text:
—
 32008 R 1062: Kommissionens forordning (EF) nr. 1062/2008 af 28. oktober 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 453/2008 om kvartalsstatistikker over ledige stillinger i Fællesskabet for så vidt angår sæsonkorrektionsmetoder og kvalitetsrapporter (EUT L 285 af 29.10.2008, s. 3).
 —
 32009 R 0019: Kommissionens forordning (EF) nr. 19/2009 af 13. januar 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 453/2008 om kvartalsstatistikker over ledige stillinger i Fællesskabet for så vidt angår definitionen af en ledig stilling, referencedatoerne for dataindsamling, dataindberetning og gennemførlighedsundersøgelser (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 3).
 —
 32003 R 1177: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 af 16. juni 2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) (EUT L 165 af 3.7.2003, s. 1), ændret ved:
 —
 32005 R 1553: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1553/2005 af 7. september 2005 (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 6).
 —
 32003 R 1980: Kommissionens forordning (EF) nr. 1980/2003 af 21. oktober 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår definitioner og ajourførte definitioner (EUT L 298 af 17.11.2003, s. 1), ændret ved:
 —
 32006 R 0676: Kommissionens forordning (EF) nr. 676/2006 af 2. maj 2006 (EUT L 118 af 3.5.2006, s. 3).
 —
 32003 R 1981: Kommissionens forordning (EF) nr. 1981/2003 af 21. oktober 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår feltarbejdsaspekterne og imputationsprocedurerne (EUT L 298 af 17.11.2003, s. 23).
 —
 32003 R 1982: Kommissionens forordning (EF) nr. 1982/2003 af 21. oktober 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår stikprøve- og opfølgningsbestemmelser (EUT L 298 af 17.11.2003, s. 29).
 —
 32003 R 1983: Kommissionens forordning (EF) nr. 1983/2003 af 7. november 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår listen over primære målvariabler (EUT L 298 af 17.11.2003, s. 34), ændret ved:
 —
 32007 R 0973: Kommissionens forordning (EF) nr. 973/2007 af 20. august 2007 (EUT L 216 af 21.8.2007, s. 10).
 —
 32004 R 0028: Kommissionens forordning (EF) nr. 28/2004 af 5. januar 2004 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår det detaljerede indhold af den foreløbige og den endelige kvalitetsrapport (EUT L 5 af 9.1.2004, s. 42).
 —
 32006 R 0315: Kommissionens forordning (EF) nr. 315/2006 af 22. februar 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår listen over sekundære målvariabler om boligforhold (EUT L 52 af 23.2.2006, s. 16).
 —
 32007 R 0215: Kommissionens forordning (EF) nr. 215/2007 af 28. februar 2007 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for


text:
så vidt angår listen over sekundære målvariabler om overdreven gældsætning og økonomisk udstødelse (EUT L 62 1.3.2007, s. 8).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:
 Schweiz bliver fritaget for at levere data indtil 2010.
 —
 32008 R 0362: Rådets forordning (EF) nr. 362/2008 af 14. april 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår listen for 2009 over sekundære målvariabler om materielle afsavn (EUT L 112 af 24.4.2008, s. 1).
 —
 32009 R 0646: Kommissionens forordning (EF) nr. 646/2009 af 23. juli 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 om EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC) for så vidt angår listen for 2010 over sekundære målvariabler om fordeling af husstandens ressourcer (EUT L 192 af 24.7.2009, s. 3).
 ØKONOMISK STATISTIK
 —
 31995 R 2494: Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1).
 For Schweiz finder forordningen anvendelse på harmonisering af forbrugerprisindeks med henblik på internationale sammenligninger.
 Den er ikke relevant hvad angår beregning af harmoniserede forbrugerprisindeks i forbindelse med Den Økonomiske og Monetære Union.
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 a)
 Artikel 2, litra c), samt henvisningerne til MUCPI i artikel 8, stk. 1, og artikel 11 finder ikke anvendelse.
 b)
 Artikel 5, stk. 1, litra a), finder ikke anvendelse.
 c)
 Artikel 5, stk. 2, finder ikke anvendelse.
 d)
 Den høring af EMI, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, finder ikke sted.
 —
 32009 R 0330: Kommissionens forordning (EF) nr. 330/2009 af 22. april 2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer til behandling af sæsonprodukter i de harmoniserede forbrugerprisindekser (HICP) (EUT L 103 af 23.4.2009, s. 6).
