text:
af SVL
 De trækilder, der er dækket af SVL, kategoriseres som følger:
 5.3.1. Træ, der er fældet på det nationale område
 Træ, der er fældet på det nationale område, kommer fra følgende kilder:
 1.
 Skove, hvad enten de er naturlige eller plantager.
 2.
 Områder, hvor der er etableret skovlandbrugssystemer, dvs. naturlige eller plantede træer sammen med andre arter, som f.eks. kaffe, kakao eller andre landbrugsafgrøder.
 3.
 Spredte nåle- eller løvtræer uden for skove.
 Skovning kan foregå i enten løv- eller nåleskove, uanset hvem der besidder jorden. Skovning er tilladt på en af følgende måder:
 —
 I henhold til en skovforvaltningsplan og dens årlige driftsplaner, som er godkendt af ICF for:
 —
 fællesskabets støttemodtagere, der har skovforvaltningskontrakter for grupper (fælles skovforvaltningskontrakter)
 —
 individuelle modtagere af skovforvaltningskontrakter, og
 —
 ejere af private, kommunale (ejido), nationale og fiskale skove.
 —
 I henhold til en særlig plan for skovlandbrugssystemer og deres årlige fældningsplaner for ejere af skovlandbrugssystemer på privat og kommunal (ejido) jord.
 —
 I henhold til en redningsplan for fældning af skove, som er ramt af naturkatastrofer, skadedyr eller sygdomme, offentlige eller private bygge- og anlægsarbejder og ændringer i vegetationen på landbrugsjorden. Redningsplaner for arealer, hvor der udføres offentlige eller private bygge- og anlægsarbejder eller ændringer af vegetationen på landbrugsjorden, kræver en vurdering af miljøpåvirkningen, før MiAmbiente udsteder en miljøtilladelse. Redningsplaner knyttet til en ændring i vegetationen ved midlertidige eller permanente landbrugsafgrøder finder kun anvendelse på landbrugsjord. Artikel 93 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter fastsætter, at den naturlige anvendelse af skovarealer skal bevares og respekteres i overensstemmelse med politikkerne og de retlige bestemmelser om arealanvendelsesplanlægning. Tilsvarende forbyder artikel 294 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter ændringer af vegetationen i produktionsskove med forvaltningsplaner og på arealer med et stort potentiale inden for skovbrug. Afsnit 7.7 i dette bilag beskriver verifikationen af træprodukter, der stammer fra ændringer i arealanvendelsen, mere indgående.
 —
 I henhold til en genopretningsplan for udvinding af biprodukter fra skovbrug, der er omfattet af en tidligere tilladelse (årlig driftsplan, årlig fældningsplan, autorisationer til skovning af certificeret plantage og redningsplaner).
 —
 Autorisationer til skovning af certificeret plantage til fjernelse af træ fra skovplantager certificeret af ICF.
 Traditionelt har spredte træer uden for skove, der hovedsageligt ligger i beboelsesområder og områder med husdyrhold, været den vigtigste kilde til forsyning af træ til tømrerbutikker. Honduras har dog endnu ikke nogen lovgivning, der regulerer den kommercielle fældning af disse træer, hvorfor en supplerende foranstaltning om dette emne blev medtaget i bilag VIII. Når denne lov træder i kraft, vil den blive medtaget i den relevante indikator i lovlighedsoversigterne i henhold til proceduren fastsat i afsnit 4 i bilag II.
 Før ajourføringen af lovlighedsoversigterne, vil denne trækilde allerede være medtaget i SVL, og aktører i skovbrugssektoren, der fælder denne trækilde, skal anvende alle SVL's øvrige krav.
 5.3.2. Importeret træ
 Både fysiske og juridiske personer, som importerer træ, skal gennemføre procedurerne om rettidig omhu, der skal påvise, at risikoen for ulovlig adfærd vedrørende importeret træ er ubetydelig,


text:
og at eksportørerne i landet, hvor træet blev fældet, overholder lovgivningen. Anvendelsesområdet for denne procedure for rettidig omhu vil blive fastlagt i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale. Der er medtaget en supplerende foranstaltning i bilag VIII vedrørende gennemførelsen af procedurer for rettidig omhu i Honduras.
 5.3.3. Træ, der ikke er omfattet af SVL
 Følgende to typer træ er ikke medtaget i SVL og vil ikke være underlagt FLEGT-licensordningen:
 —
 Træ i transit
 Træ i transit er træ fra tredjelande eller træ, som kommer ind i Honduras under en fælles forsendelsesangivelse, hvis endelige bestemmelsessted er et andet land. Det skal identificeres og opbevares separat fra forsyningskæden for træprodukter fremstillet i eller importeret til Honduras. Træ i transit medtages ikke i SVL, og der kan derfor ikke udstedes nogen FLEGT- eller H-legal-licens til eksport for det.
 Afsnit 7.5 forklarer, hvordan mekanismerne til kontrol af transitten af disse produkter skal forløbe for at sikre, at de ikke kommer ind i det nationale markeds forsyningskæde.
 —
 Konfiskeret træ
 Træ, der er blevet konfiskeret, fordi det overtræder den honduranske lovgivning eller ikke overholder forpligtelserne om rettidig omhu i tilfælde af importeret træ, er også udelukket fra SVL. ICF og sikkerhedsstyrkerne har beføjelse til at foretage de nødvendige undersøgelser med henblik på at retsforfølge sager gennem statsadvokaten. Afsnit 7.6 forklarer, hvad der sker med træ, der er beslaglagt eller konfiskeret.
 5.4. Aktører omfattet af SVL
 I henhold til denne aftale er en »aktør« enhver fysisk eller juridisk person, der udfører aktiviteter i skovens produktionskæde. Omfanget af aktørernes aktiviteter, der er omfattet af SVL, er beskrevet i tabel 1.
 Tabel 1
 Aktører i skovbrugssektorens aktivitetsområde.
 Aktør
 Aktivitetsområde under SVL
 1.
 Ejer af private skovarealer (herunder oprindelige samfund med skøder) og fælles arealer (kommuner)
 Ansøger om eller fremlægger bevis for jordbesiddelse.
 Ansøger, inden der udføres skovning, ICF om godkendelse af en skovforvaltningsplan og de dertil knyttede årlige driftsplaner, redningsplan eller genopretningsplan.
 Ansøger ICF om transporttilladelser til transport af fældet træ og rapporterer om transporttilladelser, der anvendes, og som er opført i SIRMA-databasen.
 Forelægger bevis for, at de har fulgt principperne om frivilligt, forudgående og informeret samtykke, hvor det er relevant.
 2.
 Ejer af et område med et skovlandbrugssystem
 Ansøger om godkendelse af en særlig plan for skovlandbrugssystemer og en årlig fældningsplan for skovning som del af et skovlandbrugssystem. Ansøger ICF om transporttilladelser til transport af fældet træ og rapporterer om transporttilladelser, der anvendes, og som er opført i SIRMA-databasen.
 3.
 Ejer af skovplantage
 Ansøger ICF om certificering af skovplantagen og om skovning af en certificeret plantage.
 Ansøger ICF om transporttilladelser til transport af fældet træ og rapporterer om transporttilladelser, der anvendes, og som er opført i SIRMA-databasen.
 4.
 Bruger/brugshaver
 Opnår en brugsretsaftale som følge af procedurerne for legaliseringen af jorden, der gør det muligt for brugeren/brugshaveren at udføre skovforvaltningsaktiviteter. De krav, som skal opfyldes af private støttemodtagere for legaliseringen af nationale skovområder, er fastlagt i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter.
 Ansøger ICF om tilladelse til at genplante jorden

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
eller foretage andre skovbrugs-/miljøaktiviteter.
 Ansøger om certificering af plantagen og ansøger derefter om tilladelse til at fælde den.
 5.
 Brugsrettighedshavere af skovområder (herunder samfundsgrupper)
 Ansøger, med henblik på at udføre skovforvaltningsaktiviteter, om at underskrive en skovforvaltningskontrakt; og ansøger ICF, for at kunne udnytte skovarealerne, om godkendelse af en skovforvaltningsplan, en redningsplan eller en genopretningsplan.
 6.
 Kontrahent
 Ansat af skovejeren, når sidstnævnte ikke direkte fælder træ med sine egne ressourcer. Fælder, trækker og transporterer træ fra skoven til primære skovproduktvirksomheder eller tømmerhandler og kan også sælge det.
 Indgiver en tilbagesendelse til skovdistriktskontoret, der angiver, at det er registreret, og opfører en liste over udstyr og nøglepersonale, den har til fældning og transport.
 Er ansvarlig for at bruge transporttilladelsen (godkendt af ICF) og fragtbrevet (godkendt af SAR). Modtageren eller indehaveren af en autorisation til skovning, der overdrager arbejdet til en kontrahent, er ansvarlig for at sikre overholdelsen af de gældende forskrifter.
 7.
 Speditør
 Yder transporttjenesten, i dette tilfælde af træ, hvad enten det er rundtømmer fra fældningsstedet til skovproduktvirksomheden eller tømmerhandlen eller forarbejdede træprodukter fra skovproduktvirksomheden til det endelige bestemmelsessted. Generelt engageres denne tjeneste af skovejeren, kontrahenten eller skovproduktvirksomheden.
 I tilfælde af løvskove er speditøren, på datoen for denne aftales ikrafttræden, involveret fra det tidspunkt, hvor groft tildannet træ, som kommer fra skoven, er blevet oplagret uden for på et indsamlingssted, og der anvendes køretøjer til at transportere det her fra til skovbrugsvirksomheder eller tømmerhandler.
 Forelægger myndighederne dokumentation for lovligheden af de transporterede produkter (transporttilladelse, faktura godkendt af SAR og fragtbrev eller en faktura, alt efter hvad der er relevant).
 8.
 Kvalificeret skovbrugstekniker (TFC)
 Udarbejder skovforvaltningsplaner, særlige planer for skovlandbrugssystemer og dertil knyttede årlige planer, redningsplaner og genopretningsplaner på vegne af skovens ejer.
 (Har alene ansvaret for at forvalte gennemførelsen af de årlige driftsplaner i skovforvaltningsplanerne. Med henblik herpå forelægger ICF på vegne af skovens ejer et memorandum om udnævnelse og godkendelse og bliver administrator af den årlige driftsplan.)
 Er ansvarlig for overensstemmelse med de tekniske standarder for enhver form for fældning, som virksomheden administrerer. Er også ansvarlig for at indsende månedlige statusrapporter om transporttilladelserne, der anvendes i skoven, og som skal indeholde detaljerede oplysninger om træ, der er udvundet, understøttet af kopier af de brugte tilladelser.
 9.
 Selvstændig skovbrugstekniker (TFI)
 Udarbejder skovforvaltningsplaner, særlige planer for skovlandbrugssystemer og dertil knyttede årlige planer, redningsplaner og genopretningsplaner.
 Er ansvarlig for overensstemmelse med de tekniske standarder for enhver form for fældning, som virksomheden administrerer. Er også ansvarlig for at indsende månedlige statusrapporter om transporttilladelserne, der anvendes i skoven, og som skal indeholde detaljerede oplysninger om træ, der er udvundet, understøttet af kopier af de brugte tilladelser.
 10.
 Eksportør
 Ansøger ICF om udstedelse af FLEGT-licensen (for Unionen) eller H-legal-licensen (for andre destinationer) afhængigt af, hvor forsendelserne skal sendes hen.
 Ansøger toldmyndigheden om eksporttilladelser, herunder den kommercielle importfaktura, den fælles toldangivelse og andre dokumenter, der beviser, at produktet, der eksporteres, er lovligt, både hvad angår folkesundhedsmæssige restriktioner og told- og ikketoldmæssige bestemmelser, herunder CITES-certifikater, når det er relevant.
 11.
 Importør
 Ansøger toldmyndigheden om importtilladelser, herunder den kommercielle


