerizoner for perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2012A. Brev fra regeringen for Republikken MadagaskarHr. ambassadør,Det glæder mig, at forhandlerne for Republikken Madagaskar og Det Europæiske Fællesskab er blevet enige om en ændring af protokollen om fiskerimulighederne og den finansielle modydelse og bilagene hertil.Resultatet af forhandlingerne, som blev afholdt i Antananarivo den 15. og 16. marts 2007, har gjort det muligt at udvide de fiskerimuligheder, som var fastlagt i den protokol, der blev paraferet den 21. juni 2006. I forbindelse med den ændrede protokol, som blev paraferet den 16. marts 2007, foreslår jeg, at der indledes samtidige godkendelses- og ratifikationsprocedurer for aftalen og den ændrede protokol med bilag, jf. de gældende procedurer i Republikken Madagaskar og Det Europæiske Fællesskab, som er nødvendige for deres ikrafttræden.For ikke at afbryde EF-fartøjernes fiskeriaktiviteter i madagaskiske farvande og under henvisning til aftalen og protokollen, paraferet den 21. juni 2006 og ændret den 16. marts 2007, om de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er gældende for perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2012, kan jeg oplyse Dem om, at Republikken Madagaskar er rede til at anvende aftalen og den ændrede protokol midlertidigt fra 1. januar 2007 i afventning af deres ikrafttrædelse i henhold til aftalens artikel 17, hvis Det Europæiske Fællesskab er rede til at gøre det samme.I bekræftende fald er det underforstået, at overførslen af den første del af den finansielle modydelse, der er fastsat i protokollens artikel 2, skal ske inden den 31. december 2007.Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De over for mig vil bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse.Med forsikring om min mest udmærkede højagtelse.For regeringen for Republikken MadagaskarB. Brev fra Det Europæiske FællesskabHr. ambassadør,Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd:"Hr. ambassadør,Det glæder mig, at forhandlerne for Republikken Madagaskar og Det Europæiske Fællesskab er blevet enige om en ændring af protokollen om fiskerimulighederne og den finansielle modydelse og bilagene hertil.Resultatet af forhandlingerne, som blev afholdt i Antananarivo den 15. og 16. marts 2007, har gjort det muligt at udvide de fiskerimuligheder, som var fastlagt i den protokol, der blev paraferet den 21. juni 2006. I forbindelse med den ændrede protokol, som blev paraferet den 16. marts 2007, foreslår jeg, at der indledes samtidige godkendelses- og ratifikationsprocedurer for aftalen og den ændrede protokol med bilag, jf.


text: de gældende procedurer i Republikken Madagaskar og Det Europæiske Fællesskab, som er nødvendige for deres ikrafttræden.For ikke at afbryde EF-fartøjernes fiskeriaktiviteter i madagaskiske farvande og under henvisning til aftalen og protokollen, paraferet den 21. juni 2006 og ændret den 16. marts 2007, om de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er gældende for perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2012, kan jeg oplyse Dem om, at Republikken Madagaskar er rede til at anvende aftalen og den ændrede protokol midlertidigt fra 1. januar 2007 i afventning af deres ikrafttrædelse i henhold til aftalens artikel 17, hvis Det Europæiske Fællesskab er rede til at gøre det samme.I bekræftende fald er det underforstået, at overførslen af den første del af den finansielle modydelse, der er fastsat i protokollens artikel 2, skal ske inden den 31. december 2007.Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De over for mig vil bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse."Jeg har den ære over for Dem at bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse.Med forsikring om min mest udmærkede højagtelse.På Rådet for Den Europæiske Unions vegne--------------------------------------------------


text:
 26.6.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 165/11
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE’s statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 12 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 3 til ændringsserie 03 — ikrafttrædelsesdato: 23. marts 2000
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1. Dette regulativ finder anvendelse på styreapparater i motorkøretøjer i klasse M1 og køretøjer i klasse N1 med største tilladte masse under 1 500 kg, hvad angår beskyttelsen af føreren ved et frontalsammenstød.
 1.2. På begæring af fabrikanten kan andre køretøjer end de i punkt 1.1 nævnte, godkendes efter dette regulativ.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »godkendelse af et køretøj«, godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød;
 2.2.
 »køretøjstype«, en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:
 2.2.1.
 For køretøjer, der fremdrives af en forbrændingsmotor:
 2.2.1.1.
 opbygning, dimensioner, form og materiale af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning;
 2.2.1.2.
 køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor;
 2.2.2.
 For køretøjer, der fremdrives af en elektromotor:
 2.2.2.1.
 køretøjets dimensioner, masse, opbygning, form og materialer, placeringen af fremdrivningssystemets komponenter, placering af batteriet eller fremdrivningsbatteriets dele.
 2.2.2.2.
 køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor;
 2.3.
 »godkendelse af en betjeningsindretning for styretøj«, typegodkendelse af en betjeningsindretning for styretøj hvad angår beskyttelsen af føreren mod styretøjet ved sammenstød;
 2.4.