 —
 31996 R 1749: Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 af 9. september 1996 vedrørende oprindelige foranstaltninger for Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 229 af 10.9.1996, s. 3), ændret ved:
 —
 31998 R 1687: Rådets forordning (EF) nr. 1687/98 af 20. juli 1998 (EFT L 214 af 31.7.1998, s. 12)
 —
 31998 R 1688: Rådets forordning (EF) nr. 1688/98 af 20. juli 1998 (EFT L 214 af 31.7.1998, s. 23)
 —
 32007 R 1334: Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2007 af 14. november 2007 (EUT L 296 af 15.11.2007, s. 22).
 —
 31996 R 2214: Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 af 20. november 1996 om harmoniserede forbrugerprisindekser: indsendelse og formidling af delindekser under HCPI (EFT L 296 af 21.11.1996, s. 8), ændret ved:
 —
 31999 R 1617: Kommissionens forordning (EF) nr. 1617/1999 af 23. juli 1999 (EFT L 192 af 24.7.1999, s. 9)
 —
 31999 R 1749: Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/1999 af 23. juli 1999 (EFT L 214 af 13.8.1999, s. 1), berigtiget ved EFT L 267 af 15.10.1999, s. 59
 —
 32001 R 1920: Kommissionens forordning (EF) nr. 1920/2001 af 28. september 2001 (EFT L 261 af 29.9.2001, s. 46), berigtiget ved

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
EFT L 295 af 13.11.2001, s. 34
 —
 32005 R 1708: Kommissionens forordning (EF) nr. 1708/2005 af 19. oktober 2005 (EUT L 274 af 20.10.2005, s. 9).
 —
 31997 R 2454: Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97 af 10. december 1997 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 med hensyn til minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægtninger (EFT L 340 af 11.12.1997, s. 24).
 —
 31998 R 2646: Kommissionens forordning (EF) nr. 2646/98 af 9. december 1998 om de nærmere regler til gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 vedrørende minimumsstandarder for behandling af tariffer inden for det harmoniserede forbrugerprisindeks (EFT L 335 af 10.12.1998, s. 30).
 —
 31999 R 1617: Kommissionens forordning (EF) nr. 1617/1999 af 23. juli 1999 om nærmere regler for gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 med hensyn til minimumsstandarder for behandling af forsikring i de harmoniserede forbrugerprisindekser og om ændring af forordning (EF) nr. 2214/96 (EFT L 192 af 24.7.1999, s. 9).
 —
 31999 R 2166: Rådets forordning (EF) nr. 2166/1999 af 8. oktober 1999 om nærmere regler for gennemførelse af forordning (EF) nr. 2494/95 med hensyn til minimumsstandarder for behandling af produkter inden for sektorerne sundhedsvæsen, uddannelse og social sikring i de harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 266 af 14.10.1999, s. 1).
 —
 32000 R 2601: Kommissionens forordning (EF) nr. 2601/2000 af 17. november 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår tidspunktet for indførelse af køberpriser i de harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 300 af 29.11.2000, s. 14).
 —
 32000 R 2602: Kommissionens forordning (EF) nr. 2602/2000 af 17. november 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer for behandling af prisreduktioner i de harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 300 af 29.11.2000, s. 16), ændret ved:
 —
 32001 R 1921: Kommissionens forordning (EF) nr. 1921/2001 af 28. september 2001 (EFT L 261 af 29.9.2001, s. 49), berigtiget ved EFT L 295 af 13.11.2001, s. 34.
 —
 32001 R 1920: Kommissionens forordning (EF) nr. 1920/2001 af 28. september 2001 om nærmere regler for gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer for behandling af gebyrer, som er en forholdsmæssig andel af en transaktions værdi inden for det harmoniserede forbrugerprisindeks og om ændring af forordning (EF) nr. 2214/96 (EFT L 261 af 29.9.2001, s. 46), berigtiget ved EFT L 295 af 13.11.2001, s. 34.
 —
 32001 R 1921: Kommissionens forordning (EF) nr. 1921/2001 af 28. september 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer for revision af de harmoniserede forbrugerprisindekser og om ændring af forordning (EF) nr. 2602/2000 (EFT L 261 af 29.9.2001, s. 49), berigtiget ved EFT L 295 af 13.11.2001, s. 34.
