text: (Muscat de Céphalonie)Ìïó÷UEôïò Ñueaeïõ (Muscat de Rhodes)Ìïó÷UEôïò ËÞìíïõ (Muscat de Lemnos)2.1.2. Andre vineÏssíïò oeõóéêueò ãëõêýò (Vins naturellement douxl)ÓUEìïò (Samos)Ìïó÷UEôïò Ðáôñþí (Muscat de Patras)Ìïó÷UEôïò Ñssïõ Ðáôñþí (Muscat Rion de Patras)Ìïó÷UEôïò Êaaoeáëëçíssáò (Muscat de Céphalonie)Ìïó÷UEôïò Ñueaeïõ (Muscat de Rhodes)Ìïó÷UEôïò ËÞìíïõ (Muscat de Lemnos)2.2. Ïíïìáóssá ðñïaaëaaýóaaùò áíùôÝñáò ðïéueôçôáò (appellation d'origine de qualité supérieure)2.2.1. Hedvinea) Ïssíïò ãëõêýò (vin doux):Óçôaassá (Sitia)ÍaaìÝá (Némée)Óáíôïñssíç (Santorin)AEáoeíÝò (Dafnes)b) Ïssíïò ãëõêýò oeõóéêueò (vin doux naturel):Óçôaassá (Sitia)Óáíôïñssíç (Santorin)AEáoeíÝò (Dafnes)2.2.2. Andre vineÓçôaassá (Sitia)Ñueaeïò (Rhodes)ÍUEïõóá (Naoussa)ÍaaìÝá (Némée)Ñïìðueëá Êaaoeáëëçíssáò (Robola de Céphalonie)ÑáoeUEíç (Rapsani)Ìáíôéíaassá (Mantinée)ÐaaaeUE (Peza)Áñ÷UEíaaò (Archanes)AEáoeíÝò (Dafnes)Óáíôïñssíç (Santorin)ÐUEôñáé (Patras)AEssôóá (Zitsa)Áìýíôáéïí (Amynteon)ÃïõìÝíéóóá (Gumenissa)ÐUEñïò (Paros)ËÞìíïò (Lemnos)Áã÷ssáëïò (Anchialos)ÐëáãéÝò Ìaaëssôùíá (Côtes de Meliton)3. Supplerende traditionelle benaevnelser:- áðue aeéáëaaêôïýò áìðaaëþíaaò (»grand cru«)- aaðéëïãÞ Þ aaðéëaaãìÝíïò (»réserve«)- aaéaeéêÞ aaðéëïãÞ Þ aaéaeéêUE aaðéëaaãìÝíïò (»grande réserve«)- ëaaõêueò áðue ëaaõêUE óôáoeýëéá (»blanc de blancs»)B. Bordvine benaevnelsen »ïíïìáóssá êáôUE ðáñUEaeïóç« (appellation traditionnelle)1. Bordvine, ogsaa efterfulgt af en geografisk angivelse »ñaaôóssíá« (retsina) sammen med benaevnelsen »ïíïìáóssá êáôUE ðáñUEaeïóç« (appellation traditionnelle)2. ÂaañíôÝá - ïíïìáóssá êáôUE ðñUEaeïóç AEáêýíèïõ - (Verdea - appellation traditionelle fra Zante)3. Retsina bordvin efterfulgt af navnet paa et nomos og benaevnelsen »ïíïìáóssá êáôUE ðáñUEaeïóç« (appelation traditionnelle)Ñaaôóssíá ÁôôéêÞò (Retsina Attikis)Ñaaôóssíá Âïéùôssáò (Retsina Viotias)Ñaaôóssíá AAõâïssáò (Retsina Evias)4. Retsina bordvin efterfulgt af navnet paa et produktionsomraade og benaevnelsen »ïíïìáóssá êáôUE ðáñUEaeïóç« (appellation traditionnelle)Ñaaôóssíá Ìaaóïãaassùí (Retsina Messoghion) (1)Ñaaôóssíá Êñùðssáò (Retsina Kropias) (1)ellerÑaaôóssíá Êïñùðssïõ (Retsina Koropiou) (1)Ñaaôóssíá Ìáñêïðïýëïõ (Retsina Markopoulou) (1)Ñaaôóssíá ÌaaãUEñùí (Retsina Megaron) (1)Ñaaôóssíá Ðáéáíssáò (Retsina Peanias) (1)ellerÑaaôóssíá Ëéïðaaóssïõ (Retsina Liopessiou) (1)Ñaaôóssíá ÐáëëÞíçò (Retsina Pallinis) (1)Ñaaôóssíá Ðéêaañìssïõ (Retsina Pikermiou) (1)Ñaaôóssíá ÓðUEôùí (Retsina Spaton) (1)Ñaaôóssíá Èçâþí (Retsina Thivon) (2)Ñaaôóssíá ÃéUEëôñùí (Retsina Guialtron) (3)Ñaaôóssíá Êáñýóôïõ (Retsina Karystou) (3)Ñaaôóssíá ×áëêssaeáò (Retsina Halkidas) (3)C) Bordvine med benaevnelsen »ôïðéêueò ïssíïò« (vin de pays), efterfulgt af navnet paa et produktionsomraadeÔïðéêueò ïssíïò Ôñéoeõëssáò (vin de pays de Trifilia)Ìaaóçìâñéþôéêïò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Messimvria)AAðáíùìssôéêïò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays d'Epanomie)Ôïðéêueò ïssíïò Ðëáãéþí ïñaaéíÞò Êïñéíèssáò (vin de pays de côtes montagneuses de Korinthia)Ôïðéêueò ïssíïò Ðõëssáò (vin de pays de Pylie)Ôïðéêueò ïssíïò ÐëáãéÝò Âaañôssóêïõ (vin de pays de côtes de Vertiskos)Çñáêëaaéþôéêïò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays d'Heraklion)Ëáóéèéþôéêïò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Lassithie )Ðaaëïðïííçóéáêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Peloponnèse)Ìaaóóçíéáêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Messinia )Ìáêaaaeïíéêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Macédoine)Êñçôéêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Crète )Èaaóóáëéêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Thessalia )Ôïðéêueò ïssíïò ÊéóUEìïõ (vin de pays de Kissamos )Ôïðéêueò ïssíïò ÔõñíUEâïõ (vin de pays de Tarnavos )Ôïðéêueò ïssíïò ðëáãéÝò ÁìðÝëïõ (vin de pays de côtes d'Ampelos)Ôïðéêueò ïssíïò Âssëëéaeáò (vin de pays de Villiza)Ôïðéêueò ïssíïò Ãñaaâaaíþí (vin de pays de Grevena)Ôïðéêueò ïssíïò ÁôôéêÞò (vin de pays d'Attique )Áãéïñaassôéêïò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays Agioritikos)AEùaeaaêáíçóéáêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Dodekanèse)Áíáâõóéùôéêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays dnavyssiotikos)Ðáéáíssôéêïò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays Peanitikos)Ôïðéêueò ïssíïò ðëáãéþí AEñUEìáò (vin de pays de Drama)Êñáíéþôéêïò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Krania)Ôïðéêueò ïssíïò ðëáãéþí ÐUEñíçèáò (vin de pays de Côtes de Parnitha)Óõñéáíueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Syros )Èçâáúêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Thiva)Ôïðéêueò ïssíïò ðëáãéþí Êéèáéñþíá (vin de pays de côtes de Kitheron)Ôïðéêueò ïssíïò Ðaaôñùôïý (vin de pays de côtes de Petrotou)Ôïðéêueò ïssíïò Ãaañáíssùí


text: (vin de pays de Gerania)Ðáëëçíéþôéêïò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays de Pallini)Áôôéêueò ôïðéêueò ïssíïò (vin de pays d'Attique)V. VINE MED OPRINDELSE I DEN ITALIENSKE REPUBLIK A. kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsomraaderDisse vine betegnes ved udtrykket »vino di qualità prodotto in una regione determinata« eller ved en saerlig traditionel benaevnelse som omhandlet i nr. 1; vinene er anfoert i listen i nr. 2.Disse vine kan derudover betegnes ved navnet paa en geografisk enhed, der er mindre end det bestemte dyrkningsomraade, og som ikke er anfoert saerskilt i dette bilag, og ved en supplerende traditionel benaevnelse som omhandlet i nr. 3.1. Saerlige traditionelle benaevnelser:- »Denominazione di origine controllata«,- »Denominazione di origine controllata e garantita«2. Geografiske angivelser (1)2.1. Kvbd med benaevnelsen »Denominazione di origine controllata e garantita«:Albana di Romagna (Passito)BarbarescoBaroloBrunello di MontalcinoCarmignanoChianti, ogsaa efterfulgt af- benaevnelsen classico, eller- en af foelgende geografiske angivelser:- Montalbano- Rufino- Colli fiorentini- Colli senesi- Colli aretini- Colline pisaneGattinaraMontefalco SagrantinoTaurasiTorgianoVernaccia di San GimignanoVino nobile di Montepulciano2.2. Kvbd med benaevnelsen »Denominazione di origine controllata«:2.2.1. Val d'Aosta RegionValle d'Aosta eller Vallée d'Aosta, ogsaa efterfulgt af:- en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- en af foelgende geografiske angivelser:- Blanc de Morgex et de la Salle- Chambave Moscato- Chambave Moscato Passito- Chambave Rosso- Nus Pinot Grigio- Nus Pinot grigio Passito- Nus Rosso- Arnad-Montjovet- Torrette- Donnas- Enfer d'Arvier- eller navnet paa en af foelgende sorter:- Mueller-Thurgau- Gamay- Pinot Nero2.2.2. PiemonteBarbaresco, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riservaBarbera d'Alba, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreBarbera d'Asti, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreBarbera del Monferrato, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreBocaBrachetto d'AcquiBramaterraCaremaColli Tortonesi, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superiore eller af naevnet paa en af foelgende sorter:- Barbera- CorteseCortese dell'Alto MonferratoDolcetto d'Acqui, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreDolcetto d'Alba, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreDolcetto d'Asti, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreDolcetto di Diano d'Alba eller Diano d'Alba, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreDolcetto di Dogliani, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreDolcetto delle Langhe Monregalesi, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreDolcetto d'Ovada, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreErbaluce di Caluso eller CalusoFaraFreisa d'Asti, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreFreisa di Chieri, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreGabiano, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riservaGattinara, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riservaGavi eller Cortese di GaviGhemmeGrignolino d'AstiGrignolino del Monferrato CasaleseLessonaLoazzoloMalvasia di Casorzo d'AstiMalvasia di Castelnuova Don BoscoMoscato d'AstiMoscato d'Asti Spumante eller Asti Spumante eller AstiNebbiolo d'AlbaRoero ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- superioreeller af navnet paa sorten ArneisRubino di CantavennaRuché di Castagnole MonferratoSizzano2.2.3. LombardiaBotticinoCapriano del Colle, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen rosso eller navnet paa sorten TrebbianoCellaticaColli morenici mantovani del Garda, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- chiaretto- rubinoFranciacorta, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- roséLambrusco Mantovano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosatoLugana (1)Oltrepò Pavese, efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- spumante- moscato liquoroso dolce- moscato liquoroso secco- rosso- rosato- riserva- Buttafuoco- Sangue di Giudaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Barbera- Bonarda- Riesling italico- Riesling renano- Cortese- Moscato- Moscato liquoroso dolce- Pinot nero- Pinot grigio (Frizzante)Riviera del Garda Bresciano o Garda Bresciano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- chiaretto- rosso- rosato- rosé-