 »type betjeningsindretning for styretøj«, en kategori af betjeningsindretninger for styretøj, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:
 2.4.1.
 opbygning, dimensioner, form og materialer;
 2.5.
 »styretøjets betjeningsindretning«, den styreanordning — sædvanligvis rattet — der betjenes af føreren;
 2.6.
 »universal-betjeningsindretning for styretøj«, en betjeningsindretning, som kan monteres på mere end én godkendt køretøjstype, og for hvilken det gælder, at forskelle i betjeningsindretningens fastgøring til ratsøjlen ikke er af betydning for betjeningsindretningens opførsel ved et sammenstød;
 2.7.
 »Airbag«, en pose af blødt materiale, som er konstrueret til fyldning med gas under tryk og:
 2.7.1.
 er konstrueret til at beskytte køretøjets fører mod styretøjets betjeningsindretning ved et sammenstød;
 2.7.2.
 oppustes ved hjælp af en anordning, som aktiveres i tilfælde af et sammenstød;
 2.8.
 »ratkrans«, for styring med rat, den omtrent cirkulære ydre ring, som føreren under kørslen normalt holder om for at styre;
 2.9.
 »ratege«, en stang, som forbinder ratkransen med navet;
 2.10.
 »nav«, den del af styretøjets betjeningsindretning, sædvanligvis i centrum, som:
 2.10.1.
 forbinder styretøjets betjeningsindretning med styreakslen,
 2.10.2.
 overfører drejningsmomentet fra styretøjets betjeningsindretning til styreakslen;
 2.11.
 »centrum af betjeningsindretningens nav«, det punkt af navets overflade, som ligger på styreakslens midterlinie;
 2.12.
 »betjeningsindretningens plan«, for styring med rat, det plan, som opdeler ratkransen ligeligt mellem føreren og køretøjets forparti;
 2.13.


text:
»styreaksel«, den komponent, der overfører drejningsmomentet, som udøves på styretøjets betjeningsindretning, til styreudvekslingen;
 2.14.
 »ratsøjle«, kappen, som omgiver styreakslen;
 2.15.
 »styreapparat«, anordningen bestående af styretøjets betjeningsindretning, ratsøjlen, anordningens hjælpeudstyr, styreakslen, styrehuset og alle andre komponenter såsom dem, der er beregnet til at medvirke til energioptagelse i tilfælde af stød mod styretøjets betjeningsindretning;
 2.16.
 »passagerkabine«, rummet, hvori personer opholder sig under kørslen, begrænset af loft, gulv, sidevægge, døre, udvendige ruder, forplade samt det plan, som dannes af støtten for bagsædets ryglæn samt, på elektrisk drevne køretøjer, om nødvendigt skillevæggene for de(n) bakke(r), der indeholder fremdrivningsbatteriets monoblokke;
 2.17.
 »stødklods«, en stiv, halvkugleformet figur af form som et hoved, 165 mm i diameter og i øvrigt svarende til beskrivelsen i punkt 3 i bilag 5 til dette regulativ;
 2.18.
 »køretøjets masse i køreklar stand uden fører«, masse af køretøjet i køreklar stand, uden personer og last, men med brændstof, kølemiddel, smøremiddel, værktøj og reservehjul, hvis disse leveres som standardudstyr af køretøjets fabrikant, samt, for eldrevne køretøjer, batteribakke(r) med fremdrivningsbatteriets monoblokke.
 2.19.
 »monoblok«, den mindste enhed af den elektriske energikilde til fremdrift af køretøjet,
 2.20.
 »fremdrivningsbatteri«, den enhed af blokke, der udgør den elektriske energikilde;
 2.21.
 »fremdriftsbatteriets bakke«, den bakke, der indeholder en eller flere monoblokke; et køretøj kan have ingen, en eller flere bakker;
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Køretøjstype
 3.1.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreanordningen under sammenstød skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.1.2. Ansøgningen ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:
 3.1.2.1.
 detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til opbygning, dimensioner, form og materialer af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning;
 3.1.2.2.
 tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgørelse til køretøjets chassis og karrosseri;
 3.1.2.3.
 en teknisk beskrivelse af styreapparatet
 3.1.2.4.
 angivelse af køretøjets masse i køreklar stand uden fører;
 3.1.2.5.
 i påkommende tilfælde, dokumentation for, at styretøjets betjeningsindretning er godkendt i overensstemmelse med punkt 5.2 i regulativet;
 3.1.2.6.
 hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.1.2 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01, dokumentation for at styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.2 nedenfor;
 3.1.2.7.
 hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for at styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.
 3.1.3. Følgende skal fremstilles for den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen:
 3.1.3.1.
 et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der skal godkendes, med henblik på prøvningen i pkt. 5.1 nedenfor;
 3.1.3.2.
 efter fabrikantens valg, med den tekniske tjenestes godkendelse, enten et yderligere køretøj eller de af køretøjets dele, som er væsentlige for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor.
 3.1.3.3.
 Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 3.2. Type betjeningsindretning for styretøj
 3.2.1. Ansøgning om godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreanordningen under sammenstød skal indgives


text:
af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.2. Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:
 3.2.2.1.
 detaljeret beskrivelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj hvad angår betjeningsindretningens konstruktion, dimensioner og materialer;
 3.2.2.2.
 tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgøring til køretøjets chassis og karrosseri;
 3.2.2.3.
 hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for, at betjeningsindretningen for styretøj er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.
 3.2.3. Til brug for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor indleveres følgende til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: et prøveeksemplar af den ansøgte type betjeningsindretning for styretøj samt, efter fabrikantens skøn og med den tekniske tjenestes samtykke, de køretøjsdele, der af fabrikanten anses for væsentlige for prøvningen.
 4. GODKENDELSE
 4.1. En attest, svarende til modellen i punkt 4.1.1 eller 4.2.2, skal vedhæftes typegodkendelsesattesten:
 4.1.1.
 for de i punkt 3.1 nævnte ansøgninger: bilag 1A;
 4.1.2.
 for de i punkt 3.2 nævnte ansøgninger: bilag 1B.
 4.2. Køretøjstype
 4.2.1. Når det køretøj, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor samt i bilag 4, 5 og 6 til dette regulativ, meddeles godkendelse af køretøjstypen.
 4.2.2. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 03, svarende til ændringsserie 03. der er trådt i kraft den 24. august 1993) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsestidspunktet. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme nummer til samme type køretøj, som er udstyret med en anden type styreapparat, eller til en anden køretøjstype som defineret i punkt 2.2 ovenfor.
 4.2.3. Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A til dette regulativ.
 4.2.4. Hvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.2.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1);
 4.2.4.2.
 til højre for den i punkt 4.2.4.1 foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret.
 4.2.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som efter et eller flere af regulativerne i bilaget til overenskomsten er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.2.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, efter hvilke der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.2.4.1 foreskrevne symbol.
 4.2.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt.
 4.2.7. Godkendelsesmærket skal påføres i nærheden af eller på


text:
køretøjets fabrikationsplade.
 4.3. Typen af styretøjets betjeningsindretning
 4.3.1. Når den betjeningsindretning for styretøj, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor samt i bilag 4, 5 og 6 til dette regulativ, meddeles godkendelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj. Dette gælder kun for betjeningsindretninger for styretøj uden airbag.
 4.3.2. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 03, svarende til ændringsserie 03. der er trådt i kraft den 24. august 1993) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af Regulativet på godkendelsestidspunktet. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til en anden type betjeningsindretning som defineret i punkt 2.4 ovenfor.
 4.3.3. Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1B til dette regulativ.
 4.3.4. Hver betjeningsindretning for styretøj, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type betjeningsindretning, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 4.3.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2);
 4.3.4.2.
 godkendelsesnummeret, placeret under cirklen.
 4.3.4.3.
 for godkendelse i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, symbolet R94-01.
 4.3.5. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt.
 4.4. I bilag 2 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning.
 5. FORSKRIFTER
 5.1. Ved en sammenstødsprøvning med ubelæsset køretøj i køreklar tilstand uden dukke mod en barriere med en hastighed på 48,3 km/h må den øverste del af ratsøjlen og -akslen ikke forskydes mere end 12,7 cm vandret bagud og parallelt med køretøjets længdeakse, og ikke mere end 12,7 cm opad, idet begge forskydninger regnes i forhold til et punkt på køretøjet, som ikke påvirkes af sammenstødet (3).
 5.1.1. For køretøjer, der fremdrives af en elektromotor, skal den i punkt 5.1 foreskrevne sammenstødsprøvning udføres med fremdrivningsbatteriets hovedkontakt i tilsluttet stilling. Derudover skal følgende krav være opfyldt under og efter prøvningen.
 5.1.1.1. Monoblokkene skal forblive fastgjort på deres pladser.
 5.1.1.2. Indsivning af elektrolytvæske i passagerkabinen må ikke forekomme; begrænset udsivning ud af køretøjet kan dog godtages, forudsat at udsivningen inden for den første time efter prøvningen ikke er over syv procent af den samlede elektrolytbeholdning i fremdrivningsbatteriet.
 5.1.2. Forskrifterne i punkt 5.1 ovenfor anses for opfyldt, hvis køretøjet, der er udstyret med det pågældende styreapparat, overholder forskrifterne i punkt 5.2.2 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.
 5.2. Når styretøjets betjeningsindretning rammes af en torsoblok, der slynges mod den med en relativ hastighed på 24,1 km/h, må den kraft, som betjeningsindretningen udøver på torsoblokken, ikke overstige 1 111 daN.
 5.2.1. Har styretøjets betjeningsapparat ratairbag, anses forskrifterne i punkt 5.2 ovenfor for opfyldt, hvis køretøjet, monteret med det pågældende styreapparat, overholder forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.