 —
 32005 R 1708: Kommissionens forordning (EF) nr. 1708/2005 af 19. oktober 2005 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95, for så vidt angår den fælles indeksreferenceperiode for det harmoniserede forbrugerprisindeks, og om ændring af forordning (EF) nr. 2214/96 (EUT L 274 af 20.10.2005, s. 9).
 —
 32006 R 0701: Rådets forordning


text:
(EF) nr. 701/2006 af 25. april 2006 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 3).
 —
 32007 R 1445: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1445/2007 af 11. december 2007 om fælles regler for indberetning af basisoplysninger om købekraftpariteter og for beregningen og offentliggørelsen heraf (EUT L 336 af 20.12.2007, s. 1).
 —
 31996 R 2223: Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1), ændret ved:
 —
 31998 R 0448: Rådets forordning (EF) nr. 448/98 af 16. februar 1998 (EFT L 58 af 27.2.1998, s. 1)
 —
 32000 R 1500: Kommissionens forordning (EF) nr. 1500/2000 af 10. juli 2000 (EFT L 172 af 12.7.2000, s. 3)
 —
 32000 R 2516: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2516/2000 af 7. november 2000 (EFT L 290 af 17.11.2000, s. 1)
 —
 32001 R 0995: Kommissionens forordning (EF) nr. 995/2001 af 22. maj 2001 (EFT L 139 af 23.5.2001, s. 3)
 —
 32001 R 2558: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2558/2001 af 3. december 2001 (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 1)
 —
 32002 R 0113: Kommissionens forordning (EF) nr. 113/2002 af 23. januar 2002 (EFT L 21 af 24.1.2002, s. 3)
 —
 32002 R 1889: Kommissionens forordning (EF) nr. 1889/2002 af 23. oktober 2002 (EFT L 286 af 24.10.2002, s. 1)
 —
 32003 R 1267: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1267/2003 af 16. juni 2003 (EUT L 180 af 18.7.2003, s. 1)
 —
 32009 R 0400: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 400/2009 af 23. april 2009 (EUT L 126 af 21.5.2009, s. 11).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 a)
 Schweiz kan udarbejde data efter institutionelle enheder, når bestemmelserne i forordningen vedrører erhvervet.
 b)
 Schweiz er ikke forpligtet til en regional opdeling af dataene som krævet i forordningen.
 c)
 Schweiz er ikke forpligtet til at foretage en opdeling af eksport og import af tjenesteydelser efter EU-lande/tredjelande som krævet i forordningen.
 d)
 I bilag B under »undtagelsesbestemmelser« for de tabeller, som skal leveres i forbindelse med spørgeskemaet »ENS-95« fordelt på lande, indsættes efter punkt 15 (Island):
 »16. SCHWEIZ
 16.1. Undtagelser vedrørende tabeller
 Tabel nr.
 Tabel
 Undtagelse
 Indtil
 1
 Vigtigste aggregater på årsbasis og kvartalsbasis
 Indberetning for 1990 og frem
 2
 Vigtigste aggregater for det offentlige
 Indberetningsfrist: t + 8 måneder
 Ubegrænset
 Hyppighed: årlig
 Ubegrænset
 Indberetning for 1990 og frem
 3
 Tabeller fordelt på erhverv
 Indberetning for 1990 og frem
 4
 Eksport og import, EU-lande/tredjelande
 Indberetning for 1998 og frem
 5
 Husholdningernes endelige konsumudgifter fordelt på formål
 Indberetning for 1990 og frem
 6
 Finansielle konti fordelt på sektorer
 Indberetning for 1998 og frem
 2006
 7
 Statuskonti for finansielle aktiver og passiver
 Indberetning for 1998 og frem
 2006
 8
 Ikke-finansielle konti fordelt på sektorer
 Indberetningsfrist: t + 18 måneder
 Indberetning for 1990 og frem
 Ubegrænset
 9
 Detaljerede data om skatter og


text:
bidrag til sociale ordninger
 Indberetningsfrist: t + 18 måneder
 Indberetning for 1998 og frem
 Ubegrænset
 10
 Tabeller fordelt på erhverv og regioner, NUTS II, A17
 Ingen regional opdeling
 11
 Offentlig forvaltning og services udgifter efter formål
 Indberetning for 2005 og frem
 Ingen tilbageregning
 2007
 12
 Tabeller fordelt på erhverv og regioner, NUTS III, A3
 Ingen regional opdeling
 13
 Husholdningernes konti fordelt på regioner, NUTS II
 Ingen regional opdeling
 14-22
 I overensstemmelse med undtagelsesbestemmelse a) i denne forordning er Schweiz fritaget for at levere data for tabel 14 til 22.«
 —
 31997 D 0178: Kommissionens beslutning 97/178/EF, Euratom af 10. februar 1997 om fastsættelse af en metodologi for overgangen mellem det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS 95) og det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 2. udgave) (EFT L 75 af 15.3.1997, s. 44).