type: contracts

jurisdiction: EU


text: superiore- novelloeller navnet paa sorten GropelloSan Colombano al Lambro eller San ColombanoSan Martino della BattagliaValcalepio, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoValtellina, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superiore, Sforzato eller Sfursat eller efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser:- Sassella- Inferno- Grumello- Valgella2.2.4. Trentino-Alto AdigeAlto Adige (Suedtiroler), ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riserva eller navnet paa en af foelgende sorter:- Moscato giallo (Goldenmuskateller eller Goldmuskateller)- Pinot bianco (Weissburgunder)- Chardonnay- Pinot grigio (Rulaender)- Riesling italico (Welschriesling)- Mueller-Thurgau (Riesling Sylvaner)- Riesling renano- Sylvaner- Sauvignon- Traminer Aromatico eller Gewuerztraminer- Cabernet- Lagrein rosato (Lagrein Kretzer, Lagrein di Gries eller Grieser Lagrein)- Lagrein scuro (Lagrein Dunkel-Grieser eller Lagrein di Gries)- Malvasia eller Malvasier- Merlot- Moscato rosa (Rosenmuskateller)- Pinot nero (Blauburgunder)- Schiave (Vernatsch)Caldaro eller Lago di Caldaro (Kalterer eller Kalterersee), ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- classico- classico superiore- scelto- selezionatoCasteller, ogsaa efterfulgt af benaevnelser superioreColli di Bolzano (Bozner Leiten)Meranese di Collina (Meraner Huegel) (Burgravio eller Burggraefler)Santa Maddalena, ogsaa efterfulgt at benaevnelsen classico eller Klassisches UrsprungsgebietSorni, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- sceltoTerlano (Terlaner), efterfulgt af benaevnelsen:- classico- og/eller navnet paa en af foelgende sorter:- Pinot bianco- Chardonnay- Riesling italico- Riesling renano- Sauvignon- Sylvaner- Mueller-ThurgauTeroldego Rotaliano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rubino- rosato- kretzer- superiore- riservaTrentino, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen:- bianco- rosso- riserva- vin santoeller navnet paa en af foelgende sorter:- Chardonnay- Moscato giallo- Moscato rosa- Mueller-Thurgau- Nosiola- Pinot bianco- Pinot grigio- Riesling italico- Riesling renano- Traminer aromatico- Cabernet- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Lagrein- Marzemino- Merlot- Pinot neroValdadige (Etschtaler) (1), ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosatoeller navnet paa en af foelgende sorter:- Chardonnay- Pinot bianco- Pinot grigio- SchiavaValle Isarco (Eisacktaler) (Bressanone), efterfulgt af benaevnelsen Bressanone eller navnet paa en af foelgende sorter:- Traminer aromatico- Pinot grigio- Veltliner- Sylvaner- Mueller-Thurgau2.2.5. VenetoBardolino, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- classico- novello- superiore- chiarettoBianco di CustozaBreganze, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- superioreeller navnet paa en af foelgende sorter:- Cabernet- Pinot nero- Pinot bianco- Pinot grigio- VespaioloColli Berici, efterfulgt af benaevnelsen riserva eller navnet paa en af foelgende sorter:- Garganega- Sauvignon- Pinot bianco- Merlot- CabernetColli Euganei, efterfulgt af benaevnelsen riserva eller navnet paa en af foelgende sorter:- Moscato- Pinot bianco- Merlot- CabernetGambellara, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- recioti- vin santo- superioreLessini Durello (Spumante) (1), efterfulgt af benaevnelsen superiore Lison-Pramaggiore, efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- classico- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Cabernet- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Chardonnay- Merlot- Pinot bianco- Pinot grigio- Refosco dal peduncolo rosso- Riesling italico- Sauvignon- VerduzzoLugana (2)Montello e Colli Asolani, efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- superioreeller navnet paa en af foelgende sorter:- Prosecco- Merlot- Cabernet- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Chardonnay- Pinot bianco- Pinot grigioProsecco di Conegliano (Valdobbiadene), ogsaa efterfulgt af den geografiske angivelse superiore di CartizzeSoave (Recioto di Soave), ogsaa efterfulgt af benaevnelsen classico eller superioreSan Martino della BattagliaValdadige (Etschtaler), efterfulgt af navnet paa en af foelgende sorter:- Chardonnay- Pinot bianco- Pinot grigio- SchiavaValpolicella eller Recioto della Valpolicella, efterfulgt af:- benaevnelsen classico, superiore eller amarone-


text: eller den geografiske angivelse ValpantenaVini del Piave eller Piave, efterfulgt af:- benaevnelsen riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Cabernet- Cabernet sauvignon- Merlot- Pinot bianco- Pinot grigio- Pinot nero- Raboso- Verduzzo2.2.6. Friuli-Venezia GiuliaAquileia eller Aquileia del Friuli, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen rosato eller navnet paa en af foelgende sorter:- Merlot- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Chardonnay- Refosco dal peduncolo rosso- Pinot bianco- Pinot grigio- Riesling renano- Sauvignon- Traminer aromatico- Verduzzo friulanoCarso, ogsaa efterfulgt af navnet paa en af foelgende sorter:- Terrano- MalvasiaCollio Goriziano eller Collio, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Riesling italico- Riesling renano- Traminer aromatico- Malvasia- Malvasia istriana- Mueller-Thurgau- Picolit- Ribolla gialla- Pinot bianco- Pinot grigio- Sauvignon- Traminer- Cabernet- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Chardonnay- Merlot- Pinot neroColli Orientali del Friuli, ogsaa efterfulgt af den geografiske angivelse Ramandolo, efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosato- ramandolo- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Verduzzo- Ribolla gialla- Pinot bianco- Pinot grigio- Sauvignon- Pinot nero- Riesling renano- Picolit- Merlot- Cabernet- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Chardonnay- Malvasia istriana- Refosco dal peduncolo rosso- Schioppettino- Traminer aromaticoGrave del Friuli, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosato- superioreeller navnet paa en af foelgende sorter:- Merlot- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Chardonnay- Refosco dal peduncolo rosso- Pinot bianco- Pinot grigio- Pinot nero- Verduzzo friulano (Frizzante)- Riesling renano- Sauvignon- Traminer aromaticoIsonzo eller Isonzo del Friuli, efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoeller navnet paa en af foelgende sorter:- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Chardonnay- Franconia- Sauvignon- Malvasia istriana- Pinot bianco- Pinot grigio- Pinot nero- Refosco dal peduncolo rosso- Verduzzo friulano- Traminer aromatico- Riesling italico- Riesling renano- MerlotLatisana del Friuli, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen rosato eller navnet paa en af foelgende sorter:- Merlot- Cabernet- Refosco- Pinot bianco- Pinot grigio- Verduzzo friulano- Traminer aromatico- Sauvignon- ChardonnayLison-Pramazziore (Spumante) (1), ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- classico- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Cabernet- Cabernet franc- Cabernet sauvignon- Chardonnay- Merlot- Pinot bianco- Pinot grigio- Refosco dal peduncolo rosso- Riesling italico- Sauvignon- Verduzzo2.2.7. LiguriaCinque terre og Cinque terre sciacchetràRossese di Dolceacqua eller Dolceacqua, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreColli di Luni, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- riservaeller navnet paa sorten VermentinoRiviera Ligure di Ponente, ogsaa efterfulgt af:- navnet paa en af foelgende geografiske angivelser:- Riviera dei Fiori- Albenga eller Albenganese- Finale eller Finalese- Ormeasco- Ormeasco superiore- Ormeasco Schiac-trà- eller navnet paa en af foelgende sorter:- Pigato- Rosesse- Vermentino2.2.8. Emilia-RomagnaBianco di ScandianoBosco Eliceo, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen bianco og/eller navnet paa en af foelgende sorter:- Fortana- Merlot- SauvignonCagnina di RomagnaColli Bolognesi, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Barbera- Merlot- Sauvignon- Riesling italico- Pinot bianco- Pignoletto- Cabernet sauvignonColli di Parma, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen rosso og/eller navnet paa en af foelgende sorter:- Malvasia (Spumante)- SauvignonColli Piacentini, efterfulgt af:- en af foelgende benaevnelser:- Gutturnio- Monterosso Val d'Arda- Trebbianino Val Trebbia- Val Nure- eller navnet paa en af foelgende sorter:- Barbera- Bonarda- Malvasia- Ortrugo- Pinot nero- Pinot grigio- SauvignonLambrusco Grasparossa di CastelvetroLambrusco Mantovano (Frizzante)Lambrusco


text: ReggianoLambrusco Salamino di Santa CroceLambrusco di SorbaraMontuni del RenoPagadebit di RomagnaSangiovese di RomagnaTrebbiano di Romagna (Spumante)2.2.9. ToscanaBianco della Valdinievole, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen vin santoBianco dell'Empolese, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen vin santoBianco di Pitigliano, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreBianco Pisano di S. Torpé, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen vin santoBianco Vergine ValdichianaBolgheriBrunello di MontalcinoCandia dei Colli ApuaniCarmignano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosato- vin santo- riservaChianti, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- classico- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Colli aretini- Colli fiorentini- Colline pisane- Colli senesi- Montalbano- RufinaColli dell'Etruria, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- vin santoeller navnet paa sorten VermiglioColli di Luni, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- riservaeller navnet paa sorten VermentinoElba, ogsaa efterfulgt af benaevnelserne bianco og rossoMontecarlo, ogsaa efterfulgt af benaevnelserne bianco og rossoMontescudaio, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- vin santoMorellino di Scansano, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riservaMoscadello di MontalcinoParrina, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- riservaPomino, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- vin santo- riservaRosso delle Colline Lucchesi og Bianco delle Colline LucchesiRosso di MontalcinoRosso di MontepulcianoVal d'Arbia, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen vin santoVal di Cornia, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Campiglia Marittima- Suvereto- San VincenzoVernaccia di San Gimignano, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riservaVino Nobile di Montepulciano, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riserva2.2.10. UmbriaColli Altotiberini, ogsaa eftergulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosatoColli Amerini, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- novelloeller navnet paa sorten MalvasiaColli del Trasimeno, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoColli Martani, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riserva eller navnet paa en af foelgende sorter:- Grechetto di Todi- Grechetto- Sangiovese- TrebbianoColli Perugini, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosatoMontefalco, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen rosso (1) eller navnet paa sorten MalvasiaOrvieto, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen classicoTorgiano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Chardonnay- Cabernet sauvignon- Pinot grigio- Pinot nero- Riesling italico2.2.11. MarcheBianchello del MetauroBianco dei Colli MaceratesiFalerio dei Colli AscolaniLacrima di Morro eller Lacrima di Morro d'AlbaRosso Conero, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riservaRosso Piceno, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreSangiovese dei Colli PesaresiVerdicchio dei Castelli di Jesi, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen classicoVerdicchio di MatelicaVernaccia di Serrapetrone2.2.12. AbruzziMontepulciano d'Abruzzo, ogsaa efterfulgt af navnet paa en af foelgende sorter:- Cerasuolo- VecchioTrebbiano d'Abruzzo2.2.13. MoliseBiferno, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- riservaPentro di Isernia, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato2.2.14. LazioAleatico di GradoliAprilia, efterfulgt af navnet paa en af foelgende sorter:- Merlot- Sangiovese- TrebbianoBianco Capena, ogsaa efterfulgt af benaevnelse »superiore«Cerveteri, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoCesanese del PiglioCesanese di AffileCesanese di Olevano RomanoColli Albani, ogsaa efterfulgt af en al foelgende benaevnelser:- superiore- novelloColli LanuviniCori, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoEst ! Est !! Est !!! MontefiasconeFrascati, ogsaa efterfulgt af en


text: af foelgende benaevnelser:- cannellino- novello- superioreGenazzano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- novelloMarino, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreMontecompatri Colonna, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreOrvieto (1), ogsaa efterfulgt af benaevnelse classicoVelletri, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- superiore- riservaZagarolo, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superiore2.2.15. CampaniaCapri, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoCastel San Lorenzo, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- riserva- lambiccatoeller navnet paa en af foelgende sorter:- Barbera- MoscatoCilento, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosatoeller navnet paa sorten AglianicoFalerno del Massico, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- riserva- vecchioeller navnet paa sorten PrimitivoFiano di Avellino, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen »Apianum« Greco di TufoIschia, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- bianco superioreSolopaca, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoTaburno eller Aglianico del Taburno, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosato- riservaTaurasi, efterfulgt af begrebet riservaVesuvio, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- Lacrymaeller navnet paa sorten Christi2.2.16. Apulia Region:Aleatico di Puglia, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riserva Alezio, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosato- riservaBrindisi, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosato- riservaCacc'e mmitte di LuceraCastel del Monte, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- riservaeller navnet paa en af foelgende sorter:- Chardonnay- Sauvignon- Pinot bianco- Bianco da Pinot nero- Pinot bianco- Aglianico rosso- Aglianico rosatoCopertino, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosato- riservaGioia del Colle, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoeller navnet paa en af foelgende sorter:- Aleatico- PrimitivoGravinaLeverano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rossoLizzano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- giovane- novello- superioreeller navnet paa en af foelgende sorter:- Malvasia nera- Negro amaroLocorotondoMartina eller Martina FrancaMatino, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosatoMoscato di TraniNardó, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosato- riservaOrta Nova, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosatoOstuni, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen biancoeller navnet paa sorten OttavianelloPrimitivo di ManduriaRosso Barletta, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen invecchiatoRosso Canosa, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- canusium- riservaRosso di Cerignola, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riservaSalice Salentino, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- riserva- novelloeller navnet paa en af foelgende sorter:- Aleatico- Pinot biancoSan Severo (Spumante), ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosatoSquinzano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosato- riserva2.2.17. BasilicataAglianico del Vulture,ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- vecchio- riserva2.2.18. CalabriaCiro, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- riserva- classico- superioreDonniciGreco di BiancoLameziaMelissa, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- superiorePollino, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreSanta Anna di Isola Capo RizzutoSavuto, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superiore2.2.19. SiciliaAlcamo eller bianco AlcamoCerasuolo di VittoriaEtna, Lizzano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- bianco- rosso- rosato- superioreFaroMalvasia di LipariMarsala, efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- Cremovo vino aromatizzato eller Cremovo Zabaione vino aromatizzato- stravecchio- fine- superiore-