 5.3. Når styretøjets betjeningsindretning rammes af en stødklods, der


text:
slynges mod den med en relativ hastighed på 24,1 km/h efter fremgangsmåden i bilag 5, må stødklodsens deceleration ikke overstige 80 g i mere end sammenlagt 3 millisekunder. Decelerationen skal altid være mindre end 120 g med kanalfrekvens klasse 600 Hz.
 5.4. Styretøjets betjeningsindretning skal være således udformet, konstrueret og monteret, at:
 5.4.1.
 Før slagprøven i punkt 5.2 og 5.3 ovenfor må ingen del af betjeningsindretningens overflade, som er rettet mod føreren og kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, have ujævnheder eller skarpe kanter med krumningsradius mindre end 2,5 mm.
 5.4.1.1.
 Efter udførelse af enhver af slagprøverne i punkt 5.1 og 5.3 må den mod føreren rettede del af styretøjets betjeningsindretning ikke have skarpe kanter eller farlige fremspring, der kan øge skadesrisiko eller -omfang for føreren. Der ses bort fra små revner eller brud i overfladen.
 5.4.1.1.1.
 For fremspring, der består af eftergiveligt materiale eller har Shore A hårdhed under 50, og som er monteret på stift underlag, finder forskriften i punkt 5.4.1.1 kun anvendelse på det pågældende stive underlag.
 5.4.2.
 Styretøjets betjeningsindretning skal være således udformet, konstrueret og monteret, at ingen komponenter eller tilbehør, herunder hornets betjeningsindretning og monteringsdele, kan gribe fat i førerens tøj eller smykker under normale betjeningsbevægelser.
 5.4.3.
 Når betjeningsindretninger for styretøj ikke er bestemt som originaludstyr, skal de holde prøvningskravene i bilag 4, punkt 2.1.3, og bilag 5, punkt 2.3.
 5.4.4.
 For »universal-betjeningsindretninger for styretøj« skal kravene være opfyldt for:
 5.4.4.1.
 hele ratakslens vinkelområde, idet prøverne udføres i det mindste ved den største og den mindste ratakselvinkel for de køretøjstyper, betjeningsindretningerne er bestemt for,
 5.4.4.2.
 hele det mulige område for placering af stødklods og torsoblok i forhold til styretøjets betjeningsindretning, idet prøvningen udføres i det mindste ved gennemsnitsplaceringen for de godkendte køretøjstyper, betjeningsindretningen er bestemt til. Benyttes rataksel, skal denne være af en type svarende til det mest ugunstige tilfælde.
 5.4.5.
 Såfremt der bruges tilpasningsdele for at anvende en enkelt type betjeningsindretning til en række styreaksler, og det kan påvises, at systemets energiabsorptionsforhold er uændrede ved brug af sådanne tilpasningsdele, kan det godtages, at alle prøvningerne udføres med en enkelt type tilpasningsdele.
 6. PRØVNINGER
 6.1. Opfyldelsen af kravene i punkt 5 ovenfor skal kontrolleres ved brug af de i bilag 3, 4 og 5 til dette regulativ fastlagte metoder. Alle målinger udføres på grundlag af ISO 6487-1987.
 6.2. Brug af andre prøvninger kan dog tillades efter den godkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. I så fald skal godkendelsens dokumentation indeholde en rapport med beskrivelse af anvendte metoder og opnåede resultater.
 7. ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF KØRETØJSTYPEN ELLER TYPEN AF BETJENINGSINDRETNING FOR STYRETØJ
 7.1. Enhver ændring af en køretøjstype eller en type betjeningsindretning for styretøj skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen eller betjeningsindretningens type. Denne myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller
 7.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.
 7.2. Med forbehold af


text:
bestemmelserne i punkt 7.1 ovenfor betragtes en køretøjsvariant med lavere masse i køreklar stand uden fører end det afprøvede køretøjs ikke som en ændring af køretøjstypen.
 7.3. Underretning om nægtelse eller godkendelse skal, med angivelse af ændringer, gives efter proceduren i punkt 4.2.3 eller 4.3.3 ovenfor til parterne i overenskomsten om dette regulativ.
 7.4. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1. Køretøjer og betjeningsindretninger for styretøj, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.
 8.2. Til efterprøvning af, at kravene i punkt 8.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.
 8.3. Navnlig skal indehaveren af godkendelsen:
 8.3.1.
 sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af køretøjet eller betjeningsindretningen for styretøj;
 8.3.2.
 råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type;
 8.3.3.
 drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de vedlagte dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative tjeneste;
 8.3.4.
 analysere resultaterne af hver type prøvning for at efterprøve og sikre stabiliteten af karakteristikaene af køretøjet eller styretøjets betjeningsindretning, idet variationerne i en industriel produktion tages i betragtning;
 8.3.5.
 sikre, at der for hver produkttype mindst udføres prøvningerne vedrørende måltagning;
 8.3.6.
 sørge for, at hvis et sæt prøveeksemplarer eller prøveemner viser tegn på manglende overensstemmelse, foretages en ny prøveudtagning og prøvning og kontrol. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion.
 8.4. Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.
 8.4.1. Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.