 —
 31998 D 0715: Kommissionens beslutning 98/715/EF af 30. november 1998 om afklaring af bilag A til Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab for så vidt angår principperne for måling af priser og mængder (EFT L 340 af 16.12.1998, s. 33).
 Beslutningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:
 Artikel 3 (Klassifikation af metoder efter produkt) finder ikke anvendelse på Schweiz.
 —
 32002 R 1889: Kommissionens forordning (EF) nr. 1889/2002 af 23. oktober 2002 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 448/98 om supplering og ændring af forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår fordeling af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) inden for rammerne af det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) (EFT L 286 af 24.10.2002, s. 11).
 —
 32003 R 1287: Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) (EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1).
 —
 32005 R 0116: Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005 af 26. januar 2005 om behandlingen af momsrefusioner til ikke-afgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på gennemførelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EUT L 24 af 27.1.2005, s. 6).
 —
 32005 R 1722: Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 af 20. oktober 2005 om principperne for opgørelse af boligtjenester til brug i forbindelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EUT L 276 af 21.10.2005, s. 5).
 —
 31999 D 0622: Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom af 8. september 1999 om behandlingen af momsrefusioner til ikke-afgiftspligtige enheder og til afgiftspligtige enheder for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på gennemførelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 245 af 17.9.1999, s. 51).
 —
 32006 R 0601: Kommissionens forordning (EF) nr. 601/2006 af 18. april 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår formatet og proceduren for fremsendelse af data (EUT L 106 af 19.4.2006, s. 7).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:
 Schweiz bliver fritaget for


text:
at gennemføre procedurerne vedrørende formatet og procedurerne for fremsendelse af data indtil udgangen af 2013.
 —
 32000 R 0264: Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000 af 3. februar 2000 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med hensyn til kortfristede statistikker over offentlige finanser (EFT L 29 af 4.2.2000, s. 4.)
 Bestemmelserne i tabel 25.1 og 25.2 i forordningen gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 —
 Schweiz er fritaget for opdelingen af de sociale ydelser D.60 i D.62 og D.631M.
 —
 Schweiz er fritaget for opdelingen af de sociale bidrag D.61 i D.611 og D.612.
 —
 Schweiz er fritaget for opdelingen af kapitaloverførslerne D.9 i D.91 og D.9N.
 —
 De første data indberettes i 2012 + t6 (slutningen af juni) for første kvartal af 2012 og med tilbagevirkende kraft fra første kvartal af 1999.
 —
 32002 R 1221: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 af 10. juni 2002 om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (EFT L 179 af 9.7.2002, s. 1).
 Bestemmelserne i tabel 25.1 og 25.2 i forordningen gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 —
 Schweiz er fritaget for opdelingen af de sociale ydelser D.60 i D.62 og D.631M.
 —
 Schweiz er fritaget for opdelingen af de sociale bidrag D.61 i D.611 og D.612.
 —
 Schweiz er fritaget for opdelingen af kapitaloverførslerne D.9 i D.91 og D.9N.
 —
 De første data indberettes i 2012 + t6 (slutningen af juni) for første kvartal af 2012 og med tilbagevirkende kraft fra første kvartal af 1999.
 —
 32005 R 0184: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 af 12. januar 2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer (EUT L 35 af 8.2.2005, s. 23), ændret ved:
 —
 32006 R 0602: Kommissionens forordning (EF) nr. 602/2006 af 18. april 2006 (EUT L 106 af 19.4.2006, s. 10)
 —
 32009 R 0707: Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2009 af 5. august 2009 (EUT L 204 af 6.8.2009, s. 3).
 Forordningernes bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 Schweiz er fritaget for at levere data for:
 —
 Tabel 1 (euroindikatorer): hele tabellen
 —
 Tabel 2 (kvartalsvis betalingsbalance): Porteføljeinvesteringer opdelt efter land
 —
 Tabel 3 (international handel med tjenester): Tjenester i alt geografisk opdeling niveau 3 og underopdelinger af offentlige tjenester
 —
 Tabel 4 (strømme af direkte investeringer T + 21) og Tabel 5 (direkte investeringspositioner T + 21): NOGA økonomisk sektor, 3-cifret niveau
 Schweiz er fritaget for at levere data indtil udgangen af 2014 for:
 —
 Tabel 2 (kvartalsvis betalingsbalance): Betalingsbalance undtagen porteføljeinvesteringer
 —
 Tabel 3 (international handel med tjenester): Tjenester i alt geografisk opdeling niveau 2
 —
 Tabel 4 (strømme af direkte investeringer T + 9): Direkte investeringer i udlandet i alt: geografisk opdeling niveau 3 og Direkte investeringer i den indberettende økonomi i alt: geografisk opdeling niveau 3
 —
 Tabel 4 (strømme af direkte investeringer T + 21): Direkte investeringer i udlandet i alt: geografisk opdeling niveau 3 og Direkte investeringer i den indberettende økonomi i alt: geografisk


text:
opdeling niveau 3 og NOGA økonomisk sektor, 2-cifret niveau
 —
 Tabel 5 (strømme af direkte investeringer T + 21): Direkte investeringer i udlandet i alt: geografisk opdeling niveau 3 og Direkte investeringer i den indberettende økonomi, i alt geografisk opdeling niveau 3 og NOGA økonomisk sektor, 2-cifret niveau.
 NOMENKLATURER
 —
 31990 R 3037: Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1), ændret ved:
 —
 31993 R 0761: Kommissionens forordning (EØF) nr. 761/93 af 24. marts 1993 (EFT L 83 af 3.4.1993, s. 1)
 —
 32002 R 0029: Kommissionens forordning (EF) nr. 29/2002 af 19. december 2001 (EFT L 6 af 10.1.2002, s. 3)
 —
 32006 R 1893: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).
 —
 31993 R 0696: Rådets forordning (EØF) nr. 696/93 af 15. marts 1993 om de statistiske enheder til observation og analyse af det produktive system i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 76 af 30.3.1993, s. 1), ændret ved:
 —
 1 94 N: Akt vedrørende vilkårene for Kongeriget Norges, Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EFT C 241 af 29.8.1994, s. 21, ændret ved EFT L 1 af 1.1.1995, s. 1).
 —
 32003 R 1053: Kommissionens forordning (EF) nr. 1053/2003 af 19. juni 2003 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår hurtige test (EUT L 152 af 20.6.2003, s. 8).
 —
 32003 R 1059: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1), ændret ved:
 —
 32008 R 0011: Kommissionens forordning (EF) nr. 11/2008 af 8. januar 2008 (EUT L 5 af 9.1.2008, s. 13)
 —
 32008 R 0176: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 176/2008 af 20. februar 2008 (EUT L 61 af 5.3.2008, s. 1).
 —
 32008 R 0451: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 451/2008 af 23. april 2008 om oprettelse af en ny statistisk aktivitetstilknyttet produktklassifikation (CPA) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3696/93 (EUT L 145 af 4.6.2008, s. 65).
 —
 32006 R 1893: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).
 LANDBRUGSSTATISTIK
 —
 31996 L 0016: Rådets direktiv 96/16/EF af 19. marts 1996 om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter (EFT L 78 af 28.3.1996, s. 27), ændret ved:
 —
 32003 L 0107: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/107/EF af 5. december 2003 (EUT L 7 af 13.1.2004, s. 40).
 Direktivets bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:
 Schweiz er ikke forpligtet til at foretage en regional opdeling af dataene


text:
som krævet i direktivet.
 —
 31997 D 0080: Kommissionens beslutning 97/80/EF af 18. december 1996 om gennemførelsesbestemmelser for Rådets direktiv 96/16/EF om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter (EFT L 24 af 25.1.1997, s. 26), ændret ved:
 —
 31998 D 0582: Rådets beslutning 98/582/EF af 6. oktober 1998 (EFT L 281 af 17.10.1998, s. 36).
 —
 32005 D 0288: Kommissionens beslutning 2005/288/EF af 18. marts 2005 om ændring af beslutning 97/80/EF om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 96/16/EF om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter (EUT L 88 af 7.4.2005, s. 10).
 Beslutningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:
 Schweiz er ikke forpligtet til en regional opdeling som krævet i bilag I, tabel I: Årlig produktion af komælk.