text: vergine og/eller Soleras- vergine stravecchio eller Soleras stravecchio eller vergine- riservaMoscato di Noto, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreMoscato di PantelleriaMoscato di Siracusa2.2.20. SardiniaArborea, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosatoeller navnet paa en af foelgende sorter:- Sangiovese- TrebbianoCampidano di Terralba eller TerralbaCannonau di Sardegna, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen rosato eller navnet paa en af foelgende sorter:- Capo Ferrato- OlienaCarignano del Sulcis, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosato- riservaGiro di Cagliari, ogsaa efterfulgt af benaevnelser riservaMalvasia di BosoMalvasia di Cagliari, ogsaa efterfulgt af benaevnelser riservaMandrolisai, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- rosso- rosato- superioreMonica di Cagliari, ogsaa efterfulgt af benaevnelser riservaMonica di Sardegna, ogsaa efterfulgt af benaevnelser superioreMoscato di Cagliari, ogsaa efterfulgt af benaevnelser riservaMoscato di Sardegna (Spumante), ogsaa efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser:- Tempio Pausania eller Tempio- GalluraMoscato di Sorso-Sennori eller di Sorso eller di Sennori, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen riservaNasco di CagliariNuragus di CagliariVermentino di Gallura, ogsaa efterfulgt af benaevnelsen superioreVermentino di SardegnaVernaccia di Oristano, ogsaa efterfulgt af en af foelgende benaevnelser:- riserva- superiore3. Supplerende traditionelle benaevnelser:- Riserva- Riserva speciale- Superiore- Classico- Amarone- Vergine- Scelto- Auslese- Passito- Lacrima- Lacrima Christi- Sforzato, Sfurzat- Cannellino- Vino santo- Dunkel- Kretzer- Rubino- Granato- Cerasuolo- Chiaretto- Aranciato- Giallo- Paglierino- Dorato- Verdolino- Ambrato- Vivace- Vino novello- Vin nouveauB) Bordvine med en geografisk angivelseVI. VINE MED OPRINDELSE I STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURG Disse vine betegnes ved udtrykket »vin de qualité produit dans une région déterminée« eller ved den saerlige traditionelle benaevnelse »Marque nationale du vin luxembourgeois«. Sidstnaevnte kendetegnes ved en saerlig etiket (halsetiket) med paaskriften »Moselle luxembourgeoise - Appellation contrôlée, Marque nationale; sous le contrôle de l'Etat«. Paa denne halsetiket er ligeledes anfoert vinstoksorten, hoestaaret samt et statsligt kontrolnummer.Disse vine kan derudover betegnes ved navnet paa en af de lokaliteter, hvor de har oprindelse, som omhandlet i nr. 1, eventuelt efterfulgt af navnet paa et lokalt sted, der ikke er anfoert saerskilt i dette bilag, samt ved en af de i nr. 2 omhandlede sorter. Desuden kan disse vine betegnes ved en af de supplerende traditionelle benaevnelser, der omhandles i nr. 3.1. Navne paa lokaliteterSchengen, Remerschen, Wintringen, Mondorf, Elvange, Ellange, Burmerange, Schwebsange, Bech-Kleinmacher, Wellenstein, Remich, Bous, Assel, Trintange, Rolling, Erpeldange, Stadtbredimus, Greiveldange, Ehnen, Wormeldange, Oberwormeldange, Ahn, Machtum, Lenningen, Canach, Gostingen, Niederdonven, Oberdonven, Grevenmacher, Mertert, Wasserbillig, Rosport, Born, Moersdorf.2. VinstoksorterRiesling, Traminer, Pinot gris (Rulaender), Pinot blanc, Pinot noir, Auxerrois, Muscat Ottonel, Rivaner (Mueller-Thurgau), Sylvaner, Elbling, Chardonnay, Gamay.3. Supplerende traditionelle benaevnelser- »vin classé«- »premier cru«- »grand premier cru«.4. Benaevnelsen »Crémant de Luxembourg« suppleret med angivelsen »Moselle Luxembourgeoise - Appellation contrôlée«.5. Mousserende kvalitetsvine med angivelsen »Moselle Luxembourgeoise - Appellation contrôlée«.VII. VINE MED OPRINDELSE I PORTUGAL A) Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsomraaderDisse vine betegnes ved udtrykket »vinho de qualidade produzido em região determinada« og ved navnet paa et bestemt omraade som omhandlet i nr. 1.Disse vine kan derudover betegnes ved navnet paa et underomraade som omhandlet i nr. 2, ved en saerlig traditionel benaevnelse som omhandlet i nr. 3 og ved en supplerende traditionel benaevnelse som omhandelt i nr. 4.1. Navne paa bestemte omraaderAlcobaçaAlenquerAlmeirimArrábidaArrudaBairradaBiscoitosBorbaBucelasCarcavelosCartaxoCastelo RodrigoChamuscaChavesColaresCorucheCova


text: da BeiraDãoPorto, Vin de Porto, Oporto, Port Wine, Portwein, Portvin, PortwijnDouroEncostas de AireEncostas da NaveÉvoraGraciosaGranja-AmarelejaLafõesLagoaLagosMadeira, Madeira Wein, Madeira Wine, Vin de Madèra, Madera, Vino di Madera, Madeira WijnMoscatel de Setúbal, SetúbalMouraÓbidosPalmelaPicoPinhelPlanalto mirandêsPortalegrePortimãoRedondoReguengosRosé de Trás-os-MontesRosé das BeirasRosé do Ribatejo e OesteRosé do AlgarveSantarémTaviraTerceiraTomarValpaçosVarosaVidigueiraVinhos verdes2. Navne paa underomraader2.1. DãoAlvaBesteirosCastendoSerra da EstrelaSilgueirosTerras de AzuraraTerras de Senhorim2.2. DouroAlijóLamegoMedaSabrosaVila Real2.3. Favaios2.4. VarosaTarouca2.5. Vinhos VerdesAmaranteBastoBragaLimaMonçãoPenafiel3. Saerlige traditionelle benaevnelserDenominação de origemDenominação de origem controladaGenerosoIndicação de proveniência regulamentadaRegião demarcadaVinho doce naturalVinho generoso4. Supplerende traditionelle benaevnelser4.1. MadeiraAmadurecidoAveludadoCanteiroDouradoEncorpadoEscuroGarrafeiraFinoFrasqueiraLeveMacioMeio escuroMuito pálidoMuito velhoPálidoReservaReserva velhaSeleccionadoSercialSoleraSuperior - BualVelho4.2. PortoAlouradoAlourado claroBranco-doiradoBranco-pálidoBranco-palhaCrustedCrustingLate Bottled Vintage eller LBVLeve secoMuito velhoReservaRetintoRubySuperiorTawnyTintoTinto alouradoVelhíssimoVintage4.3. AndreBranco de uvas brancasBranco de uvas tintasCasaCasalClareteColheita seleccionadaEscolhaGarrafeiraHerdadeMonteNobreNovoPacoPalácioPalhete eller PalhetoQuintaReservaSolarSuperiorVelhoVilaVinho com agulhaVinho frutadoVinho leveVinho de missaVinho novoVinhoB) Bordvine med en geografisk angivelseDisse vine betegnes ved udtrykket »Vinho Regional« og ved en af foelgende geografiske angivelser:Alentejo AlgarveBeiras - Terras de Sico - Beira Litoral - Beira AltaEstremaduraRibatejoRios do MinhoTerras do SadoTrás-os-Montes - Terras duriensesVIII. VINE MED OPRINDELSE I DET FORENEDE KONGERIGE Disse vine betegnes ved udtrykket »Quality Wine Produced in a Specified Region« eller »Q.W.PSR« og ved navnet paa et bestemt omraade som omhandlet i nr. 1.1. Navne paa bestemte omraader- Southern Counties- Northern Counties2. Saerlige traditionelle benaevnelser- Designated origin.B. VINE MED OPRINDELSE I RUMAENIEN I. GEOGRAFISKE ANGIVELSER 1. Vine af hoejere kvalitet med kontrolleret oprindelsesbenaevnelse1.1. Vin med oprindelse i vinavlszonen Transsylvanske hoejslette1.1.1. Târnave, ogsaa efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser- Blaj- Jidvei- Media Ks- Târn Faveni- Zag Far- Valea Nirajului1.1.2. Blaj- Cr Faciunelu- Câmpu Libert Fa Ktii- Cenade- Valea Lung Fa- M Fan Farade- Sâncel1.1.3. Jidvei- B Falcaciu- Cetatea de Balt Fa- KSona1.1.4. Media Ks- Dane Ks- Seleu Ks- KSeica Mic Fa- Agârbiciu- Valea Viilor- Mo Ksna- Richi Ks- A Ktel- Bl Fajel- Biertan- Pro Kstea Mare- Mic Fasasa- Axente Sever- Dupu Ks1.1.5. Târn Faveni- Ad Famu Ks- B Fagaciu1.1.6. Zag Far- Tigmandru- B Fal Fau Kseri- Filitelnic- Senereus- Nade Ks- Vii Ksoara- Ormeni Ks- Sântioara- Domald1.1.7. Valea Nirajului1.1.8. Alba Iulia- Sântimbru1.1.9. Ighiu- Cric Fau- KSard- Telna- Galda de Jos- Bucerdea vinoas Fa- Tibru1.1.10. Sebe Ks- Câlnic1.1.11. Apold1.1.12. Aiud- Ciumbrud- Sâncrai- Lopadea Nou Fa- Mir Fasl Fau- Ocna Mure Ks1.1.13. Triteni1.1.14. Lechin Kta- Verme Ks- Sâniacob1.1.15. Teaca- Urmeni Ks- Valea Pietrii- Archiud1.1.16. Bistri Kta- Vii Ksoara (Steiniger)- Dumitra1.1.17. Bato Ks1.2. Vin med oprindelse i vinavlszonen Moldova bakker1.2.1. Cotnari, ogsaa efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser- Cârjoaia- Dealul Paraclis- Dealul C Fat Falina- Dealul Mândrului- Dealul Episcopului- Dealul lui Vod Fa- Dealul Furcilor- Dealul Castel- Dealul St Fanca- Hodora- Cepleni Kta- Scobin Kti- Nasl Fau- Zlodica- M Fagura- Buhalni Kta- Jole Ksti1.2.2. Hârl Fau- Deleni1.2.3. Cucuteni- Coasta M Fagurei- Jora- B Faiceni- Belce Ksti- Todire Ksti1.2.4. Frumu Ksica1.2.5. Copou- Aroneanu- Rediu- KSorogari- Vân Fatori1.2.6. Bucium- Tome Ksti- Vi Ksani- Doi Peri- Cet Fa Ktuia- Pietr Faria- Vl Fadiceni- Goruni1.2.7. Uricani- Miroslava- Vorove Ksti- Uric- Horle Ksti1.2.8. Comarna1.2.9. Probota1.2.10. Bohotin- Arsura- Pâhne Ksti- Dealul Dodului- Mo Ksna- R Faduc Faneni- Cozme Ksti- Gorban1.2.11. Hu Ksi- Duda- Epureni- Oltene Ksti- P Fadureni- St Fanile KstiTEKSTEN FORTSAETTES UNDER DOKNUM: 293A1231(08).2- Dealul Lohanului- Dealul Dobrina- Dealul Henciului- Dealul Sara- Dealul