text:
importfaktura, den fælles toldangivelse og andre dokumenter, der beviser, at produktet, der importeres, er lovligt, både hvad angår folkesundhedsmæssige restriktioner og told- og ikketoldmæssige bestemmelser, herunder CITES-certifikater, når det er relevant.
 Gennemfører mekanismer for rettidig omhu for at kontrollere lovligheden af de træprodukter, der købes.
 12.
 Ejer af en primær skovproduktvirksomhed
 Fører en ajourført journal over indgående og udgående produkter og indsender månedlige produktionsrapporter til ICF med den godkendte salgsfakturaer vedlagt. Anmoder om, at der udstedes fakturaer og oplyser omsætningen for hver måned og hvert år til SAR, med de relevante autoriserede salgsfakturaer og fragtbreve vedlagt.
 Gennemfører mekanismer for rettidig omhu for at kontrollere lovligheden af de produkter, der købes.
 I tilfælde af løvskove eksisterer der på nuværende tidspunkt ingen primære skovproduktvirksomheder, da træet er groft tildannet, før det forlader skoven og markedsføres via sekundære skovproduktvirksomheder eller tømmerhandler.
 13.
 Ejer af en sekundær skovproduktvirksomhed (herunder tømrerforretninger og andre mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (MIPYME))
 Fører en ajourført journal over indgående og udgående produkter og indsender månedlige produktionsrapporter til ICF med den godkendte salgsfakturaer vedlagt.
 Anmoder om, at der udstedes fakturaer og oplyser omsætningen for hver måned og hvert år til SAR, med de relevante autoriserede salgsfakturaer og fragtbreve vedlagt.
 Gennemfører mekanismer for rettidig omhu for at kontrollere lovligheden af de produkter, der købes.
 14.
 Ejer af en tømmerhandel
 Fører en ajourført journal over indgående og udgående produkter og indsender månedlige produktionsrapporter til ICF med den godkendte salgsfakturaer vedlagt.
 Anmoder om, at der udstedes fakturaer og oplyser omsætningen for hver måned og hvert år til SAR, med de relevante autoriserede salgsfakturaer og fragtbreve vedlagt.
 Gennemfører mekanismer for rettidig omhu for at kontrollere lovligheden af de produkter, der købes.
 15.
 Arbejdsgiver (i enhver virksomhed, der tilhører ovennævnte kategorier af aktører)
 Registrerer arbejdstagere hos det honduranske institut for social sikring og overholder arbejdslovgivningen.
 6. VERIFIKATION AF OVERENSSTEMMELSE MED DEFINITIONEN AF LOVLIGHED
 Honduranske træprodukter anses for at være lovlige på grundlag af definitionen af dem som beskrevet i bilag II.
 Verifikation udføres af offentlige myndigheder (i givet fald under anvendelse af bidrag fra anerkendte private certificeringsmekanismer, som anført i afsnit 8) og består i at udføre tilstrækkelige kontroller for at sikre lovligheden af træprodukter.
 Verifikation skal være tilstrækkelig streng og effektiv til at sikre afdækning af eventuel manglende overholdelse af kravene i lovlighedsoversigterne i bilag II, i de forskellige faser af forsyningskæden på det nationale marked. Lovligheden af træ, der er importeret og skal indføres i den nationale forsyningskæde, skal også underkastes verifikation.
 6.1. Principper for verifikation af lovlighed
 I løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale ajourfører og godkender parterne gennem det fælles udvalg en verifikationshåndbog, der beskriver verifikationsmetodologien, som skal anvendes for at kontrollere overholdelsen af gældende lovgivning for hver af indikatorerne og verifikationsmetoderne, der er identificeret som centrale elementer til fastlæggelse af lovlighedsoversigterne. De enkelte indikatorer angiver det ansvarlige organ eller den ansvarlige enhed i hver institution og dokumenterne, der skal verificeres. Desuden vil hyppigheden, hvormed indikatoren kontrolleres, blive specificeret, og placeringen af registrene, der indeholder oplysningerne


text:
og dokumenterne (både papirbaserede og digitale), der er oplagret på forskellige institutioner i overensstemmelse med deres ansvarsområder, vil blive angivet.
 6.1.1. Institutioner involveret i verifikation af lovlighed
 Verifikationen udføres af tydeligt identificerede institutioner, der råder over tilstrækkelige ressourcer, forvaltningssystemer og uddannet personale samt solide og effektive mekanismer til at kontrollere interessekonflikter. Alt verifikationspersonale i hver institution har de nødvendige kvalifikationer og den nødvendige erfaring til at udføre deres arbejde og bliver overvåget korrekt.
 ICF og de andre institutioner, der er involveret i SVL, har en organisatorisk og funktionel struktur med henblik på at sikre, at alle aktører overholder lovlighedsindikatorerne. I betragtning af den store mængde oplysninger, som vil blive udarbejdet ved hver institutions verifikation af aktører, og behovet for at registrere og holde disse oplysninger ajour vil resultaterne af verifikationen blive opført i en database til rådighed for ICF's organ til verifikation af lovlighed. Dette vil løbende give verifikationsorganet alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne udstede og kontrollere gyldigheden af aktørernes certifikater for overholdelse af lovgivningen. Gennemførligheden af denne indsamling og ajourføring af oplysninger kræver samordning af institutionerne som beskrevet i afsnit 11.
 Følgende diagram viser strømmen af oplysninger mellem forskellige SVL-aktører til verifikation af overholdelse af lovgivningen:
 Tabel 2 beskriver de mekanismer til verifikation af overholdelse af lovgivningen, der blev angivet i ovenstående diagram.
 Tabel 2
 Beskrivelse af mekanismer til verifikation af overholdelse af lovgivningen
 Nr.
 Beskrivelse
 1.
 Aktør i skovbrugssektoren: fysiske eller juridiske personer, der udøver aktiviteter inden for skovprodukternes forsyningskæde.
 2.
 Ansøgning om verifikationsmetoder (bilag II).
 3.
 Metodologi til udarbejdelse af metoder til verifikation ved hver enkelt institution. Nogle verifikationsmetoder er kun udarbejdet én gang og andre er skabt med jævne mellemrum.
 4.
 Udarbejdelse af fysiske og/eller elektroniske verifikationsmetoder (bilag II).
 5.
 Verifikationsmetodologi. Når tilfælde af manglende overholdelse er blevet identificeret, gennemfører hver institution procedurer til at dokumentere, behandle, overvåge og underrette databasen ved organet til verifikation af lovlighed.
 6.
 Korrigerende foranstaltninger eller sanktioner vedrørende manglende overholdelse af lovgivningen som følge af en administrativ foranstaltning eller en foranstaltning på eget initiativ (bilag V, afsnit 9).
 7.
 Udarbejdelse af fælles oplysninger om verifikation af overholdelse af lovgivningen fra alle involverede institutioner ved anvendelse af SIRMA, SNIF og ICF-geoportal og andre værktøjer fra disse institutioner (bilag V, afsnit 6 og 7).
 8.
 Ansøgning til organet til verifikation af lovlighed om et certifikat for overholdelse af lovgivningen, der angiver aktørens lovlighed (bilag V, afsnit 6 og 7).
 9.
 Indsamling af data til organet til verifikation af lovlighed for at vurdere aktørens overholdelse af lovlighedsoversigterne og forsyningskædekontrollen. Hvis konklusionen er positiv, udsteder organet til verifikation af lovlighed et certifikat for overholdelse af lovgivningen, hvilket beviser over for købere på det indenlandske marked, at aktøren har opfyldt kravene i SVL (bilag V, afsnit 6 og 7).
 10.
 Ansøgning til FLEGT-licenseringsorganet for en FLEGT- eller H-legal-licens, der attesterer lovligheden af aktørens aktiviteter, således at aktøren kan eksportere sine produkter til alle markeder (bilag IV).
 11.
 Afgørelse truffet af FLEGT-licenseringsorganet om, hvorvidt aktøren overholder lovgivningen. Hvis licenseringsorganets konklusion er positiv (dvs.


text:
aktøren opfylder alle kravene i SVL), udstedes der enten en FLEGT-licens (EU-markedet) eller en H-legal-licens (andre markeder) som bevis over for kunder på det internationale marked, på at aktøren har opfyldt kravene i SVL. Hvis afgørelsen er negativ, underretter FLEGT-licenseringsorganet ansøgeren (aktøren) (bilag IV).
 12.
 SVL's uafhængige inspektører udarbejder rapporter om deres resultater, som omfatter konklusioner og henstillinger til det fælles udvalg, som har ansvaret for regelmæssigt at offentliggøre disse revisionsrapporter (bilag VI).
 13.
 Civilsamfundsorganisationer udarbejder verifikationsrapporter om autorisationer til skovning og mere generelt om skovbrugssektoren, som stilles til rådighed for det fælles udvalg (bilag V, afsnit 4.4.2).
 6.1.2. Verifikationsprocedurer baseret på lovlighedsoversigter
 Håndbogen, der er aftalt af parterne gennem det fælles udvalg, beskriver den metodologi, der blev anvendt af de involverede institutioner, som er ansvarlige for at verificere dele af eller hele indikatoren. Håndbogen vil udpege det organ eller de kontor med ansvar for kontrol og de foranstaltninger, der er nødvendige for at udføre denne opgave. Håndbogen vil også henvise til »verifikationshyppigheden« for, hvornår verifikationsmetoderne skal verificeres. Den vil også omfatte det organ og det kontor, hvor papirkopier og digitale kopier af disse oplysninger bliver gemt.
 6.1.3. Metoderne til verifikation af lovlighed
 De papirbaserede kopier og digitale filer af dokumenterne for hver enkelt verifikationsmetode opbevares ved hver enkelt institution, der er ansvarlig for udarbejdelsen af de tilhørende metoder. Disse »institutionelle« optegnelser opbevares i mindst 10 år som krævet i henhold til loven om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger. Loven fastsætter også proceduren for behandling af oplysninger (artikel 30, 31 og 32) og definerer »offentlige oplysninger« (artikel 3), og hvad der bør betragtes som fortrolige personoplysninger (artikel 7) eller klassificerede oplysninger (artikel 8).
 Grundet vigtigheden af verifikationsmetodernes lovlighed og ægthed sikrer de ansvarlige institutioner, at fysiske og digitale registre opbevares for hver verifikationsmetode. Af hensyn til gennemsigtigheden og effektiviteten af informationsstyringen skal de institutioner, der er involveret i verifikationsmetoderne, sørge for, at oplysningerne i deres fortegnelser stilles til rådighed for andre organisationer — herunder ICF's organ til verifikation af lovlighed — på en rettidig og effektiv måde, og når det er påkrævet. På samme måde skal hver institution knyttet til verifikation af lovlighed benytte sig af de love, bestemmelser og procedurer, som gælder inden for institutionens kompetenceområde for at indhente de nødvendige oplysninger fra aktørerne og opbevare det i deres registre.
 6.1.4. Informationssystemer og verifikationsfunktioner
 De IT-systemer, værktøjer og protokoller, der allerede findes, og som vil blive udviklet til at verificere overholdelse af indikatorerne i lovlighedsoversigten, vil gøre det muligt at samle en række verifikationer af dokumenter og på stedet for at afstemme oplysningerne i hele forsyningskæden for træ. Afsnit 3.2 indeholder de vigtigste IT-værktøjer og protokoller, som anvendes af institutionerne, der er involveret i SVL. Nedenfor gives en kort beskrivelse af de IT-systemer, der anvendes i dag til at støtte institutionerne i udøvelsen af deres ansvarsområder.
 Ved ICF:
 —
 Det nationale skovbrugsinformationssystem (SNIF)
 Dette IT-værktøj kan anvendes til at føre dynamiske databaser med registre over ejerskab af private, nationale og kommunale skove og af skovproduktvirksomheder og tømmerhandler. Systemet