 8.4.2. Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes ud fra resultaterne af fabrikantens egen kontrol.
 8.4.3. Hvis kvalitetsniveauet synes utilfredsstillende eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen.
 8.4.4. Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Finder den godkendende myndighed utilfredsstillende resultater ved en sådan inspektion, skal den påse, at der træffes foranstaltninger til snarest at genoprette produktionens overensstemmelse.
 9. SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN
 9.1. Godkendelser meddelt i henhold til dette regulativ for en køretøjstype eller en type betjeningsindretning for styretøj kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis de udtagne køretøjer eller betjeningsindretninger for styretøj ikke har klaret de i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne prøvninger.
 9.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som


text:
han tidligere har udstedt, underretter han straks de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.
 10. ANVISNINGER
 For en type betjeningsindretning for styretøj, der leveres separat fra et køretøj, skal emballage og monteringsanvisninger være forsynet med tydelige anvisninger for, hvilke(n) køretøjstype(r), den er bestemt for.
 11. FULDSTÆNDIG OPHØRT PRODUKTION
 Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en type køretøj eller betjeningsindretning for styretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han anmelde dette til den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER TYPEGODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN’s sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 13. OVERGANGSBESTEMMELSER
 13.1. Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 til dette regulativ må ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 13.2. Godkendelser af en køretøjstype
 13.2.1. Regnet fra 36 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af køretøjer af klasse M1 med frembygget førerhus og køretøjer af klasse N1 på under 1,5 tons, såfremt køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03, bortset fra bestemmelserne i punkt 5.1 i dette regulativ om den største tilladte lodrette forskydning af ratsøjlen, idet disse først finder anvendelse på nye godkendelser efter en periode på yderligere 12 måneder.
 13.2.2. Regnet fra 48 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af køretøjer af klasse M1 bortset fra køretøjer med frembygget førerhus, såfremt køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 13.2.3. Regnet fra 60 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende en godkendelse af en køretøjstype, når godkendelsen ikke er meddelt i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ.
 13.3. Godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj
 13.3.1. Regnet fra 24 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den pågældende type betjeningsindretning for styretøj opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 13.3.2. Regnet fra 36 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte


text:
at anerkende en godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj, når godkendelsen ikke er meddelt i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ.
 13.3.3. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato af supplement 2 til ændringsserie 03 må ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, udstede separate godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj med airbag.
 13.3.4. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 2 til ændringsserie 03, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende separate godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj med airbag.
 (1) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg og 14 for Schweiz. 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien og Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttet) 37 for Tyrkiet. 38-39 (ubenyttet), 40 for den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddeles af dets medlemsstater med anvendelse af deres respektive ECE-symbol) og 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien og 46 for Ukraine Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN’s generalsekretær til overenskomstens parter.
 (2) Se fodnoten til punkt 4.2.4.1.
 (3) Se bilag 3, punkt 3.1.
 BILAG 1A
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 1B
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 x 297 mm))
 BILAG 2
 GODKENDELSESMÆRKERS UDFORMNING
 MODEL A
 (Se punkt 4.2.4. i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen, hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 12. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter kravene i regulativ 12 som ændret ved ændringsserie 03.
 MODEL B
 (Se punkt 4.2.5. i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 12 og 39 (1). Godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 12 på godkendelsesdatoen indeholdt ændringsserie 03, og regulativ nr. 39 indeholdt ændringsserie 04.
 MODEL C
 (Se punkt 4.3.4. i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en betjeningsindretning for styretøj, viser, at den pågældende type betjeningsindretning, hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til den relevante del af regulativ nr. 12 som ændret ved ændringsserie 03.
 MODEL D
 (Se


text:
punkt 4.3.4.3. i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en betjeningsindretning for styretøj, viser, at den pågældende type betjeningsindretning, hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød, er godkendt i Nederlandene (E4) efter punkt 5.2.1. og/eller 5.3.1. i regulativ nr. 12 som ændret ved ændringsserie 03.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 PRØVNING VED FRONTALSAMMENSTØD MED BARRIERE
 1. FORMÅL
 Denne prøvning skal vise, om køretøjet opfylder kravene i punkt 5.1.
 2. PRØVNINGSANLÆG, FREMGANGSMÅDE OG MÅLEAPPARATER
 2.1. Prøveareal
 Prøvearealet skal være tilstrækkelig stort til at rumme tilløbsbane, barriere og de tekniske installationer, der er nødvendige til prøvningen. Den sidste del af prøvebanen — mindst 5 m før barrieren — skal være vandret (mindre end 3 % hældning, målt over en længde på en meter), plan og jævn.
 2.2. Barriere
 Barrieren består af en blok af armeret beton, mindst 3 m bred ved forkanten, og mindst 1,5 m høj. Barrierens tykkelse skal være således, at den vejer mindst 70 metriske tons. Forsiden skal være flad, lodret og vinkelret på tilløbsbanens akse. Den skal være dækket af et lag krydsfiner i god stand af tykkelse 19 ± 1 mm. Mellem krydsfinerlaget og barrieren kan være anbragt en opbygning på en mindst 25 mm tyk stålplade. Der kan anvendes en barriere med afvigende specifikationer, forudsat at frontarealet er større end den frontale kollisionszone på prøvekøretøjet, og at der opnås tilsvarende resultater.