text: Hârtop1.2.12. Avere Ksti- Gherm Fane Ksti- Guge Ksti- T Fat Farani- Pietr Faria- Dealul Nistrei- Bune Ksti1.2.13. Vutcani- Ro Ksie Ksti- Valea lui Darie- Rânceni- Deleni- M Fal Faie Ksti- Hoceni- Hurdugi- O Kteleni1.2.14. Murgeni- M Falu Ksteni- KSuletea- Vii Ksoara- Banca- Dode Ksti- Bogd Fane Ksti- Epureni- Berezeni1.2.15. Tutova- Dealul Bogd Fani Kta- Pripone Ksti- Borode Ksti- Platoul Ive Kstilor1.2.16. Iana- Pogana- Puie Ksti- Boge Ksti- Perieni- Cet Fa Ktuia- Dealul Ib Fane Kstilor- Temelia1.2.17. Bujoru- Folte Ksti- M Fast Facani- Vârlezi- Dr Fagu Kseni- Jor Fa Ksti- Vl Fade Ksti1.2.18. Smul Kti1.2.19. Oancea- Suceveni- Cavadine Ksti1.2.20. Bere Ksti1.2.21. Nicore Ksti1.2.22. Buciumeni1.2.23. Ive Ksti1.2.24. Corod1.2.25. B Faleni1.2.26. Scânteie Ksti1.2.27. Pechea1.2.28. Smârdan1.2.29. R Fac Faciuni1.2.30. Zeletin1.2.31. Dealul Morii1.2.32. Parincea1.2.33. T Fan Fasoaia1.2.34. Gohor1.2.35. Panciu- Chicera- R Fazoare- Dealu Crucea- Dumbrava- Str Faoane- Haret- Ursoi- Neicu- Movili Kta- Repedea- Muncelu- Trotu Ksanu- Fitione Ksti- Dioche Kti- Ghimice Ksti1.2.36. Tife Ksti1.2.37. P Faune Ksti1.2.38. Odobe Ksti- KSarba- Beciu Domnesc- Cazacli- Mân Fastioara- Piscul Corbului1.2.39. Jari Kstea- P Fadureni- V Fars Fatura- Poiana1.2.40. Bolote Ksti1.2.41. Cote Ksti- Bude Ksti- Ureche Ksti- Pope Ksti- Cânde Ksti- Terche Ksti- Dumbr Faveni- Dragosloveni1.2.42. Tâmboie Ksti1.2.43. Cârligele- Bon Kte Ksti- Blidari- D Falh Fau Kti1.2.44. Vârte Kscoiu- Faraoanele- Beciu- Râmniceanca1.3. Vin med oprindelse i vinavlszonen Bakkerne ved Muntenien og Oltenie1.3.1. Cernatesti, ogsaa efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser- Aldeni- S Fapoca- Bl Fajani1.3.2. Z Farne Ksti- Racovi Kteni- Vadu Sore Ksti- Po Ksta Câln Fau1.3.3. Greb Fanu1.3.4. Dealu Mare- Bolde Ksti- Valea C Falug Fareasc Fa- Urla Kti- Ceptura- Tohani- Breaza-Buz Fau- Pietroasa- Merei- Zore Ksti1.3.5. Bolde Ksti- Seciu- Plea Ksa1.3.6. Valea C Falug Fareasc Fa- Chi Ktorani- Valea Orlei- Valea Popii- Valea Mantei- Valea Poienii- Valea Ursoi- Valea Larg Fa- Valea Mieilor- Nicovani1.3.7. Urla Kti- Valea Nucetului- Valea Pietrei- Valea Crângului- Valea Seman- Valea Urloi- Orzoaia1.3.8. Ceptura- Malu Ro Ksu- KSoime Ksti- Rotari1.3.9. Tohani- Gura Vadului- Per Ksunari- Vârful cu Dor- Vadu S Fapat- Bozieni1.3.10. Breaza - Buz Fau- Greceanca- Vispe Ksti- N Faeni- Fin Kte Ksti- S Fah Fateni1.3.11. Pietroasa- Dealul Istri Kta- KSarânga- Dara1.3.12. Merei- Dealul Viei- Izvoru Dulce- S Far Fa Kteanca- Gura S Far Fa Ktii- Nenciule Ksti1.3.13. Zore Ksti- S Faseni- Valea Teancului- Ni Kscov- Dealul Zorilor1.3.14. Coste Ksti1.3.15. Buc Ksani1.3.16. Valea Voievozilor1.3.17. KStef Fane Ksti- Goleasca- Izvorani- Vr Fane Ksti- Vii Ksoara- Dealul Schitului1.3.18. Topoloveni1.3.19. Valea Mare - Dâmbovi Kta1.3.20. Sâmbure Ksti- Vitomire Ksti1.3.21. Dobroteasa1.3.22. Dr Fag Fa Ksani- Dealul Olt- Mitrofani- Verdea- Dobru Ksa- Prundeni- C Falina- Z Favideni- Orle Ksti- Sute Ksti1.3.23. Gu Ksoeni1.3.24. M Faciuca1.3.25. Iancu Jianu1.3.26. Jiblea1.3.27. Banu M Far Facine- Vulc Fane Ksti- Cârcea- Co Ksoveni1.3.28. Br Fade Ksti- Co Ktofeni- Simnic1.3.29. Brabova- Breasta- Sopot1.3.30. Segarcea- Dealul Robului- Lipovu1.3.31. Dealul Viilor - Severin- Halânga1.3.32. Corcova1.3.33. Golul Drâncei- Opri Ksor- Punghina- Brani Kste1.3.34. Vânju Mare- Poroina- Fântânile negre- Vl Fadaia- Alm Fajel- Stârcovi Kta- Scorila1.3.35. Orevi Kta- Rogova- Corl Fa Ktel- Valea Anilor1.3.36. Pleni Kta1.3.37. Târgu Jiu- B Fal Fane Ksti- Dobri Kta- Bâlta1.3.38. Poiana Cru Kse Ktu1.4. Vin med oprindelse i vinavlszonen Banat1.4.1. Moldova


text: Nou Fa, ogsaa efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser- M Face Ksti- Pojejena1.4.2. Dealul Tirolului1.4.3. Buzia Ks- Dealul Silagiului1.4.4. Reca Ks- Izvin- Horneacova- Dealul Vechi- Valea Lung Fa1.4.5. Jamu Mare1.5. Vin med oprindelse i vinavlszonen Crisana og Maramures1.5.1. Mini Ks, ogsaa efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser- P Fauli Ks- Bara Ktca- Cuvin- Cov Fasin Kt- Dealul Soarelui- Dealul Stâncii- Dealul Bisericii- Dealul Turnului- Dealul B Fatrân- Dealul D Faicani- Dealul Stupinii- Dealul Danciului1.5.2. M Faderat1.5.3. Diosig1.5.4. S Facueni1.5.5. Sâniob1.5.6. Biharia1.5.7. KSimleul Silvaniei1.5.8. Sam Ksud1.5.9. R Fate Ksti1.5.10. Halmeu1.5.11. Seini1.6. Vin med oprindelse i vinavlszonen Bakkerne ved Dobroudja (Sortehavet)1.6.1. Murfatlar, ogsaa efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser:- Basarabi- Valul Roman (Valul lui Traian)- Biserica Veche- Piatra ro Ksie- Siminoc- Poarta Alb Fa- Ciocârlia1.6.2. Medgidia- Valea Dacilor- Satu Nou- Pe Kstera- Castelu- Sili Kstea- Tortomanu- Mircea Vod Fa1.6.3. Nazarcea- Coco Ksu1.6.4. Cernavod Fa- Rasova- Cochirleni- Seimeni1.6.5. Adamelisi- Cetate- Urluia1.6.6. Istria - Marea Neagr Fa- Mihai Viteazu- Corbu- Cogealac- Tariverde- Sinoe1.6.7. Babadag- Enisala- Zebil- Sarichioi- Ceamurlia- Unirea1.6.8. Valea Nucarilor 1.6.9. D Faeni1.6.10. Sarica - Niculi Ktel- Valea Teilor- Teli Kta- B Fadila- Isaccea1.6.11. Tulcea- Somova- Parche Ks- Terasele Tulcei- Dealul Redi1.6.12. M Facin1.7. Vin med oprindelse i vinavlszonen Donau-terrasserne1.7.1. Oltina (Lacul Oltina)1.7.2. Aliman, ogsaa efterfulgt af en af foelgende geografiske angivelser:- Vlahi- Dunareni1.8. Vin med oprindelse i vinavlszonen Sandet og andre omraader i den sydlige del af landet1.8.1. D Fabuleni1.8.2. Tâmbure Ksti1.8.3. Furcule Ksti1.8.4. Mavrodin1.8.5. Ulmu1.8.6. Berte Ksti1.8.7. Cire Ksu1.8.8. Jirl Fau2. Vine af hoejere kvalitet (HK)Vin med benaevnelse af et af foelgende navne i henhold til den vinavlszone, hvori de har oprindelse- Valea Târnavelor- Valea Mure Ksului- Viile Sibiului- Viile Bistri Kta - N Fas Faud- Viile S Fama Ksului- Viile Dejului- Colinele Ia Ksilor- Viile Boto Ksanilor- Dealurile Hu Ksilor- Viile Vasluiului- Colinele Tutovei- Dealurile Bujorului- Colinele Covurluiului- Terasele Siretului- Viile Vrancei- Cotul Carpa Ktilor- Dealurile Buz Faului- Dealurile Prahovei- Viile Dâmbovi Ktei- Dealurile Arge Ksului- Viile Oltului- Dealurile Vâlcei- Colinele Doljului- Plaiurile Mehedin Kti- Dealurile Gorjului- Viile Semenicului- Viile Banatului- Viile Teremia- Dealurile Zarandului- Plairurile Bihorului- Viile Valea lui Mihai- Viile Satu Mare- Viile S Falajului- Viile Maramure Ksului- Viile Dobrogei- Colinele Tulcei- Terasele Dun Farii- Nisipurile Olteniei- Viile Teleormanului- Viile Ialomi Ktei- Viile Mosti Kstei- Nisipurile C Falm Fa Ktuiului- Viile Br FaileiII. TRADITIONELLE BENAEVNELSER FOR KVALITETSVINE - »Vinuri de calitate superioar Fa« (VS)- »Vinuri de calitate superioar Fa cu denumire de origine controlat Fa« (DOC)- »Vinuri de calitate superioar Fa cu denumire de origine controlat Fa Ksi trepte de calitate« (DOCC):- »Cules dup Fa maturitatea deplin Fa« (CMD)- »Cules târziu« (CT)- »Cules selec Ktionat« (CS)- »Cules la maturitatea de înobilare« (CMI)- »Cules la înobilarea boabelor« (CIB)- »Cules la stafidirea boabelor« (CSB)- »Imbuteliat la produc Fator« (la origine)- »Imbuteliere special Fa«- »Vin de vinotec Fa«- »Vin din butoaie alese«- »Comoara pivni Ktei«- »Rezerv Fa«- »Vin medaliat«(1) Ogsaa efterfulgt af navnet paa nomos ÁôôéêÞò (Attikis).(2) Ogsaa efterfulgt af navnet paa nomos Âïéùôssáò (Viotias).(3) Ogsaa efterfulgt af navnet paa nomos AAõâïssáò (Evias).(4) Ordene i parentes maa kun