text:
indeholder oplysninger om alle autorisationer til skovning, herunder forvaltningsplaner og driftsplaner, redningsplaner, genopretningsplaner, særlige planer for skovlandbrugssystemer og fældning af plantager, der er certificeret af ICF. SNIF gør det muligt at overvåge træstrømmene mellem fældningsaktører via forsyningskæden.
 —
 IT-systemet til sporbarhed af træ (SIRMA)
 Dette IT-værktøj gør det muligt at kontrollere fjernelse af træ og transportstrømme baseret på registret over transporttilladelser, der anvendes for hver autorisation til skovning. Systemet bruger oplysningerne fra SNIF til at føre et register over transporttilladelser. Det afstemmer oplysninger om tilladelser, der er registreret til transport fra skoven til skovproduktvirksomheder og om indgående og udgående produkter i hvert led af kæden ved hjælp af de månedlige rapporter, der indgives af hver enkelt aktør. Oplysningerne, der føres register over, gør det muligt at overvåge produktion, distribution eller salg og lagerbeholdning.
 —
 Geoportal
 Denne virtuelle platform med et kort over skove i Honduras viser den geografiske placering og overfladearealet af de beskyttede områder, områder, der er tildelt i henhold til forvaltningskontrakter, erklærede små vandområder, vejinfrastruktur, skovforvaltningsplaner og referencekort. Geoportalen er forbundet med SNIF. Disse oplysninger anvendes til at registrere træets bevægelsesruter og letter planlægningen af kontrolposter til verifikationsformål på motorveje og på følsomme steder på vejnettet. Hvis/når der oprettes nye SNIF moduler, vil de være forbundet med geoportalen: registrering af redningsplaner, særlige planer for skovlandbrugssystemer, certificerede skovplantager og skovproduktvirksomheder m.fl.
 Ved SAR:
 —
 Det honduranske elektroniske indtægtssystem (E-tax)
 Denne portal stiller trykte formularer i forbindelse med udfyldelse af selvangivelser til rådighed for skatteydere. Denne ordning gør det f.eks. muligt at krydstjekke oplysninger mellem månedlige indsendelser fra skatteyderne, dvs. indkomstskat, og de månedlige rapporter, som aktørerne indsender til ICF.
 —
 Skatte- og finansieringsadministrationssystemet (SAFT)
 Dette system styrker effektiviteten, rettidigheden og gennemsigtighed af den kommunale finansielle administration ved hjælp af automatiseret og integreret forvaltning af administrative og finansielle procedurer baseret på landets lovgivning. Systemet gør det lettere at gennemføre interne kontroller, håndtere kommunale finansielle oplysninger på et integreret grundlag, og kan forbindes med andre programmer for at generere statistikker og digitale kort.
 —
 Det nationale skatteregister (RTN)
 Fysiske og juridiske personer og organisationer eller enheder, der ikke har status som juridisk person, men som deltager i aktiviteter, der forpligter dem til at betale skat, skal lade sig registrere hos det nationale skatteregister (RTN), der føres af skattemyndighederne, som fastsat i gældende lovgivning.
 For så vidt angår fysiske personer er deres RTN-nummer det samme som deres personnummer (RNP) med et ekstra ciffer, og det er det samme hele deres liv. Juridiske personer skal registreres i RTN, når de er registreret eller oprettet.
 Ved IP:
 —
 Honduras' nationale administrationssystem for ejendom (SINAP)
 Dette er et IT-system, der anvendes som Honduras' officielle offentlige platform til forvaltning af oplysninger om ejendomsret. SINAP indeholder delsystemer, der omfatter Honduras' fælles registreringssystem:
 —
 Honduras' fælles registreringssystem (SURE)
 Dette er et informationssystem, der har til formål gradvist at modernisere proceduren for registrering af ejendomsret, ejendomsrettigheder og jordregistrering i hele landet.
 Ved IHSS:
 —
 Det honduranske sociale sikringssystem
 IHSS driver et informationssystem for medlemmerne (SICA), som fører et register


text:
over arbejdsgivere og arbejdstagere i de tilmeldte virksomheder. Geografisk er IHSS landsdækkende med repræsentationer og kontorer i alle landets større byer.
 Ved MiAmbiente:
 —
 Forenklet miljølicenssystem (SLAS)
 Dette værktøj blev udviklet med henblik på at give virksomhederne en fleksibel mekanisme, der gør det muligt for dem øjeblikkeligt at påbegynde et projekt ved at levere hurtige analyser af juridiske aspekter, som forbyder eller udelukker projekter et sted i landet, indgående at undersøge karakterisering af kvotienten for indvirkninger på miljøet for alle projekttyper og automatisk at fastsætte de afbødende foranstaltninger, som det pågældende projekt kræver på de geografiske koordinater for, hvor det skal ligge.
 Ved INA:
 —
 Det nationale landbrugsregister (RAN)
 INA har et dokumentregister og geografiske databaser til det nationale landbrugsregister, hvilket gør det muligt at overvåge områder med skøder. På nuværende tidspunkt råder det hverken over et IT-system eller en relationel databasearkitektur, som muliggør interaktion med andre systemer.
 Ved DARA:
 —
 Honduras' automatiske system for toldindtægter (SARAH)
 Dette system anvender banebrydende teknologi baseret på åbne standarder, som giver nem adgang til et online toldvæsen ved anvendelse af en standard internetbrowser og webtjenester. Det har også yderligere applikationer, som støtter toldforvaltningen og gør det muligt at etablere kontroller, samtidig med at den internationale handel lettes.
 —
 Honduras' elektroniske system til udenrigshandel (SECEH) og dets online autorisationsmodul til udførselsangivelser
 SECEH støtter eksportsektoren ved at gøre det muligt at få de eksportdokumenter, der er nødvendige til toldanmeldelse af varer, online.
 —
 System til international forsendelse af varer (TIM)
 Dette IT-system letter standardiserede toldprocedurer ved Mellemamerikas grænser med henblik på at optimere migrations-, told- og karantæneformaliteter ved hjælp af et enkelt dokument: enhedsdokumentet til international forsendelse af varer.
 —
 Integreret udenrigshandelssystem (SICE)
 Dette system giver brugere hos Honduras' centralbank (BCH) statistikker over udenrigshandlen og viser oplysninger i overensstemmelse med det mellemamerikanske toldsystem på en pålidelig måde, eftersom oplysningerne først kontrolleres via flere forskellige informationskilder.
 I løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale udvikles følgende IT-værktøjer:
 —
 Oprettelse af et system til forvaltning af oplysningerne, der dokumenteres ved ICF
 Dette virtuelle bibliotek vil gøre det muligt for ICF at organisere, overvåge og vedligeholde dokumenterede oplysninger med tilknytning til skovbrugssektoren såsom love, den statslige strategi og politiske dokumenter, undersøgelser, aftaler, efterforskninger, rapporter, konventioner og tekniske backups af dokumenter m.m. Dette system skal være designet til at opfylde målsætningerne om at opretholde et onlinested, hvor forespørgsler kan stilles og aktører kan få adgang til dokumentation for at lette beslutningstagningen. Oprettelsen af dette system vil lette verifikationsprocedurerne, som ICF udfører, og som er et af de vigtigste elementer i SVL. Formålet er derfor at udvikle det på kort sigt i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 —
 Oprettelse af en database for organet til verifikation af lovlighed
 For at kunne kontrollere aktørernes overholdelse af indikatorerne i lovlighedsoversigterne og kravene i SVL har organet til verifikation af lovlighed behov for et værktøj til at modtage og ajourføre oplysninger, hvilket giver adgang til aktører, der er involveret i SVL, ved hjælp af sammenkobling


text:
af databaserne og informationssystemerne hos de institutioner, der er involveret i håndhævelsen af SVL. Oprettelsen af denne database vil lette verifikationen af forsyningskæden og kontrolprocedurer forbundet hermed, som er et af de centrale elementer i SVL. Formålet er derfor at udvikle det på mellemlang sigt i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 —
 Oprettelse af et IT-system til skovbrugsregistrering, -forvaltning og -kontrol (SIRACOF)
 Dette system er medtaget i resultaterne fra ENCTI som et IT-værktøj til at øge effektiviteten af behandlingen af formaliteter, gennemsigtigheden af administrative procedurer og kvaliteten af oplysningerne i registrene og til at støtte kontrolmekanismer i skovbrugets værdikæde, fra skoven til forarbejdningscentrene og til produkternes placering på markedet. Der er gjort betydelige fremskridt i udviklingen af SIRACOF ved at oprette og løbende opgradere de systemer, der udgør dets grundlag, eftersom de forvalter, behandler og administrerer de grundlæggende oplysninger ligesom SNIF, SIRMA og geoportalen.
 —
 Oprettelse af et system til opbevaring af dokumentation ved STSS
 STSS får behov for et system, der gør det muligt at sikre, at aktører overholder indikatorerne, der vedrører deres ansvarsområder.
 Den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale vil give mulighed for at identificere andre moduler eller informationssystemer med henblik på fortsat at lette produktionen, overførslen, sammenkoblingen og administrationen af oplysninger vedrørende verifikationen af overholdelse af lovgivningen på en måde, der er forenelig med den tilgængelige finansielle, tekniske og menneskelige kapacitet. Krav og kapacitet vil blive analyseret mere detaljeret med henblik på at afgøre, hvad der er den mest hensigtsmæssige grad af computerstyring i hvert enkelt tilfælde. Dette betyder, at listen over informationssystemer til verifikation af overholdelse af lovgivningen vil være i konstant udvikling.
 6.1.5. Princippet for risikostyring i tilfælde af manglende overholdelse af SVL
 At mindske ulovlig praksis udgør den største udfordring i gennemførelsen af SVL. Det kræver en omfattende mekanisme til risikostyring, der skal implementeres i hele forsyningskæden. I tilfælde hvor skattemyndighederne ikke har de fornødne ressourcer til at sikre en effektiv verifikation på alle områder med samme intensitet og hyppighed, er risikobaseret verifikation af lovligheden en mulighed for at overvinde denne begrænsning.
 Risikostyring i gennemførelsen af SVL består i evaluering af sandsynligheden for, at hver af de risici opstår og disses indvirkning på lovligheden af træet. Denne vurdering vil tage hensyn til resultaterne af referenceundersøgelsen af aktørernes overholdelse af gældende bestemmelser, som er medtaget i bilag VIII. Risikoens karakter ændrer sig i henhold til, hvor og hvornår den opstår. Af denne årsag er beslutningstagningen baseret på en objektiv og integreret metodologi, der anvendes af ICF og andre offentlige myndigheder og starter med at kategorisere risici og fastlægge kriterier for afgørelse i overensstemmelse med omstændighederne.
 Verifikationshåndbogen, som det fælles udvalg har ansvaret for, vil redegøre for de grundlæggende principper for kategorisering af risici, der skal fungere som grundlag for afgørelsen af, hvordan verifikationen af lovlighed skal tilgås. Der vil så blive foretaget en analyse af risikoen for ulovlige praksisser, som kan opstå under gennemførelsen af SVL.
 Risikostyringsprocedurer i hele forsyningskæden vil tage højde for følgende ulovlige praksisser:
 —


text:
materiale fra ukendte kilder og materiale, der er fældet uden retlige skovhugstrettigheder, og som kommer ind i hvilket som helst af kædens led
 —
 tilfælde, hvor mængden af et produkt med visse egenskaber er større end andelen af det oprindelige produkt eller end mængden af råmaterialet med samme egenskaber fra lovlige kilder, som anvendes i produktions- eller salgsprocessen for denne type produkt.
 Sideløbende hermed vil risikostyringsprocedurer tage hensyn til supplerende dokumenter. som beviser lovligheden af aktører og deres træ, såsom anerkendte certifikater fra godkendte private certificeringssystemer, som defineret i afsnit 8.
 De foranstaltninger, der er truffet for at kontrollere og verificere overholdelse af lovgivningen, vil være baseret på disse risikokategorier. Der vil blive fastlagt fælles interinstitutionelle foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten af forvaltningen af dette område ved hjælp af samspillet mellem landets eksisterende IT-systemer.
 Således gør risikostyringen det lettere at udarbejde nationale strategiske målsætninger og mål for at håndtere de udfordringer, der kræver særlig opmærksomhed i skovforvaltningen. Den hjælper også med at vurdere, om de institutioner, der er ansvarlige for verifikation af lovlighed i forsyningskæden for træ, har tilstrækkelige ressourcer eller på anden måde træffer foranstaltninger for at overvinde svagheder.
 Hvad angår risikostyring i forbindelse med import, kan toldkontrollen foretages ved grænseovergange eller gennem kontrolprocedurer, der gennemføres efter toldanmeldelse i henhold til risikoniveauet. Kontrol efter toldanmeldelse kan anvendes til at importere forsendelser, der indeholder træ. I overensstemmelse med toldlovgivningen anvender toldmyndigheden metoder til risikostyring for at fastsætte anvendelsesområdet, indholdet og metoden for efterfølgende kontroller af importerede forsendelser.
 Efterfølgende kontrol af tolddokumenter og frigivelse af varerne skal udføres inden for højst fem år efter datoen for registreringen af toldangivelsen. Der er et tæt samarbejde mellem toldmyndighederne og ICF, hvad angår overvågning og kontrol af import af træ, herunder regelmæssige og systematiske grænsekontroller og kontroller af toldangivelsen samt i tilfælde af mistanke om risiko.
 Risikostyringen i gennemførelsen af SVL vil også gælde for private aktørers systemer til rettidig omhu, navnlig importører, for at mindske risikoen for at markedsføre ulovligt træ eller ulovlige træprodukter på det nationale marked.
 Som defineret i afsnit 6.2 er et andet vigtigt element i systemerne til rettidig omhu hver enkelt aktørs evaluering af risikoen for forekomsten af ulovligt træ i forsyningskæden baseret på oplysningerne, der er samlet om træleverandørerne og under hensyntagen til de kriterier, der er fastlagt i procedurerne, der skal udarbejdes i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 Private aktørers udførelse af rettidig omhu og offentlige institutioners risikobaserede kontrolprocedurer er medtaget i de supplerende foranstaltninger i bilag VIII. Procedurerne, der er nødvendige for at gennemføre dem, vil blive udarbejdet, anvendt og godkendt af det fælles udvalg, før den første FLEGT-licensen udstedes.
 6.1.6. Revision af lovlighed, som resulterer i et certifikat for overholdelse af lovgivningen
 ICF vil via organet til verifikation af lovlighed kontrollere hver enkelt aktørs overholdelse af lovgivningen, hvad angår indikatorerne for lovlighed i bilag II, kravene vedrørende forsyningskæden, der er fastsat i dette bilag, som gælder for hver enkelt aktør, efterfulgt af procedurer, der gør det muligt at