 2.3. Køretøjets fremdrift
 I sammenstødsøjeblikket må køretøjet ikke længere være under påvirkning af nogen ekstra fremdrifts- eller styreanordning. Det skal ramme forhindringen i en bane vinkelret på kollisionsvæggen; den største tilladte afvigelse til siden mellem den lodrette midterlinie gennem køretøjets front og den lodrette midterlinie gennem kollisionsvæggen er ± 30 cm.
 2.4. Køretøjets stand
 2.4.1. Under prøvningen skal køretøjet enten være monteret med alle sædvanlige komponenter og udstyrsdele, som medregnes i dets egenvægt, eller være i en sådan stand, at dette krav er opfyldt hvad angår komponenter og udstyr, som er af betydning for passagerkabinen og fordelingen af køretøjets masse i køreklar stand som helhed.
 Uanset bestemmelsen i punkt 5.1 i dette regulativ kan prøvningen på fabrikantens begæring udføres med dukker anbragt, forudsat at de på intet tidspunkt hæmmer bevægelsen af styreapparatet. Der tages ikke hensyn til dukkernes masse i forbindelse med prøvningen.
 2.4.2. Bliver køretøjet fremdrevet med ydre midler, skal brændstoftanken være fyldt op til mindst 90 % af sin kapacitet med en ubrændbar væske med densitet mellem 0,7 og 1. Alle øvrige systemer (bremsevæskebeholdere, køler osv.) kan være tomme.
 2.4.3. Fremdrives køretøjet af sin egen motor, skal brændstoftanken være mindst 90 % fyldt. Alle øvrige beholdere skal være fyldt op.
 Såfremt det begæres af fabrikanten og godkendes af den for afprøvningen ansvarlige tekniske tjeneste, kan brændstoftilførslen ske fra en ekstra tank af lille kapacitet. I så fald skal brændstoftanken være fyldt op til 90 % af sin kapacitet med en ubrændbar væske af densitet mellem 0,7 og 1.
 2.4.4. På begæring af fabrikanten kan den tekniske tjeneste, som forestår prøvningerne, tillade,


text:
at samme køretøj, som benyttes til prøvninger foreskrevet efter andre regulativer (herunder prøvninger, som kan påvirke køretøjets opbygning), desuden benyttes til prøvningerne foreskrevet i dette regulativ.
 2.4.5. Er rattet indstilleligt, skal det være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne).
 2.5. Hastighed ved sammenstødet
 Sammenstødshastigheden skal være mellem 48,3 km/h og 53,1 km/h. Dog anses udfaldet af prøvningen for tilfredsstillende, hvis sammenstødshastigheden har været højere og de fastlagte krav er overholdt.
 2.6. Måleapparater
 Det i punkt 2.5 ovenfor nævnte instrument til hastighedsregistrering skal have en nøjagtighed på 1 %.
 3. RESULTATER
 3.1. Til bestemmelse af forskydningen bagud og opad af styretøjets betjeningsindretning foretages en registrering (1) under sammenstødet af forskellen i afstand — målt vandret (2) og parallelt med køretøjets længdeakse — mellem det øverste af ratsøjlen (og -akslen) og et punkt på køretøjet, som ikke er påvirket af sammenstødet. Som forskydning bagud og opad regnes den største af de registrerede ændringer.
 3.2. Efter prøvningen skal den skade, der er påført køretøjet, beskrives i en skriftlig rapport; der skal optages mindst ét fotografi af køretøjet, set i hvert af følgende perspektiver:
 3.2.1.
 fra siden (højre og venstre),
 3.2.2.
 forfra,
 3.2.3.
 nedefra,
 3.2.4.
 det påvirkede område af kabinens indre.
 4. KORREKTIONSFAKTORER
 4.1. Symboler
 V
 Registreret hastighed i km/h;
 m0
 Masse af prototypen i en tilstand som angivet i punkt 2.4 i dette bilag.
 m1
 Masse af prototypen med måleapparater;
 D0
 Ændring i afstand, målt under sammenstødet, som defineret i punkt 3.1. i dette bilag.
 D1
 Afstandsændring anvendt til bestemmelse af resultaterne af prøvningen.
 K1 =
 den største af følgende værdier og 0,83;
 K2 =
 den største af følgende værdier: m0/m1 og 0,8.
 4.2. Den korrigerede ændring D1, som anvendes til kontrol af prototypens overensstemmelse med kravene i dette direktiv, fås af formlen:
 D1 = D0.K1.K2
 4.3. Forsøg med frontalsammenstød mod en barriere kræves ikke for køretøjer, som er identiske med den betragtede prototype med hensyn til specifikationerne i bilag 1, punkt 2.2, men hvis masse m1 er større end m0, såfremt m1 ikke er større end 1,25 m0, og såfremt den korrigerede ændring D2 beregnet af ændringen D1 ved hjælp af formlen D2 = (m1/m0).D1 viser, at det nye køretøj stadig opfylder kravene i punkt 5. i dette regulativ.