text: anvendes paa betingelser, der er fastsat i de saerlige italienke regler for den paagaeldende kvbd og i faellesskabsreglerne.(5) Ligeledes under Veneto.(6) Ligeledes under Veneto.(7) Ligeledes under Friuli-Venezia Giulia.(8) Ligeledes under Lombardia.(9) Jf. beskrivelsen under Veneto (NB: benaevnelsen Lison classico maa ikke anvendes under Friuli-Venezia Giulia).(10) Ligeledes under Lazio.(11) Ligeledes under Umbria (NB: Benaevnelsen classico maa ikke anvendes under Lazio).PROTOKOL DE KONTRAHERENDE PARTER ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE BESTEMMELSER:I. I henhold til artikel 6, stk. 2, litra b, i aftalen og uanset deres mere restriktive interne lovgivning er de kontraherende parter blevet enige om at tillade brugen af betegnelsen paa en vinsort eller i paakommende tilfaelde et synonym til at betegne og praesentere en vin, hvis foelgende betingelser er opfyldt:a) dersom navnet paa en enkelt vinsort anvendes, skal mindst 85 % af vinen efter fradrag af den varemaengde, der eventuelt anvendes til soedning, vaere fremstillet paa grundlag af denne sort, der skal vaere den vigtigste faktor til bestemmelse af vinens egenartellerdersom navnene paa mere end én vinsort anvendes til beskrivelse af samme vin, skal denne vin efter fradrag af den varemaengde, der eventuelt anvendes til soedning, fuldt ud vaere fremstillet af de naevnte sorterb) navnet maa ikke benyttes paa en saadan maade, at det kan forveksles med en geografisk angivelse, der er beskyttet i henhold til denne aftalec) dersom navnet paa sorten eller dets synonym bestaar af flere ord, skal det paagaeldende sammensatte navn eller synonym trykkes paa etiketten med ensartede bogstaver af samme stoerrelse paa én eller to linjer uden at vaere afbrudt af andre oplysninger.II. I henhold til aftalens artikel 11, litra b), finder aftalen ikke anvendelse paa:1) vin i beholdere, som rummer hoejst 5 liter og er forsynet med en engangslukkeanordning, hvis den samlede transporterede maengde ikke overstiger 100 liter, uanset om den bestaar af separate sendinger2) a) vinmaengder paa hoejst 30 liter pr. rejsende i de rejsendes personlige bagageb) vinmaengder paa hoejst 30 liter forsendt fra én privatperson til en andenc) vin, der indgaar i privatpersoners flyttegodsd) vinmaengder paa hoejst 1 hektoliter importeret til videnskabelige eller tekniske eksperimentere) vin til diplomatiske, konsulaere eller tilsvarende repraesentationer indfoert som en del af disse toldfri tildelingf) vin, der udgoer forsyninger paa internationale transportmidler.Den i nr. 1 omhandlede undtagelse kan ikke anvendes samtidig med en eller flere af de i nr. 2 omhandlede undtagelser.ERKLAERING FRA DET EUROPAEISKE FAELLESSKAB VEDROERENDE BILAGET TIL AFTALEN Faellesskabet anerkender samtlige rumaenske geografiske betegnelser, der er anfoert i bilaget til aftalen, som enhedsliste, jf. artikel 26, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 2392/89.ERKLAERING FRA DET EUROPAEISKE FAELLESSKAB VEDROERENDE DET TOTALE ALKOHOLINDHOLD I VISSE RUMAENSKE VINE AF HOEJ KVALITET, DER INDFOERES TIL FAELLESSKABET Faellesskabet indvilliger i at indroemme den undtagelse, der er omhandlet i artikel 70, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 822/87, for saa vidt angaar et totalt alkoholindhold paa over 15 % vol, for visse vine af hoej kvalitet med oprindelse i Rumaenien med betegnelsen »VSOC« eller »Vin de calitate superiora cu denumire de origine si trepte de calitate« (vin af hoej kvalitet med oprindelsesbetegnelse og


text: kvalitetsangivelse), som er forsynet med en af foelgende geografiske betegnelser:- Cotnari- Pietrosa- Murfatlar- Medgidia- Nazarcea- CernavodaDenne undtagelse indroemmes senest fra datoen for ikrafttraedelsen af aftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Rumaenien om gensidig beskyttelse af og kontrol med vinbetegnelser.Meddelelse vedroerende datoen for ikrafttraedelse af: aftale mellem Det Europaeiske Faellesskab og Republikken Bulgarien om gensidig beskyttelse af og kontrol med vinbetegnelser (1), aftale i form af brevveksling mellem Det Europaeiske Faellesskab og Republikken Bulgarien om gensidig oprettelse af toldkontingenter for visse vine (2). De noedvendige ratifikationsprocedurer er nu afsluttet og behoerigt notificeret, saa- aftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Republikken Bulgarien om gensidig beskyttelse af og kontrol med vinbetegnelser traeder i kraft den 1. februar 1994, og- aftalen i form af brevveksling mellem Det Europaeiske Faellesskab og Republikken Bulgarien om gensidig oprettelse af toldkontingenter for visse vine traadte i kraft den 31. december 1993.(1) Se side 11 i denne Tidende.(2) Se side 1 i denne Tidende.


text:
 Avis juridique important
 |
 21987D0411(02)
 Afgørelse nr. 3/86, truffet af Den blandede Komité EØF- Finland den 11. december 1986, om supplering og ændring af protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde med henblik på at forenkle dokumentationen for oprindelsesstatus
 EF-Tidende nr. L 100 af 11/04/1987 s. 0008 - 0012
 AFGØRELSE Nr. 3/86 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EØF-FINLAND den 11. december 1986 om supplering og ændring af protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde med henblik på at forenkle dokumentationen for oprindelsesstatus DEN BLANDEDE KOMITE HAR -under henvisning til overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Finland, undertegnet i Bruxelles den 5. oktober 1973;under henvisning til protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde(1) , særlig artikel 16 og 28, ogud fra følgende betragtninger:Der vil kunne gennemføres en væsentlig forenkling af den dokumentation, der tjener som bevis for varers oprindelsesstatus, ved at eksportørens erklæring på formular EUR. 2 erstattes af en erklæring fra eksportøren på fakturaen;også formaliteterne i forbindelse med udstedelsen af varecertifikat EUR. 1 vil kunne lempes i betydeligt omfang for eksportører, som hyppigt udfører varer, hvis oprindelsesstatus forventes at ville forblive uændret i et længere tidsrum, ved at der indføres et »EUR. 1 langtidscertifikat«, som gælder for en periode på op til et år;der bør fastsættes betingelser og nærmere bestemmelser vedrørende disse forenklinger og lempelser -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 I protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Finland foretages følgende ændringer:1. Artikel 8, stk. 1, affattes således:»1. Varer med oprindelsesstatus i henhold til denne protokol kan indføres i Fællesskabet eller i Finland under anvendelse af overenskomsten ved fremlæggelse af:a) enten et varecertifikat EUR. 1, i det følgende benævnt »certifikat EUR. 1«, eller af et EUR. 1 certifikat, gyldigt i et længere tidsrum og fakturaer med henvisning til et sådant certifikat. Formularen til EUR. 1 certifikater findes i bilag V til denne protokol;b) eller en faktura forsynet med den i bilag VI til denne protokol fastsatte erklæring fra eksportøren, såfremt forsendelsen, bestående af et eller flere kolli indeholdende varer med oprindelsesstatus, samlede værdi ikke overstiger 4 000 ECU.«2. I artikel 10 udgår stk. 4; stk. 5 og 6 bliver herefter henholdsvis stk. 4 og 5. 3. Artikel 13 affattes således:»Artikel 131. Som undtagelse fra artikel 9, stk. 1 til 7, og artikel 10, stk. 1, 4 og 5, i denne protokol anvendes en forenklet procedure for udstedelse af certifikat EUR. 1 i overensstemmelse med nedenstående regler. 2. Eksportlandets toldmyndigheder kan fritage enhver eksportør, i det følgende benævnt »autoriseret eksportør«, som ofte udfører varer, for hvilke der kan udstedes certifikater EUR. 1, og som over for toldmyndighederne kan tilbyde tilfredsstillende garanti for kontrollen med varernes oprindelsesstatus, for ved udførselen at frembyde varen ved toldstedet i eksportlandet samt indgive den anmodning om certifikat EUR. 1, der gælder for disse varer, i forbindelse med udstedelse af et certifikat EUR. 1 på


text: de vilkår, der er fastsat i artikel 9, stk. 1 til 4, i denne protokol. 3. Toldmyndighederne kan endvidere bemyndige en autoriseret eksportør til at udfærdige EUR. 1 certifikater, som gælder i en periode på op til et år regnet fra datoen for udfærdigelsen, i det følgende benævnt»LT-certifikater«. Bemyndigelsen gives kun, såfremt varernes oprindelsesstatus anses for at ville forblive uændret i hele LT-certifikatets gyldighedsperiode. Er en eller flere varer ikke længere omfattet af LT-certifikatet, skal den autoriserede eksportør straks underrette de toldmyndigheder, som har givet bemyndigelsen, herom. 4. Toldmyndighederne kan udelukke visse varekategorier fra de i stk. 2 og 3 omhandlede lettelser. 5. Toldmyndighederne skal nægte at give de i stk. 2 og 3 omhandlede autorisationer og bemyndigelser til en eksportør, som ikke tilbyder de garantier, der skønnes nødvendige. Toldmyndighederne kan til enhver tid tilbagekalde autorisationen eller bemyndigelsen. Tilbagekaldelse skal ske, når betingelserne for autorisationen eller bemyndigelsen ikke længere er opfyldt, eller når en autoriseret eksportør ikke længere tilbyder nævnte garantier. 6. Den i stk. 2 omhandlede autorisation indebærer, efter toldmyndighedernes bestemmelse, rubrik nr. 11 »Toldvæsenets påtegninger« på certifikat EUR. 1:a) enten forud af toldvæsenet i eksportlandet attesteres med det kompetente toldsteds stempel samt påtrykt eller håndskreven underskrift af en toldembedsmand ved det pågældende toldsted;b) eller af den autoriserede eksportør forsynes med et særligt stempel, som er godkendt af eksportlandets toldmyndigheder, og som er i overensstemmelse med det i bilag VII til denne protokol afbildede stempelaftryk. Dette stempel kan påtrykkes certifikatformularen. Rubrik nr. 11 »Toldvæsenets påtegninger« i certifikat EUR. 1 udfyldes i givet fald af den autoriserede eksportør. 7. I de i stk. 6, litra a), omhandlede tilfælde skal rubrik nr. 7 »Bemærkninger« i certifikat EUR. 1 forsynes med en af følgende påtegninger: »Procédure simplifée«, »Forenklet procedure«, »Vereinfachtes Verfahren«, »ÁðëïõóôåõìÝíç äéáäéêáóßá«, »Simplified procedure«, »Procedura semplificata«, »Vereenvoudigde procedure«, »Procedimiento Simplificato«, »Yksinkertaistettu menettely«, »Einföldun afgreidslu«, »Forenklet prosedyre«, »Procedimento simplificado«, »Förenklad procedur«. Den autoriserede eksportør skal i rubrik nr. 13 »Anmodning om undersøgelse« i certifikat EUR. 1 i givet fald anføre navn og adresse på den toldmyndighed, der er kompetent til at kontrollere certifikat EUR. 1.I det i stk. 3 omhandlede tilfælde skal den autoriserede eksportør endvidere i rubrik nr. 7 i certifikat EUR. 1 angive en af følgende oplysninger:LT-certifikat gyldigt indtil ... , (dato angivet med arabiske tal),LT-Certificat gültig bis ... , ðéóôïðïéçôéêü LT éó÷ýïí ìÝ÷ñé ... , LT certificate valid until ... ,Certificato LT valido fino a ... , Certificat LT valable jusqu'au ... LT [sacute]krírteini gildir til ... ,certificado LT válido hasta el ... ,LT-certificaat geldig tot en met ... , LT-certifikät gyldig intil ... , LT-todistus voimassa ... saakka , LT certifikat giltigt till ... , Certificado LT válido até ... ,samt henvise til den bemyndigelse, i medfør af hvilken LT-certifikatet er udstedt.Den autoriserede eksportør er ikke forpligtet til i rubrik nr. 8 og 9 i »LT-certifikatet« at angive kollienes mærker, numre, antal og art og bruttovægt (kilo) eller andet mål (liter, kubikmeter, mv.). Rubrik nr. 8 skal dog indeholde en tilstrækkelig præcis beskrivelse og betegnelse af varerne til,