text:
udstede et certifikat for overholdelse af lovgivningen til hver enkelt aktør i skovbrugssektoren.
 Procedurerne for revision af lovlighed og udstedelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen skal godtgøre, at:
 —
 træprodukterne er blevet fremstillet på en måde, der opfylder alle de krav, der er indeholdt i definitionen af lovlighed. Indikatorerne og verifikationsmetoderne i denne definition skal overholdes i overensstemmelse med lovgivningen og skal påvise aktørens lovlighed. Der må ikke være tegn på nogen aktuel overtrædelse
 —
 kontrollerne, som de involverede institutioner udfører, garanterer, at produkterne kun indeholder træ fra lovlige aktiviteter
 —
 revisionen af lovlighed udføres af de involverede institutioner ved hjælp af kontroller af aktørerne på stedet og omfatter dokumentkontrol og verifikation af databaserne, der er til rådighed
 —
 en skriftlig rapport om processen for verifikation og validering arkiveres i overensstemmelse med procedurer fastlagt i den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 Denne verifikationsproces fører til udstedelse af et certifikat for overholdelse af lovgivningen, der skal leveres til ansøgeren, og som vil bestå af følgende trin:
 Udarbejdelse af metodologi:
 1.
 Aktøren ansøger ICF's organ til verifikation af lovlighed om et certifikat for overholdelse af lovgivningen.
 2.
 På baggrund af SIIAVA's årlige tidsplan for revision af lovlighed, verificerer hver institution aktørens overholdelse af lovgivningen i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i henhold til dennes ansvarsområde og underretter ICF's organ til verifikation af lovlighed om resultatet.
 3.
 ICF's organ til verifikation af lovlighed analyserer verifikationsmetoderne, som det har til rådighed, sammen med verifikationsrapporterne fra de involverede institutioner.
 4.
 Organet til verifikation af lovlighed vurderer, hvorvidt aktøren overholder hver indikator i lovlighedsoversigterne og kravene i SVL.
 5.
 Hvis aktøren opfylder alle disse krav, afslutter organet til verifikation af lovlighed revisionen af aktørens lovlighed ved at udstede et certifikat for overholdelse af lovgivningen.
 Verifikationsmetodologi:
 På anmodning fra ICF eller enhver anden institution, der har interesse heri, kontrollerer organet til verifikation af lovlighed SIRMA, SNIF eller et andet informationssystem, der skal fastlægges i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale for at se, om aktøren har et gyldigt certifikat for overholdelse af lovgivningen. Ligeledes vil tilstedeværelsen af et gyldigt certifikat blive kontrolleret, hver gang aktøren ansøger organet til verifikation af lovlighed om at forny sit certifikat for overholdelse af lovgivningen.
 Inden certifikatet for overholdelse af lovgivningen udløber, skal aktøren ansøge om en fornyelse eller forlængelse heraf, alt efter hvad der er relevant. Når der ansøges om forlængelse af gyldighedsperioden, skal ansøgeren vedlægge supplerende dokumenter, som beviser behovet for en forlængelse (f.eks. hvis aktøren venter på at modtage verifikationsmetoder fra en institution), hvis dens ansøgning blev indgivet inden for fristen og i overensstemmelse med metodologierne fastsat i en håndbog, som skal godkendes af parterne gennem det fælles udvalg. Organet til verifikation af lovlighed vil analysere de supplerende dokumenter og afgøre, om det er hensigtsmæssigt at udstede et nyt certifikat for overholdelse eller forny eller forlænge det nuværende certifikat.
 Som defineret i afsnit 8 vil proceduren for udstedelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen tage hensyn til alle anerkendte certifikater udstedt af


text:
til private certificeringssystemer, der er godkendt af staten inden for rammerne af denne aftale. Dette kan faktisk reducere længden af den revision, der er nødvendig for at fastlægge retten til et certifikat for overholdelse af lovgivningen.
 Procedurerne for udstedelse, fornyelse og forlængelse af gyldighedsperioden for certifikater for overholdelse af lovgivningen, herunder definitionen af elementerne i de administrative dokumenter, driften af systemet til afstemning af oplysninger fra de forskellige involverede institutioner og proceduren for fornyelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen vil blive fastlagt i en specifik ICF-lovbestemmelse i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale og vil blive forelagt det fælles udvalg til godkendelse.
 6.2. Aktørers forpligtelse med hensyn til verifikation af lovlighed
 Skovbrugsaktører i hele forsyningskæden vil være ansvarlige for at kontrollere lovligheden af de produkter, de køber, ved at udvise rettidig omhu som defineret i afsnit 7.4.
 Der skal udvises rettidig omhu i forbindelse med købt træ, både hvad angår produkter erhvervet på det nationale marked og importerede produkter. Selv om verifikationen af lovlighed vil finde anvendelse på den enkelte aktør, skal denne verifikation påvise, at hver træleverandør også verificerer og dokumenterer overholdelsen af lovgivningen i forbindelse med det træ, de køber. Oplysninger, der er klassificeret som fortrolige, som f.eks. regnskabsoplysninger eller andre oplysninger, kan udelukkes fra udvisningen af rettidig omhu, som det fastlægges med hensyn til procedurerne for rettidig omhu i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 For hvert indkøb af træ i hvert led i forsyningskæden skal kontrollerne udført af aktører indeholde en verifikation af dets gyldighed, ægthed og overholdelse af indikatorerne, som finder anvendelse på den pågældende leverandør, herunder sammenhængen mellem træets fysiske egenskaber (herunder art og dimensioner) for at sikre, at træet er af lovlig oprindelse. Hvis der er formodet risiko for, at træet er ulovligt, skal aktørerne træffe risikobegrænsende foranstaltninger, før de køber træprodukter som defineret i afsnit 7.1.
 Hvis en leverandør har et gyldigt certifikat for overholdelse af lovgivningen udstedt af ICF's organ til verifikation af lovlighed, kan udvisningen af rettidig omhu begrænses til et krav om en kopi af dette certifikat. Aktøren skal dog kontrollere gyldigheden og ægtheden af certifikatet for overholdelse af lovgivningen ved hjælp af en specifikt værktøj fra organet til verifikation af lovlighed, der vil blive udviklet i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 Når de har indsamlet oplysninger om deres leverandørers overholdelse af lovgivningen, er aktørerne ansvarlige for at ajourføre disse oplysninger.
 Skovbrugsaktørers verifikation af overensstemmelse ved hjælp af processen til rettidig omhu skal godtgøre, at:
 —
 produkterne er fremstillet på en måde, der opfylder alle de krav, der er indeholdt i definitionen af lovlighed, og at
 —
 der er tilstrækkelige kontroller til at sikre, at produkterne kun indeholder træ, som stammer fra lovlige aktiviteter.
 7. VERIFIKATION AF FORSYNINGSKÆDEN FOR TRÆ OG TRÆPRODUKTER
 Verifikation af forsyningskæden for træ og træprodukter omfattet af denne aftale er et af ansvarsområderne for ICF, som gennem SIIAVA koordinerer med de andre institutioner, der er involveret i SVL.
 Forsyningskæden, der omfatter


text:
forvaltningen, produktionen og strømmen af træ og træprodukter af både nålearter og løvarter, indeholder følgende kritiske punkter, der er beskrevet i tillæg 1 og 2 til dette bilag:
 —
 Import af træprodukter
 —
 Transit af træprodukter
 —
 Opgørelse over skovarealer
 —
 Fældning af træer, fremstilling af rundtømmer eller opskåret træ og oplagring i skoven eller samlecentraler
 —
 For nåleskove:
 —
 Transport af rundtømmer fra skoven til primære skovproduktvirksomheder
 —
 For løvskove:
 —
 Transport af opskåret træ fra skoven til midlertidige samlecentraler
 —
 Oplagring af træ på midlertidige samlecentraler
 —
 Transport af opskåret træ fra midlertidig samlecentraler til primære skovproduktvirksomheder
 —
 Primære skovproduktvirksomheder
 —
 Transport af forarbejdede træprodukter
 —
 Sekundære skovproduktvirksomheder
 —
 Tømmerhandler
 —
 FLEGT- og H-legal-licensering
 —
 Eksport af træprodukter
 —
 Konfiskation af træprodukter
 På datoen for denne aftales ikrafttræden er leddene i løvskovens kæde stort set de samme som i nåleskovens kæde. De forskelle, der findes, er beskrevet i tillæg 1 og 2 til dette bilag.
 7.1. Principper for verifikation af forsyningskæden
 Forsyningskædekontrol omfatter alle de produkter, der er omfattet af denne aftale, uanset om de er til indenlandsk eller internationalt forbrug, og omfatter alle led i forsyningskæden fra opgørelsen over skovarealet og forvaltningsplanen til fældning, transport, forarbejdning, import og distribution af træ, både på det indenlandske marked og på eksterne markeder, herunder i Unionen.
 For at gennemføre forsyningskædekontrollen har ICF og andre involverede institutioner rådighed over en række automatiske informationssystemer, hvoraf nogle allerede eksisterer, mens andre er under udvikling, hvilket vil gøre det muligt at indhente, organisere, opbevare og videregive oplysninger både inden for skovadministrationen og med alle de andre institutioner og involverede aktører.
 Disse informationssystemer vil omfatte værktøjer til validering og afstemning af de oplysninger, som alle de involverede institutioner skal have adgang og vil anvende til at kontrollere lovligheden af træ i hver fase i forsyningskæden.
 Verifikation af forsyningskæden i henhold til SVL er baseret på følgende to foranstaltninger:
 a)
 Kontrol af overholdelsen af lovgivningen, hvad angår det træ, der købes af private aktører
 Den private sektor spiller en afgørende rolle i afbødningen af risiciene for ulovlig praksis i gennemførelsen af SVL. Den private sektors engagement er fokuseret på at indføre en mekanisme for rettidig omhu for at godtgøre lovligheden af de produkter, de har købt. Under SVL vil rettidig omhu være en reguleret verifikationsforpligtelse for private aktører med henblik på at indhente oplysninger om overholdelsen af lovgivningen for trækilderne, som de køber, uanset hvilken indenlandsk eller international oprindelse produktet har, og analysere potentielle risici og gennemføre afbødende foranstaltninger, der svarer til de identificerede risici.
 De oplysninger, der udleveres ved overholdelse af lovgivningen for træ kan omfatte dokumenter, der underbygger lovligheden af både importeret træ og træ, der er købt i Honduras, såsom certifikater udstedt af private certificeringssystemer anerkendt (i henhold til proceduren beskrevet i afsnit 8) af Honduras i tilfælde af indenlandsk træ eller FLEGT-licenser fra oprindelseslandet i tilfælde af importeret træ. Træ, der er omfattet af sådanne certifikater og licenser, vil automatisk blive anset for ikke at udgøre nogen potentiel risiko for ulovlig adfærd.