 5. ÆKVIVALENTE PROCEDURER
 5.1. Alternative prøvninger kan tillades efter den godkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. Ansøgningens dokumentation skal indeholde en rapport med beskrivelse af den anvendte metode og de opnåede resultater eller begrundelsen for, at prøvningen ikke er udført.
 5.2. Det påhviler det fabrikanten eller dennes repræsentant, som ønsker at bruge en alternativ metode, at godtgøre dennes ækvivalens.
 (1) Denne registrering kan erstattes af spidsværdimålinger.
 (2) »Vandret« skal her opfattes i forhold til passagerkabinen, når køretøjet holder stille før prøven, og ikke i forhold til jordoverfladen; »lodret« er vinkelret på vandret og opad.
 BILAG 4
 PRØVNING MED TORSOBLOK
 1. FORMÅL
 Denne prøvning skal vise, om køretøjet opfylder kravene i punkt 5.2 i dette regulativ.


text:
2. PRØVNINGSANLÆG, METODER OG MÅLEINSTRUMENTER
 2.1. Montering af styretøjets betjeningsindretning
 2.1.1. Betjeningsindretningen skal være monteret på køretøjets frontsektion, der fremstilles ved gennemskæring af karrosseriet på tværs ved forsæderne og eventuelt fjernelse af tag, vindspejl og døre. Denne sektion skal være stift fastgjort til prøvebænken, så den ikke bevæger sig, når den rammes af af torsoblokken.
 Tolerancen på betjeningsindretningens fastgøringsvinkel skal være ± 2 grader i forhold til den konstruktivt bestemte vinkel.
 2.1.2. På fabrikantens begæring og med den tekniske tjenestes godkendelse kan styretøjets betjeningsindretning dog anbringes på en anordning, der simulerer styreapparatets montering, forudsat at »anordning - styreapparat«-montagen i forhold til den virkelige »karrosseri-frontsektion/styreapparat«-montage har:
 2.1.2.1.
 samme geometriske opbygning:
 2.1.2.2.
 større stivhed.
 2.1.3. Montering af styretøjets betjeningsindretning, når alene denne søges godkendt. Styretøjets betjeningsindretning afprøves komplet med beklædning osv. Betjeningsindretningen skal have et sammenfaldsrum på mindst 100 mm mellem betjeningsindretningen og prøvebænken. Styreakslen skal være solidt fastgjort til prøvebænken, så akslen ikke bevæger sig under påvirkning af stød (se fig. 2).
 2.2. Indstilling af styreapparatet til prøvningerne
 2.2.1. Under den første prøvning skal styretøjets betjeningsindretning være drejet således, at dens stiveste ege er ret ud for berøringspunktet med torsoblokken; er betjeningsindretningen et rat, gentages prøvningen med rattets mest eftergivelige del vinkelret på dette berøringspunkt. Er rattet indstilleligt, skal det under begge prøvninger være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne).
 2.2.2. Har køretøjet anordning til indstilling af rattets hældning og position, gennemføres prøvningen med dette i den normalposition, som angives af fabrikanten og af laboratoriet anses for repræsentativt hvad angår energioptagelse.
 2.2.3. Har styretøjets betjeningsindretning airbag, udføres prøvningen med denne oppumpet. Prøvningen kan dog udføres med ikke oppumpet airbag på begæring af af fabrikanten og med samtykke af den tekniske tjeneste.
 2.3. Torsoblok
 Torsoblokkens form, mål, masse og egenskaber skal være som angivet i tillægget til dette bilag.
 2.4. Måling af kræfter
 2.4.1. Der foretages en måling af den maksimale kraft, der vandret og parallelt med køretøjets længdeakse virker på torsoblokken som følge af sammenstødet med styretøjets betjeningsindretning.
 2.4.2. Denne kraft kan måles direkte eller indirekte eller beregnes af de under prøvningen målte værdier.
 2.5. Fremdrift af torsoblokken
 2.5.1. Enhver fremdriftsmetode kan anvendes, forudsat at torsoblokken, når den rammer styretøjets betjeningsindretning, er helt uden forbindelse med fremdriftsmekanismen. Torsoblokken skal ramme betjeningsindretningen i en omtrent retliniet bane, parallel med køretøjets længdeakse.
 2.5.2. Torsoblokkens H-punkt, der angives ved et særligt mærke, skal være placeret således, at det før sammenstødet ligger i det vandrette plan gennem R-punktet som angivet af køretøjets fabrikant.
 2.6. Hastighed
 Torsoblokken skal ramme styretøjets betjeningsapparat med en hastighed på 24,1 km/h + 1,2. Dog anses udfaldet af prøvningen for tilfredsstillende, hvis sammenstødshastigheden har været højere og de fastlagte krav er overholdt.