text: at det er muligt at identificere dem.8. I de i stk. 2 og 3 omhandlede autorisationer og bemyndigelser skal toldmyndighederne især angive: a) de betingelser, som skal overholdes ved udfærdigelse af anmodninger om certifikater EUR. 1 og LT-certifikater;b) bestemmelser om opbevaring i mindst to år af anmodningerne samt af en kopi af LT-certifikaterne og af de fakturaer, hvori der henvises til LT-certifikatet; for LT-certifikater eller fakturaer med henvisning til LT-certifikatet begynder dette tidsrum at løbe fra den dato, på hvilken gyldighedsfristen for LT-certifikatet udløber. Disse bestemmelser gælder ligeledes for certifikater EUR. 1 eller for LT-certifikater og fakturaer med henvisning til LT-certifikatet, der benyttes under de i artikel 9, stk. 3, andet afsnit, i denne protokol nævnte omstændigheder;c) i de i stk. 6, litra b), nævnte tilfælde, de toldmyndigheder, der er kompetente til at udføre den efterfølgende kontrol, der er omhandlet i artikel 17.Toldmyndighederne i eksportlandet kan, i tilfælde hvor den forenklede procedure benyttes, foreskrive anvendelsen af certifikater EUR. 1 og LT-certifikater forsynet med et mærke, gennem hvilket disse certifikater kan identificeres.9. For at give det kompetente toldsted lejlighed til at foretage en eventuel kontrol, før varen afsendes, kan det pålægges den autoriserede eksportør at holde toldmyndighederne underrettet om de forsendelser, han agter at foretage; de nærmere bestemmelser for denne underretning fastlægges af toldmyndighederne. 10. Uanset bestemmelserne i artikel 12, stk. 1 og 3, skal LT-certifikatet forelægges på indførelsestoldstedet senest ved den første indførsel af de varer, som det vedrører. I tilfælde af, at importøren fortolder varerne ved flere forskellige toldsteder i indførselslandet, kan toldmyndighederne forlange, at der fremlægges en kopi af LT-certifikatet ved hvert toldsted.11. Når et LT-certifikat er blevet fremlagt for toldmyndighederne, dokumenteres de indførte varers oprindelsesstatus inden for certifikatets gyldighedsperiode ved fremlæggelse af fakturaer, der skal opfylde følgende betingelser:a) hvis der i en faktura både optræder varer, som har oprindelse i Fællesskabet eller i et af de i artikel 2, stk. 1, i denne protokol omhandlede lande, og varer, som ikke har oprindelsesstatus, skal eksportøren foretage en klar sondring mellem disse to varekategorier;b) eksportøren skal på hver faktura angive nummeret på det LT-certifikat, som varerne er omfattet af, tillige med datoen for udløbet af gyldighedsfristen for dette certifikat samt anføre det eller de lande, hvor disse varer har oprindelse;Eksportørens angivelse på fakturaen af nummeret på LT-certifikatet tillige med oplysningen om oprindelseslandet gælder som erklæring om, at varerne opfylder de krav, der i denne protokol er fastsat for opnåelse af præferenceoprindelse i samhandelen mellem Fællesskabet og Finland;c) beskrivelsen og betegnelsen af varerne i fakturaerne skal være tilstrækkelig præcise til, at det tydeligt fremgår, at varerne er omfattet af det LT-certifikat, hvortil der henvises i fakturaerne;d) fakturaerne kan kun udfærdiges for varer, som udføres i løbet af gyldighedsperioden for det LT-certifikat, hvortil der henvises i fakturaerne; de kan dog forelægges på indførselstoldstedet inden for en frist på fire måneder regnet fra den dato, på hvilken eksportøren har udfærdiget dem.12. I forbindelse med den forenklede procedure vedrørende LT-certifikatet accepteres fakturaer, som opfylder de i stk. 11 omhandlede betingelser, og som fremsendes


text: til importøren via telekommunikations- eller datanet, af indførselslandets toldvæsen som bevis for de indførte varers oprindelsesstatus i henhold til nærmere bestemmelser fastsat af toldmyndighederne i dette land.13. Bestemmelserne i denne artikel berører ikke anvendelsen af Fællesskabets; medlemsstaternes og Finlands forskrifter om toldprocedurer og benyttelse af tolddokumenter.14. Hvis udførselslandets toldmyndigheder konstaterer, at et certifikat og/eller fakturaen med henvisning hertil ikke gælder for varer, som leveres i henhold til bestemmelserne i denne artikel, underretter de omgående indførselslandets toldmyndigheder herom.«4. Artikel 14 affattes således:»Artikel 14Den i artikel 8, stk. 1, litra b), omhandlede erklæring udfærdiges af eksportøren som foreskrevet i bilag VI til denne protokol på et af de sprog, på hvilke overenskomsten er affattet. Den skrives på maskine eller påstemples og underskrives i hånden. Eksportøren skal i mindst to år opbevare en kopi af den faktura, der indeholder denne erklæring.5. Følgende indsættes som artikel 15a:»Artikel 15a1. Eksportøren eller dennes repræsentant indgiver sammen med anmodningen om et certifikat EUR. 1 enhver fornøden dokumentation, der kan tjene som bevis for, at der for de varer, som skal eksporteres, kan udstedes et certifikat EUR. 1.Han forpligter sig til på forlangende af de kompetente myndigheder at forelægge al yderligere dokumentation, som disse finder nødvendig med henblik på at fastslå rigtigheden af oprindelsesstatus for de varer, der er omfattet af præferenceordningen, samt til at acceptere enhver kontrol fra de pågældende myndigheders side af hans regnskaber og af de nærmere omstændigheder ved fremstillingen af de pågældende varer.2. Eksportøren er forpligtet til at opbevare den i stk. 1 omhandlede dokumentation i mindst to år.3. Bestemmelserne i stk. 1 og 2 gælder tilsvarende med de fornødne ændringer ved anvendelsen af de i artikel 13, stk. 2 og 3, omhandlede procedurer, og den i artikel 8, stk. 1, litra b), omhandlede erklæring.«6. I artikel 16 foretages følgende ændringer:a) i stk. 1 ændres ordene »eksportørens angivelser på certifikat EUR. 2« til »eksportørernes erklæringer på fakturaerne«;b) i stk. 4 udgår andet afsnit.7. I artikel 17 foretages følgende ændringer:a) i stk. 1 ændres ordene »certifikater EUR. 2« til »eksportørernes erklæringer på fakturaerne«.b) stk. 2 affattes således:»2. Med henblik på gennemførelse af bestemmelserne i stk. 1 skal indførselslandets toldmyndigheder tilbagesende certifikat EUR. 1 og fakturaen, hvis den er blevet fremlagt, eller fakturaen med henvisning til LT-certifikatet, fakturaen med eksportørens erklæring eller en kopi af de nævnte dokumenter til toldmyndighederne i udførselslandet, om fornødent med angivelse af de materielle eller formelle årsager, der berettiger en undersøgelse.Til støtte for anmodning om efterfølgende kontrol fremsender toldmyndighederne samtlige dokumenter eller oplysninger, som de er kommet i besiddelse af, og som tyder på, at angivelserne i certifikat EUR. 1 eller fakturaen er urigtige.Hvis indførselslandets toldmyndigheder træffer afgørelse om at udsætte anvendelsen af bestemmelserne i overenskomsten, mens de afventer resultatet af undersøgelsen, skal de tilbyde at frigive varerne til importøren med forbehold af sådanne sikkerhedsforanstaltninger, der måtte findes nødvendige.«c) i stk. 3, første afsnit, ændres »om det certifikat EUR. 1 eller certifikat EUR. 2, hvis ægthed er draget i tvivl, kan finde anvendelse« til »om de i stk. 2 omhandlede tilbagesendte


text: dokumenter kan finde anvendelse«.8. I artikel 23, stk. 1, første afsnit, ændres ordene »et certifikat EUR. 1 eller et certifikat EUR. 2« til »et certifikat EUR. 1, et LT-certifikat eller en faktura med henvisning hertil, eller en faktura med eksportørens erklæring«.9. Følgende forklarende note indsættes i bilag I: »Note 6a - ad artikel 8, stk. 1 Bestemmelserne i denne protokol om anvendelse af fakturaen som dokumentation for varers oprindelsesstatus gælder også for en følgeseddel eller et andet handelsdokument, som indeholder en beskrivelse af de pågældende varer, der er tilstrækkelig detaljeret til, at de kan identificeres.I tilfælde af postforsendelser, hvis varer betragtes som importvarer uden nogen erhvervsmæssig karakter i henhold til artikel 8, stk. 2, kan oprindelseserklæringen ligeledes anføres i tolddeklaration C2/CP3 eller på et ark, der vedlægges nævnte dokument.«10. I forklarende note 8, stk. 3, ændres »for hvilke, der er udfærdiget et certifikat EUR. 1 eller udfærdiget et certifikat EUR. 2«, til »for hvilke, der er udstedt eller udfærdiget et certifikat EUR. 1, et LT-certifikat eller en faktura med henvisning hertil, eller en faktura med eksportørens erklæring«.11. Bilag VI affattes som angivet i bilaget til denne afgørelse.Artikel 2 Formularer EUR. 2 som opfylder de betingelser, der er fastsat herfor i bestemmelserne i artikel 8, stk. 1, litra b), og i artikel 14 i protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Finland gældende pr. 30. juni 1987, kan fortsat udstedes og accepteres indtil den 30. juni 1988.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 1. juli 1987.Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 1986.På vegne af Den blandede Komite P. BENAVIDESFormand(1)EFT nr. L 323 af 11. 12. 1984, s. 4.BILAG »BILAG VIErklæring som omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra b)Undertegnede eksportør af de af nærværende dokument omfattede varer erlærer, at varerne, medmindre andet er angivet(1), opfylder betingelserne for opnåelse af oprindelsesstatus i den præferentielle samhandel med. . . . . . . . . . . . . . . (2),og har oprindelse i. . . . . . . . . . . . . . . (2)(3).. . . . . . . . . . . . . . . (Sted og dato). . . . . . . . . . . . . . . (Underskrift)(Efter underskriften skal det fulde navn på underskriveren være angivet.)(1) Såfremt der i en faktura også optræder varer, som ikke har oprindelse i Fællesskabet, Finland, Island, Norge, Sverige, Schweiz eller Østrig, skal eksportøren tydeligt angive disse.(2) Fællesskabet, Finland, Island, Norge, Sverige, Schweiz, Østrig.(3) Der kan henvises til en særlig kolonne i fakturaen, hvor oprindelseslandet for hver vare er angivet.«


text:
 22.11.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 296/37
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. 244/2016
 af 2. december 2016
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen [2018/1804]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/76/EU af 27. september 2011 om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til EØS-aftalen skal derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I punkt 18a (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 1999/62/EF) i bilag XIII til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1.
 Følgende led tilføjes:
 »—
 32011 L 0076: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/76/EU af 27. september 2011 (EUT L 269 af 14.10.2011, s. 1).«
 2.
 Litra d) og e) affattes således:
 »e)
 Følgende afsnit indsættes i artikel 7i, stk. 2:
 »Med hensyn til afgiftsordningerne på det transeuropæiske vejnet i andre dele af Norge end i det sydøstlige Norge kan niveauet af afgiftsnedsættelser eller -rabatter til hyppige brugere fastholdes i toldordninger, der allerede er indført på datoen for ikrafttrædelse af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 129/2012 af 13. juli 2012 (2), forudsat at andelen af international tung godstrafik på dette infrastrukturnet er under 30 %.
 I afgiftsordninger, der indføres efter dagen for ikrafttrædelse af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 129/2012, kan afgiftsnedsættelser og -rabatter til hyppige brugere overstige det niveau, der er fastsat i dette direktiv artikel 7i, stk. 2, litra c), forudsat at
 —
 andelen af international tung godstrafik på dette infrastrukturnet ikke overstiger 5 %
 —
 niveauet af sådanne nedsættelser og rabatter er begrundet i særlige omstændigheder, navnlig når det pågældende infrastrukturnet består af broer eller tunneller, der erstatter færger.
 (2) EUT L 309 af 8.11.2012, s. 8.««"
 (2) EUT L 309 af 8.11.2012, s. 8.««"
 3.
 Litra f) ændres til litra d), og udtrykket »7, stk. 9« ændres til »7, stk. 1«.
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2011/76/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 3. december 2016, forudsat at alle meddelelser er indgivet (*1), jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1.
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2016.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Bergdís ELLERSDOTTIR
 Formand
 (1) EUT L 269 af 14.10.2011, s. 1.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.
 Erklæring fra EFTA-staterne
 Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 244/2016 om indarbejdelse af direktiv 2011/76/EU i EØS-aftalen
 Indarbejdelsen af artikel 2, litra b), artikel 7, litra c), artikel 7, litra f), fjerde og femte led, artikel 7, litra g), første led, nr. iv), artikel 7, litra h), tredje og fjerde led, artikel 7, litra i), første led, artikel 7, litra j), tredje og fjerde led, artikel 11, stk. 1, litra a) og d), og bilag IIIa og IIIb til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999