 —
 32008 R 1166: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 af 19. november 2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (EUT L 321 af 1.12.2008, s. 14).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 For Schweiz finder forordningens bilag III, punkt VII (vedrørende 12 kendetegn for støtte til udvikling af landdistrikter), ikke anvendelse.
 —
 32008 R 1242: Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 af 8. december 2008 om opstilling af en fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter (EUT L 335 af 13.12.2008, s. 3).
 —
 32000 D 0115: Kommissionens beslutning 2000/115/EF af 24. november 1999 om definitionerne af kendetegn, listen over landbrugsprodukter, undtagelserne fra definitionerne og om regioner og områder i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur (EFT L 38 af 12.2.2000, s. 1), ændret ved:
 —
 32002 R 1444: Kommissionens forordning (EF) nr. 1444/2002 af 24. juli 2002 (EFT L 216 af 12.8.2002, s. 1)
 —
 32004 R 2139: Kommissionens forordning (EF) nr. 2139/2004 af 8. december 2004 (EUT L 369 af 16.12.2004, s. 26)
 —
 32006 R 0204: Kommissionens forordning (EF) nr. 204/2006 af 6. februar 2006 (EUT L 34 af 7.2.2006, s. 3).
 —
 32008 D 0690: Kommissionens beslutning 2008/690/EF af 4. august 2008 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/109/EF og beslutning 2002/38/EF om statistiske undersøgelser i medlemsstaterne vedrørende plantager med visse arter af frugttræer (EUT L 225 af 23.8.2008, s. 14).
 —
 32009 R 0543: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 543/2009 af 18. juni 2009 om afgrødestatistikker og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 837/90 og (EØF) nr. 959/93 (EUT L 167 af 29.6.2009, s. 1).
 —
 32004 R 0138: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 af 5. december 2003 om landbrugsregnskaber i Fællesskabet (EUT L 33 af 5.2.2004, s. 1), ændret ved:
 —
 32005 R 0306: Kommissionens forordning (EF) nr. 306/2005 af 24. februar 2005 (EUT L 52 af 25.2.2005, s. 9)
 —
 32006 R 0909: Kommissionens forordning (EF) nr. 909/2006 af 20. juni 2006 (EUT L 168 af 21.6.2006, s. 14)
 —
 32008 R 0212: Kommissionens forordning (EF) nr. 212/2008 af 7. marts 2008 (EUT L 65 af 8.3.2008, s. 5).
 —
 32008 R 1165: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1165/2008


text:
af 19. november 2008 om statistikker over husdyrbestande og kødproduktion og om ophævelse af Rådets direktiv 93/23/EØF, 93/24/EØF og 93/25/EØF (EUT L 321 af 1.12.2008, s. 1).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 a)
 Schweiz er ikke forpligtet af følgende detaljerede kategorier for statistikker over husdyrbestande i forordningens bilag II
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over slagtedyr, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, hornkvæg på over 1 år, men under 2 år, hundyr (kvier; dyr, som endnu ikke har kælvet).
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over andre, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, hornkvæg på over 1 år, men under 2 år, hundyr (kvier; dyr, som endnu ikke har kælvet).
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over dyr til slagtning, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, hornkvæg på 2 år og derover, hundyr, kvier.
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over andre, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, hornkvæg på 2 år og derover, hundyr, kvier.
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over svin med en levende vægt på 50 kg og derover, men under 80 kg, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, slagtesvin, herunder udsætterorner og udsættersøer.
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over svin med en levende vægt på 80 kg og derover, men under 110 kg, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, slagtesvin, herunder udsætterorner og udsættersøer.
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over svin med en levende vægt på 110 kg og derover, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, slagtesvin, herunder udsætterorner og udsættersøer.
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over for første gang bedækkede søer, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, avlssvin med en levende vægt på 50 kg og derover, bedækkede søer.
 —
 Schweiz er fritaget for statistikker over endnu ikke bedækkede ungsøer, jf. bilag II, kategorier for statistikker over husdyrbestande, avlssvin med en levende vægt på 50 kg og derover, andre søer.
 b)
 Schweiz er fritaget for statistikker over ungkvæg, jf. bilag IV, kategorier for statistikker over slagtninger, hornkvæg.
 c)
 Schweiz er fritaget for statistikker over lam og andre, jf. bilag IV, kategorier for statistikker over slagtninger, får.
 d)
 Schweiz er fritaget for statistikker over geder, jf. bilag IV, kategorier for statistikker over slagtninger.
 e)
 Schweiz er fritaget for statistikker over ænder og andre, jf. bilag IV, kategorier for statistikker over slagtninger, fjerkræ.