 2.7. Måleapparater
 2.7.1. Måleapparaterne, som anvendes til registrering af de i punkt 5.2 i dette regulativ nævnte parametre, skal muliggøre måling med følgende nøjagtighed:
 2.7.1.1.
 Torsoblokkens hastighed: inden for 2 %;
 2.7.1.2.
 Tidsregistrering: inden for 1/1 000 sekund;
 2.7.1.3.
 Sammenstødets begyndelse (nulpunktet) ved torsoblokkens


text:
første berøring med styretøjets betjeningsindretning skal være angivet på dataregistre og film, som benyttes til analyse af prøvningens resultater.
 2.7.1.4.
 Måling af kræfter
 De anvendte måleapparater skal opfylde ISO 6487:1987, medmindre andet er angivet i dette regulativ.
 2.7.1.4.1.
 Med belastningstransducere i stilling på styresystemet:
 Kanalamplituden skal være i klasse 1 960 daN (2 000 kg) og kanalfrekvensen i klasse 600 Hz.
 2.7.1.4.2.
 Med accelerometer eller belastningstransducer tilsluttet torsoblokken: To énvejs-accelerometre anbringes symmetrisk i et tværgående plan gennem torsoblokkens tyngdepunkt. Kanalamplituden skal være i klasse 60 g og kanalfrekvensen i klasse 180. Andre metoder hvad angår antal og placering af accelerometre kan godkendes, således opdeling af prøveapparaturet i særskilte enheder, i hvis tyngdepunkt der anbringes accelerometre til måling af accelerationen vandret og parallelt med køretøjets længdeakse.
 Som resulterende kraft regnes kraften svarende til maksimum af summen af kræfterne for hver del af torsoblokken, hvad enten disse beregnes eller måles direkte.
 2.8. Rumtemperatur: stabiliseret ved 20 °C ± 5 °C.
 3. RESULTATER
 3.1. Efter prøvningen må den beskadigelse, der er påført styreapparatet, vurderes og beskrives i en skriftlig rapport; der tages mindst ét fotografi i sideperspektiv og ét forfra, af området »styretøjets betjeningsindretning/ratsøjle/instrumentbræt«.
 3.2. Den største værdi af den påførte kraft måles eller beregnes som anvist i punkt 2.4.
 Tillæg
 (Masse: 34-36 kg. 50 % fraktil torsoblok)
 BILAG 5
 Sammenstødsprøvning med hovedformet klods
 1. FORMÅL
 Denne prøvning skal vise, om styretøjets betjeningsindretning opfylder kravene i punkt 5.3 i dette regulativ.
 2. PRØVNINGSANLÆG, FREMGANGSMÅDE OG MÅLEAPPARATER
 2.1. Generelt
 2.1.1. Styretøjets betjeningsindretning skal afprøves komplet med beklædning osv.
 2.1.2. Har styretøjets betjeningsindretning airbag, udføres prøvningen med denne oppumpet. Prøvningen kan dog udføres med ikke oppumpet airbag på begæring af fabrikanten og med samtykke af den tekniske tjeneste.
 2.2. Montering af styretøjets betjeningsindretning, når denne søges godkendt i forbindelse med godkendelse af et køretøj
 2.2.1. Betjeningsindretningen skal monteres på køretøjets frontsektion, der fremstilles ved gennemskæring af karrosseriet på tværs ved forsæderne, og eventuelt fjernelse af tag, vindspejl og døre.
 Denne sektion skal være stift fastgjort til prøvebænken, så den ikke bevæger sig under påvirkning af den hovedformede klods.
 Tolerancen på betjeningsindretningens fastgøringsvinkel skal være ± 2 grader i forhold til den konstruktivt bestemte vinkel.
 2.2.2. På fabrikantens begæring og med den tekniske tjenestes godkendelse kan styretøjets betjeningsindretning dog monteres på en anordning, der simulerer styreapparatets montering, forudsat at »anordning/styreapparat«-montagen i forhold til den virkelige »karrosseri-frontsektion/styreapparat«-montage har:
 2.2.2.1.
 samme geometriske opbygning,
 2.2.2.2.
 større stivhed.
 2.3. Montering af styreapparatets betjeningsindretning, når kun betjeningsindretningen søges godkendt.
 Styretøjets betjeningsindretning afprøves komplet med beklædning osv. Betjeningsindretningen skal have et sammenfaldsrum på mindst 100 mm mellem betjeningsindretningen og prøvebænken. Styreakslen skal være solidt fastgjort til prøvebænken, så akslen ikke bevæger sig under påvirkning af stød (se figur 1).
 2.3.1. På begæring af fabrikanten kan prøvningen dog udføres under de i punkt 2.2 ovenfor anførte betingelser. I så fald er typegodkendelsen kun gyldig for de(n) specificerede køretøjstype(r).
 3. AFPRØVNINGSUDSTYR
 3.1. Prøveudstyret består af en fuldt styret, lineær stiv stødklods med en masse på 6,8 kg. Klodsens anslagsflade er halvkugleformet med en diameter