text:
 Avis juridique important
 |
 21987A0319(03)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og kongeriget Marokko om indførsel til Fællesskabet af konserverede frugtsalater med oprindelse i Marokko (1987)
 EF-Tidende nr. L 077 af 19/03/1987 s. 0007
 ***** AFTALE i form af brevveksling mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og kongeriget Marokko om indfoersel til Faellesskabet af konserverede frugtsalater med oprindelse i Marokko (1987) Hr. . . ., Med henblik paa gennemfoerelse af den toldnedsaettelse paa 55 % af satsen i den faelles toldtarif som er fastsat i artikel 20 i samarbejdsaftalen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og kongeriget Marokko, og efter gensidig afklaring af de betingelser, under hvilke indfoersel til Faellesskabet af konserverede frugtsalater, henhoerende under pos. 20.06 B II a) ex 9 og 20.06 B II b) ex 9 i den faelles toldtarif og med oprindelse i Marokko, skal finde sted, har jeg den aere hermed at meddele Dem, at den marokkanske regering forpligter sig til at traeffe alle de foranstaltninger, der er noedvendige for, at de til Faellesskabet leverede maengder i tidsrummet fra 1. januar til 31. december 1987 ikke overstiger 100 tons. I denne forbindelse fremhaever den marokkanske regering, at samtlige udfoersler til Faellesskabet af de paagaeldende varer udelukkende sker gennem eksportoerer, hvis virksomhed kontrolleres af den marokkanske administration. Garantierne vedroerende maenderne vil blive gennemfoert i henhold til de naermere bestemmelser, der er vedtaget mellem den marokkanske administration og generaldirektoratet for landbrug i Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at Faellesskabet er indforstaaet med det ovenfor anfoerte. Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. For regeringen for kongeriget Marokko Hr. . . ., Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd: »Med henblik paa gennemfoerelse af den toldnedsaettelse paa 55 % af satsen i den faelles toldtarif, der er fastsat i artikel 20 i samarbejdsaftalen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og kongeriget Marokko, og efter gensidig afklaring af de betingelser, under hvilke indfoerslerne til Faellesskabet af konserverede frugtsalater, henhoerende under pos. 20.06 B II a) ex 9 og 20.06 B II b) ex 9 i den faelles toldtarif og med oprindelse i Marokko, skal finde sted, har jeg den aere hermed at meddele Dem, at den marokkanske regering forpligter sig til at traeffe alle de foranstaltninger, der er noedvendige for, at de til Faellesskabet leverede maengder i tidsrummet fra 1. januar til 31. december 1987 ikke overstiger 100 tons. I denne forbindelse fremhaever den marokkanske regering, at samtlige udfoersler til Faellesskabet af de paagaeldende varer udelukkende sker gennem eksportoerer, hvis virksomhed kontrolleres af den marokkanske administration. Garantierne vedroerende maengderne vil blive gennemfoert i henhold til de naermere bestemmelser, der er vedtaget mellem den marokkanske administration og generaldirektoratet for landbrug i Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at Faellesskabet er indforstaaet med det ovenfor anfoerte.« Jeg kan over for Dem bekraefte,


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0068
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 68/2001 af 19. juni 2001 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 238 af 06/09/2001 s. 0014 - 0014
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 68/2001af 19. juni 2001om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 2/2001 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 31. januar 2001(1).(2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme(2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende punkt indsættes efter punkt 15l (Kommissionens forordning (EF) nr. 2141/96) i kapitel XIII i bilag II til aftalen: "15m. 32000 R 0141: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme (EFT L 18 af 22.1.2000, s. 1)."Artikel 2Teksterne til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 20. juni 2001, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(3).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juni 2001.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneP. WesterlundFormand(1) EFT L 66 af 8.3.2001, s. 44.(2) EFT L 18 af 22.1.2000, s. 1.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 12007L/PRO/A/05
 Lissabontraktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, underskrevet i Lissabon den 13. december 2007 - PROTOKOLLER - A. Protokoller, der skal knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og, hvor det er relevant, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab - Protokol vedrørende artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union om Unionens tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder
 EU-Tidende nr. 306 af 17/12/2007 s. 0155 - 0156
 ProtokolVEDRØRENDE ARTIKEL 6, STK. 2, I TRAKTATEN OM DEN EUROPÆISKE UNION OM UNIONENS TILTRÆDELSE AF DEN EUROPÆISKE KONVENTION TIL BESKYTTELSE AF MENNESKERETTIGHEDER OG GRUNDLÆGGENDE FRIHEDSRETTIGHEDERDE HØJE KONTRAHERENDE PARTERER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:Artikel 1Aftalen om Unionens tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, i det følgende benævnt "den europæiske menneskerettighedskonvention", jf. artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, skal afspejle nødvendigheden af at bevare Unionens og EU-rettens særlige karakteristika, navnlig for så vidt angår:a) de nærmere bestemmelser for Unionens eventuelle deltagelse i den europæiske menneskerettighedskonventions kontrolinstanserb) de mekanismer, der er nødvendige for at sikre, at sager indbragt af ikke-medlemsstater samt individuelle klager henføres korrekt til medlemsstaterne og/eller Unionen afhængigt af det enkelte tilfælde.Artikel 2Den aftale, der er nævnt i artikel 1, skal sikre, at tiltrædelsen hverken berører Unionens kompetencer eller institutionernes beføjelser. Den skal sikre, at intet heri berører medlemsstaternes situation i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention, navnlig i forhold til protokollerne hertil, foranstaltninger truffet af medlemsstaterne, der fraviger konventionen i overensstemmelse med dennes artikel 15, og forbehold med hensyn til konventionen, som medlemsstater har taget i overensstemmelse med dennes artikel 57.Artikel 3Den aftale, der er nævnt i artikel 1, berører ikke artikel 292 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0066
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 66/2002 af 31. maj 2002 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder
 EF-Tidende nr. L 238 af 05/09/2002 s. 0038 - 0039
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 66/2002af 31. maj 2002om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire frihederDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 86 og 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 46/2002 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 19. april 2002(1).(2) Det er hensigtsmæssigt at udvide de kontraherende parters samarbejde til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1411/2001/EF af 27. juni 2001 om en EF-ramme om samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet(2).(3) Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres med henblik på at muliggøre et sådant udvidet samarbejde fra den 1. januar 2002 -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Artikel 3 (miljø) i protokol 31 til aftalen ændres således:1) Teksten i stk. 4 erstattes af følgende: "EFTA-staterne deltager i de i stk. 7 nævnte fællesskabsaktioner."2) I stk. 5 og 6 erstattes "handlingsprogram" af "aktioner".3) I stk. 6 erstattes "EF-udvalg" af "organer".4) Teksten, men ikke leddet, i stk. 7 erstattes af følgende: "Følgende fællesskabsretsakter og retsakter afledt heraf er omfattet af denne artikel:a) fællesskabsretsakter, som får virkning fra den 1. januar 2001:".5) Følgende tilføjes efter litra a) i stk. 7: "b) Fællesskabsretsakter, som får virkning fra den 1. januar 2002:- 32001 D 1411: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1411/2001/EF af 27. juni 2001 om en EF-ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet (EFT L 191 af 13.7.2001, s. 1)."Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft dagen efter, at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget den sidste meddelelse i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(3).Den anvendes fra den 1. januar 2002.Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2002.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneP. WesterlundFormand(1) EFT L 154 af 13.6.2002, s. 34.(2) EFT L 191 af 13.7.2001, s. 1.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 4.2.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 32/1
 RÅDETS AFGØRELSE
 af 26. april 2004
 om Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav
 (2005/75/EF)
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3, andet afsnit,
 under henvisning til forslag fra Kommissionen,
 under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Fællesskabet har beføjelse til at vedtage foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcer og til at indgå aftaler med andre lande og med internationale organisationer.
 (2)
 Fællesskabet er kontraherende part i FN's havretskonvention, der forpligter alle medlemmer af det internationale samfund til at samarbejde om bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer.
 (3)
 Fællesskabet har undertegnet aftalen om gennemførelse af bestemmelserne i FN's havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande (2) (»FN-aftalen af 1995 om fiskebestande«).
 (4)
 Konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav blev åbnet for undertegnelse på 7. møde i den multilaterale konference på højt plan i Honolulu den 5. september 2000.
 (5)
 Konventionen er åben for Fællesskabets tiltrædelse efter artikel 35 i konventionen.
 (6)
 Formålet med konventionen er gennem effektiv forvaltning at sikre, at stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav bevares og udnyttes bæredygtigt på lang sigt i overensstemmelse med FN's havretskonvention og FN-aftalen af 1995 om fiskebestande.
 (7)
 Der er EF-fiskere, som fisker i konventionsområdet. Det er derfor i Fællesskabets interesse at blive fuldgyldigt medlem af den regionale fiskeriorganisation, der skal oprettes under denne konvention, jf. Fællesskabets forpligtelser efter den internationale havret. Fællesskabet bør derfor tiltræde konventionen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav godkendes hermed.
 Teksten til konventionen er knyttet til denne afgørelse.
 Artikel 2
 Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at deponere tiltrædelsesinstrumentet hos New Zealands regering i overensstemmelse med artikel 35 i konventionen.
 Udfærdiget i Luxembourg, den 26. april 2004.
 På Rådets vegne
 J. WALSH
 Formand
 (1) Samstemmende udtalelse af 1.4.2004 (endnu ikke offentliggjort i EUT).
 (2) EFT L 189 af 3.7.1998, s. 16.
 OVERSÆTTELSE
 BILAG
 (*1)
 TEKSTEN TIL KONVENTIONEN OM BEVARELSE OG FORVALTNING AF STÆRKT VANDRENDE FISKEBESTANDE I DET VESTLIGE OG CENTRALE STILLEHAV
 1. KONVENTION OM BEVARELSE OG FORVALTNING AF STÆRKT VANDRENDE FISKEBESTANDE I DET VESTLIGE OG CENTRALE STILLEHAV
 DE KONTRAHERENDE PARTER I DENNE KONVENTION,
 SOM ER FAST BESLUTTEDE PÅ at sikre den langsigtede bevarelse og bæredygtige udnyttelse, navnlig til konsum, af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav til gavn for de nuværende og kommende generationer,
 SOM ERINDRER OM de relevante bestemmelser i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 og aftalen om gennemførelse af bestemmelserne i De Forenede Nationers


text:
havretskonvention af 10. december 1982 for så vidt angår bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskearter,
 SOM ERKENDER, at kyststater og stater, der fisker i regionen, i henhold til konventionen af 1982 og aftalen skal samarbejde med henblik på at sikre bevarelsen og fremme målsætningen om optimal udnyttelse af stærkt vandrende fiskebestande i hele området,
 SOM ER OPMÆRKSOMME PÅ, at effektive bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger kræver, at man anvender forsigtighedsprincippet og de bedste videnskabelige oplysninger, der er til rådighed,
 SOM ER BEVIDSTE OM behovet for at undgå negative virkninger på havmiljøet, bevare biodiversiteten, opretholde de marine økosystemers integritet og minimere risikoen for, at fiskeriet volder uoprettelige skader på lang sigt,
 SOM ANERKENDER den miljømæssige og geografiske sårbarhed, der kendetegner udviklingsøstater, territorier og besiddelser i regionen, deres økonomiske og sociale afhængighed af stærkt vandrende fiskebestande og deres behov for særlig bistand, herunder økonomisk, videnskabelig og teknologisk bistand, for at give dem mulighed for at deltage effektivt i bevarelse, forvaltning og bæredygtig udnyttelse af stærkt vandrende fiskebestande,
 SOM ENDVIDERE ANERKENDER, at udviklingsøstater har deres helt specielle behov, der kræver særlig opmærksomhed og hensyntagen ved levering af økonomisk, videnskabelig og teknologisk bistand,
 SOM ANERKENDER, at kompatible, effektive og bindende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger kun kan gennemføres i et samarbejde mellem kyststater og de stater, der fisker i regionen,
 SOM ER OVERBEVISTE OM, at en effektiv bevarelse og forvaltning af de stærkt vandrende fiskebestande som helhed i det vestlige og centrale Stillehav bedst kan opnås ved oprettelse af en regional organisation,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 1.1. DEL I
 1.1.1.
 ALMINDELIGE BESTEMMELSER
 1.2. Artikel 1
 1.2.1.
 Terminologi
 I denne konvention forstås ved:
 a)
 »konventionen af 1982«: De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982
 b)
 »aftalen«: aftalen om gennemførelse af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 for så vidt angår bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskearter
 c)
 »kommissionen«: den kommission for bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, som oprettes i henhold til denne konvention
 d)
 »fiskeri«:
 i)
 sporing, fangst eller høst af fisk
 ii)
 forsøg på sporing, fangst eller høst af fisk
 iii)
 udøvelse af enhver anden aktivitet, der med rimelighed kan forventes at resultere i sporing, fangst eller høst af fisk til ethvert formål
 iv)
 udlægning, sporing eller indhaling af anordninger til tiltrækning af fisk og tilhørende elektronisk udstyr såsom radiofyr
 v)
 enhver virksomhed til søs til direkte støtte eller forberedelse af en af de aktiviteter, der beskrives i nr. i)-iv), herunder også omladning
 vi)
 brug af ethvert andet fartøj, køretøj, luftfartøj eller luftpudefartøj til en af de i nr. i)-v) beskrevne aktiviteter undtagen i nødstilfælde, hvor besætningens eller fartøjets sikkerhed er i fare
 e)
 »fiskerfartøj«: ethvert fartøj, som anvendes eller tilsigtes anvendt til fiskeri, herunder støttefartøjer, transportfartøjer og ethvert andet fartøj, som er direkte involveret i en sådant fiskeri
 f)
 »stærkt vandrende fiskebestande«: alle fiskebestande af de arter, der er opført i bilag 1 til konventionen af 1982, og som forekommer i konventionsområdet, og andre fiskearter,