 FISKERISTATISTIK
 —
 31991 R 1382: Rådets forordning (EØF) nr. 1382/91 af 21. maj 1991 om fremsendelse af data vedrørende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne (EFT L 133 af 28.5.1991, s. 1), ændret ved:
 —
 31993 R 2104: Rådets forordning (EF) nr. 2104/93 af 22. juli 1993 (EFT L 191 af 31.7.1993, s. 1).
 —
 31991 R 3880: Rådets forordning (EØF) nr. 3880/91 af 17. december 1991 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (EFT L 365 af 31.12.1991, s. 1), ændret ved:
 —
 32001 R 1637: Kommissionens forordning


text:
(EF) nr. 1637/2001 af 23. juli 2001 (EFT L 222 af 17.8.2001, s. 20).
 —
 31993 R 2018: Rådets forordning (EØF) nr. 2018/93 af 30. juni 1993 om indberetning af statistiske oplysninger om medlemsstaternes fangster og fiskeriaktivitet i det nordvestlige Atlanterhav (EFT L 186 af 28.7.1993, s. 1), ændret ved:
 —
 32001 R 1636: Kommissionens forordning (EF) nr. 1636/2001 af 23. juli 2001 (EFT L 222 af 17.8.2001, s. 1).
 —
 31995 R 2597: Rådets forordning (EF) nr. 2597/95 af 23. oktober 1995 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav (EFT L 270 af 13.11.1995, s. 1), ændret ved:
 —
 32001 R 1638: Kommissionens forordning (EF) nr. 1638/2001 af 24. juli 2001 (EFT L 222 af 17.8.2001, s. 29).
 —
 31996 R 0788: Rådets forordning (EF) nr. 788/96 af 22. april 1996 om medlemsstaternes indberetning af statistiske oplysninger om akvakulturproduktionen (EFT L 108 af 1.5.1996, s. 1).
 ENERGISTATISTIK
 —
 31990 L 0377: Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (EFT L 185 af 17.7.1990, s. 16).
 MILJØSTATISTIK
 —
 32006 R 1893: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).
 —
 32007 R 0973: Kommissionens forordning (EF) nr. 973/2007 af 20. august 2007 (EUT L 216 af 21.8.2007, s. 10).«
 (1) EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1.


text:
 Avis juridique important
 |
 21992D0812(06)
 92/419/EØF:Afgørelse nr. 1/92 truffet af Den blandede Komité EØF-Schweiz af 12. juni 1992 om ændring af beløbsgrænserne udtrykt i ecu i artikel 8 i protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde
 EF-Tidende nr. L 229 af 12/08/1992 s. 0019 - 0019
 AFGOERELSE Nr. 1/92 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EOEF-SCHWEIZ af 12. juni 1992 om aendring af beloebsgraenserne udtrykt i ecu i artikel 8 i protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde (92/419/EOEF) DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR - under henvisning til overenskomsten mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Schweiz, undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, under henvisning til protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde, saerlig artikel 28, og ud fra foelgende betragtning: Den europaeiske valutaenheds modvaerdi pr. 1. oktober 1990 i visse nationale valutaer var lavere end de tilsvarende modvaerdier pr. 3. oktober 1988; som foelge af den automatiske aendring af basisdatoen i henhold til artikel 8, stk. 4, i protokol nr. 3 ville dette medfoere en nedsaettelse udtrykt i de paagaeldende nationale valutaer af beloebsgraenserne for den forenklede dokumentation; for at undgaa dette maa de beloebsgraenser, der er udtrykt i ecu, haeves - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 I artikel 8 i protokol nr. 3 foretages foelgende aendringer: a) i stk. 1, litra c), aendres »4 800 ECU« til »5 110 ECU« b) i stk. 2 aendres »340 ECU« til »365 ECU« og »960 ECU« til »1 025 ECU«. Artikel 2 Denne afgoerelse anvendes fra den 1. maj 1991. Udfaerdiget i Bruxelles, den 12. juni 1992. Paa Den Blandede Komités vegne B. DE TSCHARNER Formand


text:
 13.12.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 341/11
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 160/2012
 af 28. september 2012
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 273/2012 af 27. marts 2012 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 297/95 for så vidt angår ajourføring af gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur i overensstemmelse med inflationssatsen (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 15h (Rådets forordning (EF) nr. 297/95) i kapitel XIII i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32012 R 0273: Kommissionens forordning (EU) nr. 273/2012 af 27. marts 2012 (EUT L 90 af 28.3.2012, s. 11).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 273/2012, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 29. september 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Atle LEIKVOLL