text:
ICF vil kontrollere aktørernes overholdelse af kravene om rettidig omhu ved at foretage revisioner af lovligheden, som vil resultere i udstedelse af et certifikat for overholdelse af lovgivningen, hvis den pågældende aktør overholder lovgivningen. I den henseende vil de supplerende foranstaltninger angivet i bilag VIII omfatte udarbejdelsen af procedurer og retlige instrumenter til at gennemføre mekanismer for rettidig omhu på både hjemmemarkedet og importmarkedet.
 b)
 Validering og afstemning af oplysninger i forbindelse med ICF's forsyningskædekontrol
 For at opnå en effektiv forsyningskædekontrol vil oplysningerne fra ICF's eksisterende IT-systemer (SNIF, SIRMA og geoportal) og SAR (RTN og SARAH), der er gennemført, og som supplerer hinanden, som beskrevet i afsnit 6.1.4 blive anvendt på en integreret måde. De kombinerede funktioner i disse systemer skal gøre det muligt at foretage en analyse ved hjælp af afstemning og validering af både kvalitative og kvantitative data på følgende måde:
 —
 oplysninger indsendt af skovbrugsaktører og oplysninger fra inspektioner på stedet foretaget af ICF og andre institutioner (validering af oplysninger), og
 —
 kvantitative data fra de forskellige led i forsyningskæden som identificeret i tillæg 1 og 2 (afstemning af oplysninger).
 Disse afstemnings- og valideringsfunktioner skal udføres i hvert led af forsyningskæden i overensstemmelse med de procedurer, der allerede findes, eller skal revideres eller udarbejdes, inden den første FLEGT-licens udstedes.
 I hvert af disse informationssystemer gør afstemningen af oplysninger det muligt at identificere mulige uregelmæssigheder og foretage revisioner af skovene, skovproduktvirksomhederne og tømmerhandlerne, der er berørt af dem. I disse tilfælde iværksætter ICF en undersøgelse og en administrativ sanktion, hvis det er relevant, det kan dog også anmelde sagen til statsadvokaten, hvis der foreligger bevis for strafferetligt ansvar.
 7.2. Identifikation af træprodukter
 Identifikation af træprodukter gør det lettere at overvåge dem, efterhånden som de bevæger sig gennem forsyningskæden. Der anvendes forskellige identifikationsmetoder til produkter fra nåleskove og produkter fra løvskove. På grund af deres fysiske egenskaber er identifikation af savtømmer fra nåletræer hovedsagelig i dokumentarisk form via autorisationerne til skovning og transporttilladelserne. I modsætning hertil identificeres savtømmer fra løvtræer, der er omfattet af årlige driftsplaner, ved at nummerere og beskrive hvert oprindeligt træ og savtømmer opnået individuelt. Tillæg 1 og 2 til dette bilag indeholder en detaljeret beskrivelse af typen af identifikation gennem hele forsyningskæden.
 7.3. Erklæring om aktørers oplysninger om forsyningskæden
 Forsyningskæden for træ og omfatter flere typer aktører, som er ansvarlige for at indgive de nødvendige oplysninger til den kompetente myndighed som bevis for overholdelse af lovgivningen i hvert led i kæden. De oplysninger, som hver type aktør skal arkivere, er opsummeret i tabel 1, afsnit 5.4, og de nærmere detaljer er angivet i tillæg 1 og 2.
 7.4. Verifikation af importerede træprodukter
 Verifikation af importeret træs lovlige oprindelse fra landet, hvor træet blev fældet, er nøglen til at sikre integriteten i SVL's forsyningskæde. Verifikation af lovligheden af træprodukter, som er importeret til Honduras, er baseret på udvisning af rettidig omhu, hvilket omfatter:
 a)
 forbud mod import af ulovligt træ i Honduras baseret på de nationale retlige rammer i oprindelseslandet eller oprindelseslandene
 b)
 importørens ansvar for


text:
at sikre lovligheden af de importerede træprodukter ved at træffe følgende foranstaltninger:
 i)
 indsamling af oplysninger om lovligheden af træets oprindelse i det land eller de lande, hvor træet blev fældet og forarbejdet
 ii)
 analyse af risikoen for ulovlig adfærd baseret på oplysninger indsamlet under nr. i), og
 iii)
 afbødning af den risiko, der er identificeret i nr. ii)
 c)
 toldmyndighedernes mandat til at foretage kontrol af lovligheden af importeret træ ved grænseovergangsstedet af produkterne eller i givet fald som en efterfølgende verifikation, når de importerede produkter er i Honduras.
 Inden den første FLEGT-licens er udstedt, vil der blive udarbejdet specifik lovgivning om verifikationen af importerede træprodukter sammen med detaljerede procedurer for at udvise rettidig omhu ved private aktører i forbindelse med import af træprodukter.
 7.5. Verifikation af træprodukter i transit
 Træprodukter i transit gennem Honduras skal være identificeret, registreret og holdt adskilt fra forsyningskæden for træprodukter fremstillet i Honduras eller importeret hertil og skal underkastes de fastlagte toldkontrolprocedurer. Træprodukter i transit vil ikke være en del af SVL, og de vil derfor ikke kunne få en FLEGT-licens til eksport fra Honduras.
 Træprodukter i transit skal inspiceres af den honduranske toldmyndighed, mens de er i transit, i henhold til klassificeringen af »international forsendelse af varer«, som er forbundet med SARAH. Oprindelseslandet, dvs. det land, hvor tømmeret blev opskåret og fældet, skal være klart angivet på fragtbrevet og andre transportdokumenter.
 Træprodukter i international transit skal ledsages af deres fælles erklæring og have en sporbarhedsoptegnelse ved hver toldmyndighed, de har passeret i løbet af transitten. Begge dokumenter skal registrere deres indrejse i Honduras og deres udrejse til bestemmelseslandet.
 Honduras vil præcisere de retlige dokumenter og andre specifikke toldkontroller, der gælder for træprodukter i transit, i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale. Inden den første FLEGT-licens udstedes, vil der blive stillet detaljerede procedurer til rådighed for, hvordan dette træ skal behandles.
 7.6. Verifikation af konfiskerede træprodukter
 I henhold til loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter registreres konfiskerede træprodukter i SVL, men de kan ikke komme ind i forsyningskæden igen, medmindre de udelukkende anvendes til sociale formål, især til fremstilling af skolemøbler.
 I henhold til artikel 106 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter, som ændret, har ICF og andre kompetente myndigheder (statsadvokaten, det nationale forebyggende politi og honduranske væbnede styrker) beføjelser til at konfiskere træprodukter eller biprodukter, der er blevet fældet eller transporteret i strid med de gældende retlige bestemmelser.
 Som følge af en ekspertudtalelse og et dokument for produktfrigivelse udstedt af statsadvokaten fordeler ICF de konfiskerede træprodukter eller biprodukter til landets fængsler eller tekniske institutter, der udelukkende skal anvende træet til fremstilling af skolemøbler, som ved færdiggørelse heraf skal indgives til undervisningsministeriet.
 ICF skal registrere hver konfiskation i SVL, ved angivelse af detaljerne vedrørende konfiskationsstedet, træets oprindelsessted, lovovertræderens navn, mængden af typen af det konfiskerede træ og forsendelsens adressat. I den henseende er der medtaget en supplerende foranstaltning i bilag VIII for at udvikle nye specifikke SIRMA-moduler.
 7.7. Verifikation af


text:
træprodukter, som stammer fra arealer, der er genstand for en ændring i anvendelse
 Træprodukter, der stammer fra arealer omfattet af en behørigt godkendt ændring i anvendelsen, kan komme ind i forsyningskæden. Tilladelse til opskæring eller fældning af alle træer på et givet sted kan gives i følgende tilfælde:
 a)
 Skoven er ramt af naturkatastrofer, skadedyr eller sygdomme. En redningsplan må kun tillades, når disse træer er blevet fældet af naturlige årsager eller er alvorligt ramt eller dræbt af skadedyr.
 b)
 Anlæg af offentlig eller privat infrastruktur. Opskæring eller fældning af træer, der skal fjernes for at bygge gasrørledninger, akvædukter eller andre offentlige eller private bygge- og anlægsarbejder af offentlig interesse, kræver en vurdering af miljøpåvirkningen, som skal foretages af MiAmbiente, inden ICF giver tilladelse til at fælde træerne.
 c)
 Træer på landbrugsarealer for hvilke ejeren anmoder om en ændring af vegetationen, træfældning og hugst for at anvende stedet til husdyrbrug eller til etablering af midlertidige eller permanente afgrøder. Dette kræver en vurdering af miljøpåvirkningen, som skal foretages af MiAmbiente, inden ICF giver tilladelse til at fælde træerne. En sådan tilladelse til træfældning forbundet med en ændring i vegetationen ved midlertidige eller permanente landbrugsafgrøder finder kun anvendelse på landbrugsjord. Artikel 93 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter fastsætter, at den fysiske anvendelse af skovarealer skal bevares og respekteres i overensstemmelse med politikkerne og de retlige bestemmelser om arealanvendelsesplanlægning. Også artikel 294 i den almindelige gennemførelsesforordning for loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter, forbyder ændringer af vegetationen på arealer med et stort potentiale inden for skovbrug.
 De regionale skovbrugskontorer kontrollerer, at ansøgningen om ændring i anvendelsen ikke omhandler områder, hvor skovhugst er forbudt i henhold til den generelle artikel 157 i den almindelige gennemførelsesforordning for loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter. Hvis ansøgningen om ændring i anvendelsen ikke vedrører et sådant område, giver ICF tilladelse til fældning og hugst af træer ved at udstede en autorisation til skovning kaldet en »redningsplan«, som er medtaget som indikator 3.3.2 i lovlighedsoversigterne. Aktører i skovbrugssektoren skal have denne redningsplan udstedt af ICF før fældning af træer, uanset om ejeren agter at fælde træet til kommercielle formål.
 Efter hugst af træer i henhold til en redningsplan kan en genopretningsplan blive udstedt for at rydde de resterende træer på stedet. Generelt hidrører biprodukter, såsom brænde og trækul, fra disse genopretningsplaner. I sjældne tilfælde kan der fås små stykker opskåret træ. Disse træprodukter må også komme ind i forsyningskæden.
 I henhold til lovgivningen udsteder ICF ikke autorisationer til skovning for træ fra områder, som allerede er blevet ryddet, den eneste undtagelse er i tilfælde af redningsplaner for træ, der er ramt af skadedyr. Hvis der opdages et ryddet område, uden at der foreligger en godkendt redningsplan, bortset fra det særlige tilfælde af skadedyr, vil sagen blive indberettet til statsadvokaturen som en overtrædelse af skovbrugsloven. I dette tilfælde kan træet ikke indgå i forsyningskæden.
 8. ANERKENDELSE AF PRIVAT CERTIFICERING
 I Honduras findes der private certificeringsmekanismer til


text:
forvaltning af løv- og nåleskove samt systemer, der kontrollerer leverandørkæden. Hvis de opnår anerkendelse og godkendelse fra regeringen i henhold til denne aftale, er det hensigtsmæssigt, at disse systemer til certificering af skovforvaltning, leverandørkæden, og ethvert andet system af en sådan art, som eventuelt udvikles — uanset om de er internationale eller nationale — ved hjælp af certifikater udstedt af uafhængige akkrediterede organisationer, accepteres som dokumentation for certificerede aktørers overholdelse af lovgivningen for at undgå gentagelse af verifikationen samt for at fremskynde udstedelsen af certifikater for overholdelse af lovgivningen for disse aktører.
 For at regeringen kan udstede denne anerkendelse, skal der forelægge en garanti for, at de mekanismer, der benyttes af de private certificeringssystemer, omfatter alle kravene i lovlighedsoversigterne i denne aftale samt kravene for leverandørkæden, som er fastsat i SVL. Hvis de mekanismer, der anvendes af de private certificeringssystemer kun dækker en del af indikatorerne og verifikationsmetoderne, som er defineret i lovlighedsoversigterne i denne aftale, vil regeringens anerkendelse og godkendelse kun gælde for denne del af indikatorerne og verifikationsmetoderne. Kontrollerne af leverandørkæden, som udføres af det private certificeringssystem, skal også i tilstrækkelig grad være i overensstemmelse med bestemmelserne i SVL for at sikre, at de overholder lovgivningen.
 Proceduren for og typen af anerkendelse vil blive fastlagt i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale og godkendt af det fælles udvalg, inden de gennemføres, uanset om de vedrører alle lovlighedsoversigterne eller kun en del af dem og/eller systemet til kontrol af leverandørkæden angivet i SVL eller enhver anden mulig kombination.
 De vigtigste retningslinjer, som skal finde anvendelse, kan sammenfattes som følger:
 1.
 Vurdering af standarder for privat certificering
 Honduras' regering vil gennem ICF anerkende private certifikater for lovlighed, bæredygtig skovforvaltning og leverandørkæden efter at have analyseret de anvendte retningslinjer og kriterier og verifikationsprocedurerne, der er gennemført af uafhængige private certificeringsorganisationer, som er akkrediteret af de private certificeringssystemer, med henblik på at sikre, at alle kravene i lovlighedsoversigterne og i SVL er blevet medtaget heri.
 Når der anmodes herom af et privat certificeringssystem, vil ICF evaluere de retningslinjer, kriterier og procedurer, der anvendes af dette system for at fastsætte, om de opfylder lovlighedsoversigterne og SVL.
 Evalueringen vil bl.a. også vurdere hvert certificeringssystems evne til at gennemføre en systematisk kontrol af aktører gennem sine uafhængige akkrediterede organisationer og vil omfatte mere generelle aspekter af kvaliteten af systemet, såsom dets gennemsigtighed i forbindelse med leveringen af oplysninger og data, offentlighedens adgang til revisionskonklusionerne og adgangen til en ajourført database over indehavere af private certifikater.
 Denne evaluering giver anledning til udarbejdelsen af en rapport, der gøres tilgængelig for offentligheden.
 2.
 Statens godkendelse af private certificeringssystemer
 Hvis resultatet af evalueringen beskrevet i stk. 1 i dette afsnit er positivt, vil ICF's administrerende direktør på vegne af staten Honduras offentligt meddele, at det private certificeringssystem er blevet godkendt og i relevante tilfælde specificere, hvilken del af indikatorerne og verifikationsmetoderne, som er omfattet af anerkendelsen.
 3.
 Statens anerkendelse af certificerede aktører
 Aktører, som har et certifikat fra et godkendt privat certificeringssystem, vil modtage en