text:
som kommissionen måtte fastsætte
 g)
 »regional organisation for økonomisk integration«: en regional organisation for økonomisk integration, som de lande, der er medlem af den, har overdraget kompetence til i spørgsmål, der er omfattet af denne konvention, herunder bemyndigelse til i sådanne spørgsmål at træffe beslutninger, der er bindende for de deltagende stater
 h)
 »omladning«: hel eller delvis overførsel til havs eller i havn af fisk fra ét fiskerfartøj til et andet.
 1.3. Artikel 2
 1.3.1.
 Formål
 Formålet med denne konvention er gennem effektiv forvaltning at sikre bevarelse på lang sigt og bæredygtig udnyttelse af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav i overensstemmelse med konventionen af 1982 og aftalen.
 1.4. Artikel 3
 1.4.1.
 Anvendelsesområde
 1.
 Kommissionens kompetenceområde (i det følgende benævnt »konventionsområdet«) omfatter alle farvande i Stillehavet, som afgrænses mod syd og øst af følgende linje, jf. dog artikel 4:
 Fra Australiens sydkyst stik syd langs 141o Ø til skæringspunktet med 55o S, herfra stik øst langs 150o Ø, til skæringspunktet med 60o S, herfra stik øst langs 60o S til skæringspunktet med 130o V, herfra stik nord langs 130o V til skæringspunktet med 4o S, herfra stik vest langs 4o S til skæringspunktet med 150o V, herfra stik nord langs 150o V.
 2.
 Intet i denne konvention kan betragtes som en anerkendelse af kommissionsmedlemmernes krav eller standpunkter med hensyn til retlig status for og udstrækning af farvande og zoner, som et sådant medlem gør krav på.
 3.
 Denne konvention finder anvendelse på alle bestande af stærkt vandrende fiskearter inden for konventionsområdet, undtagen makrelgedder. Bevarelses- og beskyttelsesforanstaltningerne under denne konvention anvendes for alle bestandene eller for specifikke områder inden for konventionsområdet, som kommissionen fastsætter.
 1.5. Artikel 4
 1.5.1.
 Forholdet mellem denne konvention og konventionen af 1982
 Intet i denne konvention tilsidesætter staternes rettigheder, jurisdiktion og forpligtelser i henhold til konventionen af 1982 og aftalen. Denne konvention fortolkes og anvendes i sammenhæng med konventionen af 1982 og aftalen og på en måde, der er forenelig hermed.
 1.6. DEL II
 1.6.1.
 BEVARELSE OG FORVALTNING AF STÆRKT VANDRENDE FISKEBESTANDE
 1.7. Artikel 5
 1.7.1.
 Principper og foranstaltninger for bevarelse og forvaltning
 Med henblik på at bevare og forvalte stærkt vandrende fiskebestande i hele konventionsområdet skal kommissionens medlemmer ved udøvelsen af deres forpligtelser til at samarbejde i overensstemmelse med konventionen af 1982, aftalen og denne konvention:
 a)
 træffe foranstaltninger til at sikre langsigtet bæredygtighed for stærkt vandrende fiskebestande i konventionsområdet og fremme målsætningen om optimal udnyttelse af disse bestande
 b)
 sikre, at sådanne foranstaltninger er baseret på den bedste videnskabelige rådgivning, der er til rådighed, og at de er udformet således, at de bevarer eller genopretter bestande til et niveau, der kan sikre det størst mulige bæredygtigt udbytte som defineret ud fra relevante miljømæssige og økonomiske faktorer, herunder de særlige krav hos udviklingslande i konventionsområdet, navnlig udviklingsøstater, og under hensyntagen til fiskerimønstre, bestandes indbyrdes afhængighed og eventuelle almindeligt anerkendte internationale minimumsnormer på subregionalt, regionalt eller globalt plan
 c)
 anvende forsigtighedsprincippet i overensstemmelse med denne konvention og alle relevante internationale aftaler om normer samt


text:
anbefalede metoder og procedurer
 d)
 vurdere fiskeriets, andre menneskelige aktiviteters og miljøfaktorers indvirkning på målbestande, ikke-målarter og arter, der tilhører samme økosystem, eller som er afhængige af eller tilknyttet målbestandene
 e)
 træffe foranstaltninger til at begrænse spild, genudsætning, mistede eller efterladte redskabers fangst, forurening fra fiskerfartøjer, fangst af ikke-målarter, både fisk og andre arter (i det følgende betegnet ikke-målarter) og indvirkningen på tilknyttede eller afhængige arter, navnlig truede arter, og fremme udvikling og brug af selektive, miljøvenlige og omkostningseffektive fiskeredskaber og -metoder
 f)
 beskytte biodiversiteten i havmiljøet
 g)
 træffe foranstaltninger til forebyggelse eller bekæmpelse af overfiskning og til fjernelse af overskydende fiskerikapacitet og sikre, at fiskeriindsatsen ikke overstiger et niveau, der er foreneligt med en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne
 h)
 tage hensyn til det kystnære fiskeris og subsistensfiskeriets interesser
 i)
 rettidigt indsamle og dele relevante, fuldstændige og nøjagtige fiskeridata, bl.a. vedrørende fartøjsposition, fangst af målarter og ikke-målarter samt oplysninger fra nationale og internationale forskningsprogrammer
 j)
 gennemføre og håndhæve bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger gennem effektiv overvågning og kontrol.
 1.8. Artikel 6
 1.8.1.
 Anvendelse af forsigtighedsprincippet
 1.
 Ved anvendelsen af forsigtighedsprincippet skal kommissionens medlemmer:
 a)
 anvende retningslinjerne i bilag II til aftalen, som udgør en integrerende del af denne konvention, og på grundlag af den bedste videnskabelige rådgivning, der er til rådighed, fastsætte bestandsspecifikke referencepunkter og bestemme, hvilke foranstaltninger der skal træffes, hvis disse overskrides
 b)
 tage hensyn til bl.a. usikkerheden om bestandenes størrelse og produktivitet, referencepunkter, bestandens tilstand i forhold til sådanne referencepunkter, fiskedødeligheden og dens fordeling og fiskeriets indvirkning på ikke-målarter og tilknyttede eller afhængige arter samt de eksisterende og forventede hav-, miljø- og socioøkonomiske forhold
 c)
 udvikle dataindsamlings- og forskningsprogrammer til vurdering af fiskeriets indvirkning på ikke-målarter og tilknyttede eller afhængige arter og disses miljø og om nødvendigt indføre planer for at sikre bevarelsen af sådanne arter og beskytte særligt truede levesteder.
 2.
 Kommissionens medlemmer skal udvise ret stor forsigtighed, når oplysningerne er usikre, upålidelige eller utilstrækkelige. Den omstændighed, at der ikke foreligger tilstrækkelige videnskabelige oplysninger, kan ikke benyttes som begrundelse for at udskyde eller undlade at træffe bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.
 3.
 Hvis referencepunkterne er ved at være nået, træffer kommissionens medlemmer foranstaltninger til at sikre, at de ikke overskrides. Hvis de overskrides, træffer kommissionens medlemmer straks de foranstaltninger, der beskrives i stk. 1, litra a), for at genoprette bestandene.
 4.
 Når situationen for målbestande, eller ikke-målarter og tilknyttede eller afhængige arter vækker bekymring, indfører kommission øget overvågning af sådanne bestande og arter for at kontrollere, hvilken tilstand de er i, og hvor effektive bevarelses- og forvaltningsforanstaltningerne er. Disse foranstaltninger revideres regelmæssigt i lyset af nye oplysninger.
 5.
 I forbindelse med nye former for fiskeri eller forsøgsfiskeri indfører kommissionen hurtigst muligt bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger efter forsigtighedsprincippet, herunder bl.a. begrænsninger af fangsterne og fiskeriindsatsen. Sådanne foranstaltninger forbliver i kraft, indtil der foreligger tilstrækkelige oplysninger til en vurdering af fiskeriets indvirkning på bestandenes langsigtede bæredygtighed, hvorefter der indføres bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på grundlag af denne vurdering. Sidstnævnte foranstaltninger skal i relevante tilfælde gøre det muligt gradvist at udvikle fiskeriet.
 6.
 Hvis et


text:
naturfænomen har betydelige negative konsekvenser for situationen for stærkt vandrende fiskebestande, indfører kommissionens medlemmer bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger som nødforanstaltninger for at sikre, at fiskeriet ikke forstærker sådanne negative konsekvenser. Kommissionens medlemmer indfører ligeledes sådanne nødforanstaltninger, når fiskeriet udgør en alvorlig trussel for sådanne bestandes bæredygtighed. Nødforanstaltninger er midlertidige og baseret på de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger.
 1.9. Artikel 7
 1.9.1.
 Gennemførelse af principper i områder under national jurisdiktion
 1.
 Kyststaterne anvender de principper og foranstaltninger til bevarelse og forvaltning, som opregnes i artikel 5, inden for de områder af konventionsområdet, der er under national jurisdiktion, når de udøver deres suveræne rettigheder med henblik på at udforske og udnytte, bevare og forvalte stærkt vandrende fiskebestande.
 2.
 Kommissionens medlemmer tager skyldigt hensyn til udviklingskyststaternes respektive muligheder, navnlig udviklingsøstater, i konventionsområdet for at gennemføre bestemmelserne i artikel 5 og 6 i områder under national jurisdiktion og til deres behov for bistand i henhold til denne konvention.
 1.10. Artikel 8
 1.10.1.
 Bevarelses- og forvaltningsforanstaltningernes forenelighed
 1.
 Bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for det åbne hav og foranstaltninger, der er indført for områder under national jurisdiktion, skal være forenelige med henblik på at sikre bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande som helhed. Med henblik herpå er kommissionens medlemmer forpligtet til at samarbejde om at indføre forenelige foranstaltninger for sådanne bestande.
 2.
 Ved indførelsen af forenelige bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for stærkt vandrende fiskebestande i konventionsområdet skal kommissionen:
 a)
 tage hensyn til den biologiske enhed og andre biologiske kendetegn ved bestandene og forholdet mellem bestandenes fordeling, fiskeriet og de geografiske karakteristika for det pågældende område, herunder i hvilken udstrækning bestandene forekommer og fiskes i områder under national jurisdiktion
 b)
 tage hensyn til:
 i)
 bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som kyststaterne har indført og anvender i overensstemmelse med artikel 61 i konventionen af 1982 for de samme bestande i områder under national jurisdiktion, og sikre, at foranstaltninger, der indføres for sådanne bestande i konventionsområdet som helhed ikke undergraver effektiviteten af disse foranstaltninger
 ii)
 tidligere aftalte foranstaltninger, som relevante kyststater og stater, der fisker på det åbne hav, har indført og anvender for de samme bestande på det åbne hav, der udgør en del af konventionsområdet, i overensstemmelse med konventionen af 1982 og aftalen
 c)
 tage hensyn til tidligere aftalte foranstaltninger, som er indført af subregionale eller regionale fiskeriforvaltningsorganisationer eller ved subregionale eller regionale fiskeriforvaltningsaftaler, og som anvendes i overensstemmelse med konventionen af 1982 og aftalen
 d)
 tage hensyn til, hvor afhængige kyststater og stater, der fisker på det åbne hav, er af de pågældende bestande
 e)
 sikre, at sådanne foranstaltninger ikke medfører negative virkninger for de levende marine ressourcer som helhed.
 3.
 Kyststaten sikrer, at de foranstaltninger, den indfører og anvender for stærkt vandrende fiskebestande i områder under dens nationale jurisdiktion, ikke undergraver effektiviteten af foranstaltninger, som kommissionen vedtager for de samme bestande i henhold til denne konvention.
 4.
 Når der findes åbne havområder i konventionsområdet, som er fuldstændig omgivet af kommissionsmedlemmers eksklusive økonomiske zoner, er kommissionen ved gennemførelsen af denne artikel særligt opmærksom på at sikre forenelighed mellem bevarelses- og