text:
anerkendelse fra staten for de aktiviteter, der er omfattet af certifikatet. For andre aktiviteter, der ikke fremgår af certifikatet, skal den pågældende aktør overholde de andre forpligtelser, der er fastsat i lovlighedsoversigterne og i SVL. Denne anerkendelse vil blive givet til elementerne af det private certificeringssystem, hvad enten den vedrører lovligheden, skovforvaltningen eller leverandørkæden, der er blevet vurderet som værende i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag II og dette bilag som beskrevet i stk. 1 og 2 i dette afsnit. Anerkendelsen vil også være omfattet af analysen af resultaterne af det private certificeringsorgans periodiske revisionsrapporter for den ansøgende aktør.
 4.
 Udstedelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen for aktører med et anerkendt privat certifikat
 Aktører, hvis anerkendte private certifikat dækker alle deres aktiviteter og også alle indikatorerne i lovlighedsoversigterne, vil automatisk få et certifikat for overholdelse af lovgivningen udstedt af ICF's organ til verifikation af lovlighed. Certifikatet for overholdelse af lovgivningen udstedes efter at have undersøgt gyldigheden af et gyldigt certifikat for overholdelse af lovgivningen, der er ved at udløbe (i tilfælde af aktører, som allerede har et sådan certifikat), samt efter at have undersøgt gyldigheden og ægtheden af et anerkendt privat certifikat og undersøgt de periodiske revisionsrapporter fra et anerkendt privat certificeringsorgan, der skal attestere aktørens overholdelse af lovgivningen.
 Hvis en aktørs private certifikat er udstedt af en anerkendt privat certificeringsmekanisme, der ikke dækker alle kravene i lovlighedsoversigterne, vil certifikat for overholdelse af lovgivningen kun blive udstedt, hvis følgende to betingelser er opfyldt samtidig:
 a)
 Det private certificeringsorgans periodiske revisionsrapporter beviser aktørens overholdelse af kravene til lovlighed, som er fælles for både det private certificeringssystem og lovlighedsoversigterne.
 b)
 Institutionerne, der er involveret i SVL, har verificeret aktørens overholdelse af indikatorerne i lovlighedsoversigterne og af SVL's krav, der ikke er omfattet af det private certificeringssystem.
 Hvis en operatør, der er indehaver af et anerkendt privat certifikat, udfører andre aktiviteter, der ikke er omfattet af certifikatet, men er inden for denne aftales anvendelsesområde, vil certifikatet for overholdelse af lovgivningen kun blive udstedt, hvis de institutioner, der er involveret i SVL, verificerer overholdelse af lovgivningen for aktørens ikkecertificerede aktiviteter.
 På denne måde kan der udstedes certifikater for overholdelse af lovgivningen til aktører, der er certificeret i henhold til et godkendt privat certificeringssystem, uden at der er behov for et særligt verifikationsbesøg, med henblik på at undgå eller minimere gentagen verifikationen af aktørens lovlighed i tilfælde af delvis anerkendelse.
 5.
 Indgivelse af revisionsrapporter vedrørende privat certificering
 Aktører med anerkendte private certifikater skal indgive alle revisionsrapporter udarbejdet af det private certificeringssystem til ICF's organ til verifikation af lovlighed, herunder oplysninger om eventuelle ændringer i deres certifikaters gyldighed og omfang og navnlig tilfælde af suspension eller udløb af certifikaterne. Dette skal gøre det muligt at sikre, at disse aktørers overholdelse af lovgivningen overvåges og dermed tillade den fremtidige fornyelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen for de berørte aktører.
 Til gengæld vil anerkendte private certificeringsorganisationer uploade alle revisionsrapporterne om de aktører, som de certificerer, til SNIF. Disse rapporter vil blive anvendt af organet til verifikation


text:
af lovlighed til afstemningsformål.
 Procedurerne og retningslinjerne for vurderingen, godkendelsen og anerkendelsen af private certificeringssystemer og aktørerne, der er certificeret af dem, vil blive udarbejdet i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale. Procedurerne for overvågning af denne anerkendelse ved organet til verifikation af lovlighed, herunder overvågning af gyldigheden af certifikaterne og håndteringen af korrigerende foranstaltninger i henhold til certificeringssystemerne, vil også blive udarbejdet i løbet af denne fase i aftalen. Alle disse dokumenter vil blive gjort offentligt tilgængelige.
 9. HÅNDTERING AF TILFÆLDE AF MANGLENDE OVERHOLDELSE AF SVL
 SVL fastsætter særlige foranstaltninger til identifikation, registrering og håndtering af tilfælde, hvor aktører i skovbrugssektoren ikke overholder dens bestemmelser. Manglende overholdelse er tilfælde, hvor aktører i forsyningskæden ikke er i overensstemmelse med lovlighedsoversigterne og kravene i SVL samt tilfælde, hvor myndighederne, der er involveret i SVL, ikke overholder oprettelses- og verifikationsprocedurerne.
 Når en institution i løbet af en verifikation af dokumenter eller på stedet opdager et tilfælde, hvor aktøren ikke overholder SVL, vil den foretage en vurdering for at afgøre, om den manglende overholdelse udgør en overtrædelse eller en strafbar handling. Den vil behandle den ulovlige handling, der er begået, alt efter hvad der er relevant, ved at fremsende oplysningerne til den relevante kompetente institution, for at den kan pålægge de relevante sanktioner. Samtidig vil den kompetente institution underrette ICF's organ til verifikation af lovlighed, så den enten kan suspendere eller genoprette gyldigheden af certifikatet for overholdelse af lovgivningen, alt efter hvad der er relevant.
 Alle tilfælde af manglende overholdelse af lovgivningen vil blive indført i databasen ved organet til verifikation af lovlighed, der vil fungere som et centralt arkiv over oplysninger om og dokumentation for aktørers manglende overholdelse af kravene i SVL og over afhjælpende foranstaltninger eller sanktioner, der er forbundet med behandlingen af disse tilfælde af manglende overholdelse. Denne database vil blive ført og ajourført af alle institutioner, der har tilknytning til SVL's krav, i overensstemmelse med deres ansvars- og kompetenceområder.
 Når den manglende overholdelse er klassificeret som en strafbar handling, vil der ikke blive udstedt et certifikat for overholdelse af lovgivningen, en FLEGT- eller H-legal-licens til aktøren og den dertilhørende forsendelse af træprodukter, og sagen vil blive retsforfulgt under ledelse af statsadvokaten. I tilfælde af overtrædelser vil de ansvarlige institutioner pålægge administrative sanktioner (midlertidig suspension af tilladelser, bøder eller erstatning), hvilket også kan forhindre udstedelsen af et certifikat for overholdelse af lovgivningen, en FLEGT- eller H-legal-licens, som minimum indtil overtrædelserne er afhjulpet gennem foranstaltninger, der træffes for at tilvejebringe en løsning. Alle tilfælde af manglende overholdelse, som vedrører en bestemt last skal løses ved afhjælpning af situationen vedrørende manglende overholdelse og betaling af den dermed forbundne bøde, inden lasten, der skal eksporteres, bliver godkendt, uanset dens eksportdestination.
 I løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale, inden den første FLEGT-licens udstedes, fastsætter alle institutionerne, der er involveret i SVL, de forskellige kategorier af manglende overholdelse af SVL og deres respektive indvirkninger på udstedelsen og gyldigheden af et certifikat for overholdelse af lovgivningen eller en


text:
FLEGT- eller H-legal-licens. Det fælles udvalg validerer denne kategorisering, inden den finder anvendelse. Desuden skal hver institution, der endnu ikke råder over mekanismer til håndtering af tilfælde af manglende overholdelse af SVL, udarbejde de nødvendige detaljerede retningslinjer for at håndtere dem, herunder eventuel pålæggelse af sanktioner.
 For at sikre koordineringen af oplysningerne om tilfælde af manglende overholdelse, der er tilgængelige ved de forskellige institutioner, vil der også blive udviklet en database ved organet til verifikation af lovlighed, som lagrer oplysninger om sådanne tilfælde. Hvilke af oplysningerne i databasen, der bliver gjort offentligt tilgængelige, og hvorledes dette skal gennemføres, vil blive fastlagt.
 10. MEKANISMER TIL BEHANDLING AF KLAGER
 10.1. Indledning
 Mekanismerne til behandling af klager vil være gennemsigtige, effektive, tilgængelige og gennemført af organer, som er adskilt fra dem, der gennemfører oprettelses- og verifikationsprocedurerne, der er defineret i lovlighedsoversigterne og SVL. Mekanismer, der allerede findes eller vil blive oprettet i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale, vil gøre det muligt at sikre, at klager over gennemførelsen og driften af SVL og organisationerne, der er involveret heri, håndteres og behandles i overensstemmelse med principperne fastlagt i afsnit 10.4.
 Inden for rammerne af disse mekanismer omfatter begrebet »klage« følgende: klager, tvister, uenigheder, konflikter eller andre synonymer fra de aktører, som er direkte involveret i gennemførelsen af SVL, samt alle de aktører, der kan tænkes at blive berørt af foranstaltninger, der træffes, eller beslutninger, der tages, i forbindelse med denne aftale.
 10.2. Formål
 Formålet med mekanismerne til behandling af klager er som følger:
 —
 dokumentere, analysere og i overensstemmelse med forud fastlagte offentliggjorte metodologier effektivt løse alle klager indgivet af berørte parter
 —
 give de forurettede parter mulighed for at anmode de berørte institutioner om at udbedre fejl eller mangler
 —
 bidrage til og styrke effektiviteten af de administrative procedurer
 —
 styrke troværdigheden af og tilliden til SVL's funktion blandt aktører og offentligheden.
 Omfanget af hver af disse mekanismer vil blive udviklet i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale. Procedurerne for modtagelse, registrering og behandling af klager vil være baseret på principperne anført i afsnit 10.4 og vil blive udviklet i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 10.3. Typer af mekanismer til behandling af klager
 Denne aftale fastlægger mindst fire typer af mekanismer til behandling af klager, der varierer alt efter de pågældende aktører og områder.
 1.
 Mekanismer til behandling af klager for hver institution, der er involveret i SVL
 Hver institution, der er involveret i SVL, vil ved hjælp af mekanismer til behandling af klager, der allerede findes eller er planlagt i forbindelse med udviklingen, modtage klager vedrørende aktørernes adfærd eller adfærden i afdelinger, tjenester eller enheder i hver institution i forbindelse med aspekter af gennemførelsen af SVL. Hver institutions mekanismer skal især behandle klager vedrørende de udførte funktioner og de beslutninger, der er truffet af disse institutioner.
 Hvis en klage modtaget via denne mekanisme ikke er løst inden den forud fastsatte frist, eller bilæggelsen ikke lever op til klagerens forventninger,


text:
kan klageren appellere til SIIAVA.
 2.
 FLEGT-licenseringsorganets mekanisme til behandling af klager
 ICF fastsætter, udover mekanismen til behandling af klager, som nævnes i stk. 1, en anden mekanisme til behandling af klager ved FLEGT-licenseringsorganet. Denne mekanisme vil behandle klager, der er specifikke for FLEGT- og H-legal-licenser, og som kræver en hurtig reaktion, såsom anfægtede afgørelser, unødige forsinkelser og lign.
 Hvis en klage modtaget via denne mekanisme ikke er løst inden den forud fastsatte frist, eller bilæggelsen ikke lever op til klagerens forventninger, kan klageren appellere til SIIAVA.
 3.
 Mekanisme til behandling af klager i forbindelse med uafhængige revisioner
 Den uafhængige revision skal omfatte en mekanisme til at modtage og behandle klager vedrørende dens aktiviteter og vedrørende SVL's funktion (verifikationsmetodologi, licenseringssystem osv.).
 Hvis en klage modtaget via denne mekanisme ikke er løst inden den forud fastsatte frist, eller bilæggelsen ikke lever op til klagerens forventninger, kan klageren appellere til den fælles udvalg. Alle klager vedrørende revision eller SVL's funktion vil blive forelagt det fælles udvalg til anerkendelse, analyse og registrering og for at fastsætte de tilsvarende bilæggelsesforanstaltninger.
 4.
 Det fælles udvalgs mekanisme til behandling af klager
 Det fælles udvalg vil have en mekanisme til behandling af klager, der kan løse de problemer, som de berørte parter har identificeret, navnlig vedrørende de generelle forpligtelser i denne aftale, såsom gennemsigtighed, adgang til offentlige oplysninger, forbedring af styring og denne aftales indvirkning på skovbrugssektoren.
 Det fælles udvalgs mekanisme til behandling af klager vil også behandle appeller, der er indgivet i forbindelse med klager vedrørende adfærden i institutionerne, der er involveret i SVL, FLEGT-licenseringsorganet og uafhængig revision, hvis disse ikke er blevet afgjort på deres respektive niveauer.
 5.
 Civilsamfundets deltagelse i mekanismer til behandling af klager
 CCF'er og civilsamfundsorganisationer vil udføre sociale tilsyn med SVL og denne aftales generelle funktion. De vil samtidig kanalisere og indgive formelle og andre klager indsendt af de forskellige aktører vedrørende funktionen af SVL. Med henblik herpå vil de have adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at foretage de tilsvarende undersøgelser, samtidig med at de overholder fortroligheds- og tavshedspligten i forbindelse med disse oplysninger. For at sikre en korrekt koordinering, vil de indgå samarbejdsaftaler med ICF. Resultaterne og henstillingerne fra sociale tilsyn samt formelle og andre klager vil blive anerkendt og behandlet på tilsvarende niveau og vil i sidste ende blive forelagt det fælles udvalg til anerkendelse og bilæggelse.
 6.
 CONADEH's deltagelse i SVL
 I henhold til den organiske lov om den nationale menneskerettighedskommission (CONADEH) er alle offentlige myndigheder og andre statslige institutioner forpligtet til at støtte sine undersøgelser eller inspektioner som højt prioriterede hastesager. Som følge heraf kan CONADEH modtage klager vedrørende denne aftales funktion og vil have adgang til mekanismer til behandling af klager, som er gennemført af institutionerne, der er involveret i SVL og i denne aftale i almindelighed.
 10.4. Fastlæggelse af mekanismer til behandling af klager og styringsprincipper
 Følgende principper skal overholdes og skal afspejles i kommissoriet for at kunne fastlægge procedurerne til og gennemførelsen af mekanismerne til behandling af klager i organisationer, der


text:
modtager klagerne, og i det fælles udvalg:
 1.
 Alle fysiske personer og organisationer, som aktører eller berørte personer i skovbrugssektoren eller den retlige repræsentant herfor, har ret til at indgive klager.
 2.
 Procedurer for indgivelse af klager skal være tydelige, letforståelige og offentligt tilgængelige.
 3.
 Mekanismerne, som institutionerne har fastlagt, skal være let tilgængelige og skal i et tilstrækkeligt omfang omfatte området via kontorer, websider eller andre egnede metoder.
 4.
 Formularerne til indgivelse af klager, skal være lette at udfylde og tage behørigt hensyn til ansøgernes personlige midler og kompetencer (læsefærdigheder, adgang til internettet, osv.).
 5.
 Klager skal som minimum indeholde begrundelserne for klagen og sted, dato, institution og aktør, som klagen omhandler, alt efter hvad der er relevant.
 6.
 Hvis situationen berettiger til det, kan klager indgives anonymt og derved sikre, at ansøgerens identitet behandles fortroligt.
 7.
 Mekanismerne skal i videst muligt omfang undgå at sætte tidsmæssige restriktioner for fristen, inden for hvilken en klage skal indgives.
 8.
 Mekanismerne skal sikre, at klager vil blive behandlet, så snart de er indgivet af klageren.
 9.
 Mekanismerne skal være gennemsigtige, hvad angår anerkendelse af og opfølgning på klager, og sikre, at klager håndteres på en rettidig og hensigtsmæssig måde.
 10.
 De interne revisioner af hver involveret institution skal sikre, at klager behandles på passende vis og ikke ignoreres.
 11.
 Klagesager må ikke kommenteres offentligt, indtil der er truffet en afgørelse, og indtil alle involverede parter, herunder civilsamfundsorganisationer, som yder støtte hertil, er blevet underrettet om afgørelsen.
 12.
 Klagerens sikkerhed, herunder muligheden for at bevare anonymiteten af klageren, hvis dette er nødvendigt, skal tages i betragtning inden klagesager offentliggøres.
 13.
 Mekanismerne, som institutionerne har fastsat, skal dokumentere klagerne og sikre, at de behandles af tjenestemænd, der er forskellige fra, uafhængige af og ikke underlagt dem, der er direkte involveret i den oprindelige beslutning. Institutionerne skal også beskytte tjenestemænd mod eventuelle repressalier.
 14.
 Klagerenes anmodninger skal behørigt besvares eller behandles. I tilfælde af afvisning skal årsagerne være behørigt begrundet.
 15.
 Hvis en klage afvises, eller hvis det ikke er muligt at løse den på det oprindelige niveau, kan den berørte part indgive appellere til niveauet over som defineret i afsnit 10.3 og i sidste ende til den relevante judicielle myndighed.
 Hvis en klage er resultatet af manglende overholdelse af SVL, finder betingelserne beskrevet i afsnit 9 anvendelse. Som forklaret i afsnit 10.2 vil procedurerne for modtagelse, registrering og behandling af klager være baseret på principperne, der er anført i dette afsnit, og vil blive udviklet i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale. Disse procedurer vil bl.a. fastsætte frister for besvarelse af klager og kriterierne for gennemsigtighed, der gælder for disse mekanismer. Protokollerne og retningslinjerne for mekanismerne til behandling af klager og for de iværksatte tiltag vil blive indsendt til det fælles udvalg.
 Mekanismerne til håndtering af klager, som er fastsat ovenfor, vil systematisk dokumentere og analysere alle modtagne klager. ICF og de andre involverede institutioner vil udvikle en særlig database til at dokumentere og overvåge klager inden for deres


text:
kompetenceområder. Denne database vil blive forbundet med den centrale klagedatabase ved ICF, jf. afsnit 9.
 Mekanismerne til håndtering af klager vil blive baseret på et tæt samarbejde mellem alle de berørte parter, navnlig den institution, der er genstand for klagen. Med henblik herpå vil ICF indgå samarbejdsaftaler med offentlige institutioner, der deltager i denne aftale, for at lette udvekslingen af oplysninger og samarbejdet, behandlingen og opfølgningen af klager og især for at sikre overførslen af information, når klagen ikke oprindeligt indleveres til den kompetente institution.
 ICF vil også indgå samarbejdsaftaler med civilsamfundsorganisationer med interesse i mekanismens funktion, der er ansat af ICF til at behandle klager, følge op på dem og offentliggøre endelige rapporter om undersøgelsen af klagerne på en koordineret måde, der supplerer det arbejde, der udføres af ICF og andre offentlige institutioner, der er involveret i SVL.
 Procedurerne, retningslinjerne, kravene og vurderingerne vedrørende mekanismerne til håndtering af klager samt samarbejdsaftalerne nævnt ovenfor vil blive udviklet og i brug, inden den første FLEGT-licens udstedes.
 11. HØRING, DELTAGELSE OG KOORDINERING AF MEKANISMER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF SVL
 Gennemførelsen af SVL for træprodukter kræver deltagelse af alle interessenter med klart definerede roller og ansvarsområder i henhold til de beføjelser, der er indrømmet dem ved lov, for at drage fuld fordel af deres specialisering og komplementaritet.
 Med henblik på at sikre effektiv koordinering, høring og deltagelse blandt aktører, berørte parter, staten, den private sektor, civilsamfundet og oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras er disse grupper er enige om at søge konsensus om grundlæggende spørgsmål ud over deres forskellige ansvarsområder og kompetencer.
 Denne koordinering kan ske på to niveauer, der indbyrdes supplerer hinanden: strategisk og operationelt. Det strategiske niveau giver mulighed for at definere fælles verifikationsprocedurer, mens det operationelle niveau giver mulighed for den praktiske gennemførelse af disse procedurer, hvor der ikke er nogen begrænsning med hensyn til deltagelse af de forskellige aktører.
 11.1. Det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen (det fælles udvalg)
 Dette er det højeste organ til koordinering af Honduras og Unionen, som i overensstemmelse med artikel 19 og bilag X til denne aftale vil være ansvarlig for tilsyn med og overvågning af aftalen, herunder forvaltning af den uafhængige revision. Det fælles udvalg letter dialog og informationsudveksling mellem parterne.
 Deltagelse af de honduranske berørte parter i det fælles udvalg vil afspejle de forskellige grupper af aktører i den honduranske skovbrugssektor: den offentlige og den private sektor, civilsamfundet, de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, lokalsamfund og andre, hvor det er nødvendigt.
 For så vidt angår gennemførelsen af SVL vil det fælles udvalg være ansvarlig for at udvikle, godkende og føre tilsyn med alle verificeringsdokumenter og -procedurer, der er omhandlet i dette bilag, og som fastsættes af parterne i løbet af den forberedende og organisatoriske fase og gennemførelsesfasen i denne aftale.
 I henhold til aftalens artikel 14 skal parterne også godkende en tidsplan for gennemførelsen af denne aftale via det fælles udvalg. Denne tidsplan vil ud over køreplanen for de supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltningerne, der er beskrevet i dette bilag, også indeholde


text:
en detaljeret angivelse af gennemførelsesskridtene for denne aftale som aftalt af parterne frem til udstedelsen af den første FLEGT-licens.
 11.2. Teknisk udvalg
 Dette er det højeste honduranske koordineringsorgan og omfatter alle berørte parter: offentlige institutioner, den private sektor, civilsamfundet og de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras. Det tekniske udvalg er ansvarligt for følgende:
 —
 at levere strategisk input til det fælles udvalg for at lette beslutningstagningen med henblik på at støtte en effektiv gennemførelse af denne aftale
 —
 at overvåge gennemførelsesprocessen af denne aftale på grundlag af en tidsplan aftalt mellem parterne
 —
 at overvåge overholdelsen af de supplerende foranstaltninger som fastsat i bilag VIII
 —
 at fremme dialogen og bestræbelserne på at opnå enighed, sikre deltagelse af alle aktører, der har tilknytning til denne aftale
 —
 at påvirke de offentlige institutioner og andre aktører til at fremskynde beslutningsprocessen vedrørende overholdelsen af denne aftale.
 11.3. Interinstitutionelt sekretariat for gennemførelse af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale (SIIAVA)
 På det strategiske niveau vil staten Honduras, gennem et passende juridisk instrument, skabe et interinstitutionelt sekretariat for gennemførelse af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale (SIIAVA) bestående af repræsentanter fra aktører i den offentlige sektor, der har tilknytning til SVL. Dette organ vil skabe et rum til dialog og koordinering, som vil muliggøre gennemførelsen af SVL.
 I SIIAVA vil offentlige institutioner koordinere deres indsats for at gennemføre verifikationsmekanismerne, der er fastsat i bilag II og bilag V til denne aftale, og således at sikre, at lovgivningen anvendes inden for de specifikke områder, der indgår i definitionen af lovlighed og i SVL.
 Disse institutioner skal have kapaciteten, ressourcerne og midlerne, der er nødvendige for at overvåge og gennemføre SVL, og skal derfor opbygge kapaciteten hos personalet i institutionerne og ministerierne, der er ansvarlige for dets anvendelse. I henhold hertil indeholder bilag VIII en særlig supplerende foranstaltning om SIIAVA.
 For at verificere overholdelse og overvågning af både anvendelsen af indikatorerne i lovlighedsoversigterne og kravene i SVL skal de institutioner, der indgår i SIIAVA, regelmæssigt indberette fremskridtene med udarbejdelsen og gennemførelsen af SVL samt udfordringer til SIIAVA og det tekniske udvalg, hvis det er relevant. SIIAVA vil tage hensyn til disse periodiske rapporter fra institutionerne, der er involveret i SVL, samt data og oplysninger om SVL, som disse institutioners forskellige enheder og informationssystemer forelægger.
 For at håndtere systematisk manglende overholdelse af kravene, der er fastsat i bilag II og bilag V til denne aftale, og som resulterer i miljøkriminalitet, vil SIIAVA analysere resultaterne fra andre mekanismer, som anvendes ved ICF og andre institutioner, der er involveret i SVL. Disse mekanismer omfatter mobile enheder og faste kontrolposter, den nationale interinstitutionelle sikkerhedsstyrke (FUSINA) og den interinstitutionelle taskforce til bekæmpelse af miljøkriminalitet (FTIA), som vil modtage støtte fra det nationale forebyggende politi, den særlige instans for retsforfølgelse af miljøkriminalitet, anklagemyndigheden og de honduranske væbnede styrker m.fl.
 Desuden vil SIIAVA modtage og tage højde for de sociale tilsynsrapporter, der er udarbejdet af CONADEH, CCF og civilsamfundet, samt klager fra de forskellige aktører vedrørende SVL's funktion, og som ikke er blevet løst af de offentlige institutioner,


text:
der er involveret i SVL som defineret i afsnit 10. Disse klager behandles hurtigst muligt og med rettidig omhu, og der vil blive sendt et svar omgående.
 SIIAVA vil forelægge bidrag fra sine repræsentanter fra den offentlige sektor til udarbejdelsen, struktureringen og gennemførelsen af denne aftale for det fælles udvalg og det tekniske udvalg. Procedurerne for driften af SIIAVA vil blive fastlagt udførligt i den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.
 11.4. Den nationale strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI) og dens forbindelser til denne aftale
 Artikel 18, stk. 22, i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter fastsætter, at ICF skal udforme og gennemføre den nationale strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI). ICF skal også koordinere og strukturere aktiviteterne, som udføres af de enheder, der repræsenterer skovbrugssektoren, beskyttede områder og vilde dyr og planter, med henblik på at fremme deltagende og decentraliseret forvaltning (artikel 18, stk. 5).
 Alle andre institutionelle aktører samt civilsamfundsorganisationer, skovejere, skovindustrien i sine forskellige kapaciteter og grad af merværdi og lokalsamfundene, territoriale råd, rådgivende råd på regionalt, kommunalt og lokalt plan og andre økonomiske sektorer involveret i skovbrugssektoren vil blive indkaldt af ICF til aktivt at deltage i gennemførelsen af ENCTI.
 I forbindelse med denne aftale vil gennemførelsen af ENCTI hjælpe med at kontrollere ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter og vil give ICF et udøvende instrument. Resultaterne og henstillingerne under ENCTI vil blive fremlagt af ICF til SIIAVA, som er det organ, hvor aktører, der er fælles for begge processer, deltager og forener bestræbelser, supplerer hinanden og skaber synergier for at bekæmpe ulovligheder i skovbrugssektoren. Især bidraget fra den særlige instans for retsforfølgelse af miljøkriminalitet (FEMA), anklagemyndigheden, det nationale politi, de honduranske væbnede styrker, retsvæsenet, kommuner og den nationale menneskerettighedskommission i Honduras vil være relevant.
 I sin rolle i forbindelse med at sikre koordinering mellem institutionerne, der er involveret i denne aftale, vil SIIAVA analysere resultaterne fra ENCTI indgivet af ICF med henblik på at håndtere systemisk miljøkriminalitet og fordele ansvarsområderne og de foranstaltninger, der forventes af de involverede institutioner. Det vil også udveksle oplysninger vedrørende funktionen af de mobile enheder og faste kontrolposter samt resultaterne, som den nationale interinstitutionelle sikkerhedsstyrke og den interinstitutionelle taskforce til bekæmpelse af miljøkriminalitet har opnået.
 12. TILSKYNDENDE, SALGSFREMMENDE, BESKYTTENDE OG AFBØDENDE FORANSTALTNINGER UDVIKLET TIL AT INDDRAGE SEKTORENS FORSKELLIGE AKTØRER I GENNEMFØRELSEN AF SVL
 Forvaltning af den nationale skovbrugssektor medføreren række udfordringer, der blandt andre faktorer er en følge af vanskelighederne ved at sikre lovligheden af de aktiviteter, som udføres af de talrige aktører i skovbrugssektoren, herunder små virksomheder. I den forbindelse vil gennemførelsen af SVL skabe muligheder for at håndtere disse udfordringer gennem aktørers deltagelse i forsyningskæden på nationalt plan og gennem fastsættelse af specifikke foranstaltninger til at styrke og forbedre alle aktørers overholdelse af lovgivningen og dermed lette gennemførelsen af denne aftale.
 Gennemførelsen af SVL i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i den frivillige partnerskabsaftale vil ske gradvist, og de foranstaltninger,


text:
der er nødvendige for at sikre lovligheden af produkter bestemt til eksport, vil blive prioriteret. Dette skyldes, at mange aktører, især de mindre virksomheder, der producerer til det nationale marked, arbejder uformelt og sandsynligvis vil have behov for mere tid til fuldt ud at overholde de nationale krav til lovlighed og SVL's krav.
 Selv om gennemførelsen af SVL vil ske gradvist, vil aktiviteterne i bilag VIII, som er koncentreret om det nationale marked, starte parallelt med den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale for at lette en gradvis overholdelse af lovgivningen for alle importører af træprodukter i Honduras. Disse aktiviteter omfatter supplerende foranstaltninger som fastsat i bilag VIII til at identificere flaskehalse i forbindelse med overensstemmelse og styrke aktører i skovbrugssektorens kapacitet.
 Et dokument under ansvar af det fælles udvalg vil beskrive supplerende foranstaltninger, der vil blive behandlet af SIIAVA og det fælles udvalg, for at styrke de forskellige aktørers deltagelse i gennemførelsen af SVL.
 (1) Retsembedsmænd er offentligt ansatte i den stat, der griber ind i retssystemet og som udfører væsentlige funktioner i forbindelse med overholdelse og sikring af borgernes rettigheder. I henhold til forfatningens artikel 314 er retslige organer ansvarlige for at anvende lovgivningen i konkrete tilfælde med henblik på at dømme og fuldbyrde retsafgørelser; om nødvendigt kan de kræve støtte fra de retshåndhævende myndigheder.
 (2) De rådgivende råd vedrørende skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter er offentlige deltagelsesorganer, der rådgiver og støtter ICF og opererer på nationalt, regionalt, kommunalt og lokalt plan (artikel 21 til 28 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter).
 (3) Ley Especial de Fomento para las Organizaciones No Gubernamentales de Desarrollo (særlig lov til fremme af ikkestatslige udviklingsorganisationer (NGDO'er)), dekret nr. 32-2011.
 (4) EUT L 295 af 12.11.2010, s. 23.
 Tillæg 1
 Led i forsyningskæden (nåleskov)
 1.
 Identifikation af produktet
 2.
 Angivelse af oplysninger
 3.
 Verifikation af oplysninger
 2.1.
 Aktivitet og ansvarsområde
 2.2.
 Oplysninger, der skal angives
 3.1.
 Validering
 3.2.
 Afstemning
 1.
 Import af træprodukter
 Produktet er identificeret i den fælles toldangivelse og i produktdetaljerne på importfakturaen.
 Importøren, ved hjælp af den fælles toldangivelse og importfakturaen for hver forsendelse.
 For hver forsendelse skal importfakturaen og den fælles toldangivelse omfatte:
 —
 plomberingsnummer
 —
 oprindelse
 —
 oplysninger om importøren
 —
 beskrivelse af produktet (art)
 —
 mængde (vægt og/eller rumfang)
 —
 toldposition
 —
 anvendt toldprocedure
 —
 transportkode.
 Toldvæsenet verificerer systematisk forsendelsens støttedokumenter og kan foretage fysisk kontrol af varerne sammenholdt med dokumentationen (den fælles toldangivelse og faktura) afhængigt af det risikoniveau, der er konstateret.
 Import af træprodukter er et af de første led i kæden, og oplysningerne kan ikke sammenlignes med tidligere skridt.
 Bemærkninger:
 —
 Der vil blive fastlagt passende procedurer til at verificere og kontrollere importen af træprodukter under CITES (i samarbejde med toldmyndigheden, SAG og ICF).
 —
 Anvendt toldprocedure: definerer varernes endelige bestemmelsessted og er fastsat af importøren (f.eks. frizone, toldoplag, transit, forbrug eller anvendelse).
 —
 Transportkode: definerer transportmidlet (type, kapacitet osv.).
 2.
 Forsendelse af træprodukter
 Produktet er identificeret i den fælles forsendelsesangivelse og i produktdetaljerne på


text:
fakturaen.
 Importøren, ved hjælp af den fælles forsendelsesangivelse og fakturaen for hver forsendelse.
 For hver forsendelse skal fakturaen og den fælles forsendelsesangivelse omfatte:
 —
 plomberingsnummer
 —
 oprindelse
 —
 oplysninger om importøren
 —
 beskrivelse af produktet (art)
 —
 mængde (vægt og/eller rumfang)
 —
 toldposition
 —
 anvendt toldprocedure
 —
 transportkode.
 Toldvæsenet verificerer systematisk forsendelsens støttedokumenter og kan foretage fysisk kontrol af transportmidlerne sammenholdt med dokumentationen (den fælles forsendelsesangivelse og faktura) afhængigt af det risikoniveau, der er konstateret.
 Ved udgang afstemmer toldmyndigheden oplysningerne i den fælles forsendelsesangivelse og oplysningerne, der registreres ved indrejse, med oplysningerne i den fælles forsendelsesangivelse ved hjælp af IT-værktøjet til international forsendelse af varer (TIM).
 Bemærkninger:
 —
 Træprodukter i transit må ikke komme ind i forsyningskæden.
 —
 Der vil blive fastlagt passende procedurer til at verificere og kontrollere importen af træprodukter under CITES (i samarbejde med toldmyndigheden, SAG og ICF).
 —
 Anvendt toldprocedure: definerer varernes endelige bestemmelsessted og er fastsat af importøren (f.eks. frizone, toldoplag, transit, forbrug eller anvendelse).
 —
 Transportkode: definerer de anvendte transportmidler.
 3.
 Opgørelser over skovarealer
 (Hvad angår nationale skovområder tildelt til samfundsgrupper, er ejeren af grunden staten Honduras, og indehaveren af forvaltningsplanen er den pågældende samfundsgruppe).
 3.1.
 Opgørelse over skovarealer i årlige driftsplaner under skovforvaltningsplaner
 Opgørelse over skovarealer for hvert fældningssted indeholdt i de årlige driftsplaner. Hvert træ, der skal fældes, er identificeret på stedet i form af malede mærker på foden og stammen.
 Indehaveren af skovforvaltningsplanen indsender ansøgningen om godkendelse af de årlige driftsplaner, som indeholder opgørelsen over skovarealet, til ICF.
 Opgørelsen over skovarealet i de årlige driftsplaner omfatter:
 —
 geografisk placering og areal for hver fældningssted
 —
 antal træer
 —
 rumfang, der skal fjernes.
 I forbindelse med inspektionen på stedet udfører ICF:
 —
 verifikation af mærkningen af afgrænsningerne på området og sammenligning af dem med den geografiske beskrivelse af hvert fældningssted opført i de årlige driftsplaner
 —
 stikprøveudtagning af træer, der skal fjernes, og et overslag over rumfanget pr. fældningssted samt sammenligning af dette med oplysningerne fra stedet, som er indsendt i ansøgningen om den årlige driftsplan.
 ICF afstemmer oplysningerne fra ansøgningen om den årlige driftsplan med den godkendte tidsplan for fældning i skovforvaltningsplanen.
 Bemærkninger:
 —
 De årlige driftsplaner udarbejdes for områder med en skovforvaltningsplan.
 —
 Fældningssteder er de administrative enheder, som udgør de årlige driftsplaner.
 3.2.
 Opgørelse over skovarealer i årlige fældningsplaner under særlige planer til skovlandbrugssystemer
 Skovopgørelser i den årlige fældningsplan med angivelse af det rumfang, der skal fjernes, oplistet efter art. Hvert træ, der skal fældes, er identificeret på stedet i form af malede mærker på foden og stammen.
 Indehaveren af den særlige plan til skovlandbrugssystemer indsender ansøgningen om godkendelse af den årlige fældningsplan, som indeholder opgørelsen over skovarealet, til ICF.
 Opgørelserne over skovarealet i de årlige fældningsplaner omfatter:
 —
 geografisk placering og areal omfattet af den årlige fældningsplan
 —
 antal træer, der skal fældes, oplistet efter art
 —
 rumfang, der skal fjernes, oplistet efter art.
 ICF's inspektion på stedet sammenholdes med den årlige fældningsplan med henblik på at kontrollere:
 —
 mærkning af afgrænsningen i den årlige fældningsplan
 —
 mængde