 Formand
 (1) EUT L 90 af 28.3.2012, s. 11.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 42004X0331(03)
 Regulativ nr. 62 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af motorkøretøjer med styr med hensyn til tyverisikring
 EU-Tidende nr. L 095 af 31/03/2004 s. 0038 - 0045
 Regulativ nr. 62 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) - Ensartede bestemmelser for godkendelse af motorkøretøjer med styr med hensyn til tyverisikring(1)1. ANVENDELSESOMRÅDE1.1. Dette regulativ gælder for tyverisikringsanordninger, der er beregnet til at forhindre tyveri af tohjulede motorkøretøjer med eller uden sidevogn og af trehjulede motorkøretøjer med styr.2. DEFINITIONERI dette regulativ forstås ved:2.1. "Godkendelse af et køretøj", godkendelsen af en køretøjstype med hensyn til tyverisikring2.2. "Køretøjstype", en klasse af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:2.2.1. fabrikantens angivelser af køretøjstype2.2.2. indretning og udformning af det eller de af køretøjets komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på2.2.3. tyverisikringens type2.3. "Tyverisikringsanordning" er et system, der er konstrueret til at forhindre uberettiget anvendelse af køretøjet, idet det omfatter en aktiv låseaktion, som virker på styringsmekanismen eller transmissionen; dette system kan være:2.3.1. type 1: virker udelukkende og aktivt på styringsmekanismen2.3.2. type 2: virker aktivt på styringsmekanismen sammen med den anordning, der deaktiverer køretøjets motor2.3.3. type 3: forspændt, virker på styringsmekanismen sammen med den anordning, der deaktiverer køretøjets motor2.3.4. type 4: aktivt betjent med virkning på transmissionen.2.4. "Styringsmekanisme", styreanordningen (styret), styrehovedet og dettes tilbehørs belægning, styreaksel og alle andre komponenter, som direkte påvirker tyverisikringsanordningens effektivitet2.5. "Kombination", en af de særligt planlagte og konstruerede variationer af et låsesystem, som, når de aktiveres rigtigt, muliggør betjening af låsesystemet2.6. "Nøgle", enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.3. ANSØGNING OM TYPEGODKENDELSE3.1. Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til tyverisikring skal indsendes af fabrikanten af køretøjet eller af dennes godkendte repræsentant.3.2. Følgende dokumenter skal vedlægges i tre eksemplarer med følgende oplysninger:3.2.1. en detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til indretning og udformning af det eller de af køretøjets komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på3.2.2. tegninger af tyverisikringsanordningen og dennes montering i relevant målestok og tilstrækkeligt detaljeret3.2.3. en teknisk beskrivelse af anordningen.3.3. Følgende materiale skal indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen:3.3.1. et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, hvis den tekniske tjeneste kræver dette, samt3.3.2. på anmodning af den tekniske tjeneste, sådanne af køretøjets komponenter, som den tekniske tjeneste anser for at være væsentlige for de kontroller, der er foreskrevet i punkt 5 og 6 i dette regulativ.4. TYPEGODKENDELSE4.1. Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i afsnit 5 og 6 ovenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.4.2. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver det antal ændringer, herunder de seneste større tekniske ændringer, regulativet har været genstand for på godkendelsestidspunktet. Samme kontraherende part må ikke tildele dette typegodkendelsesnummer, hverken til samme køretøjstype, hvis denne


text: er udstyret med en anden tyverisikringsanordning, eller hvis dens tyverisikringsanordning er monteret anderledes, eller til en anden køretøjstype.4.3. Meddelelse om godkendelse eller afslag på godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, samt med tegninger, leveret af ansøgeren, af tyverisikringsanordningen og dennes montering i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold.4.4. Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på typegodkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:4.4.1. en cirkel, hvori er anbragt bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har foretaget godkendelsen(2)4.4.2. nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet "R", en streg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i afsnit 4.4.1.4.5. Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1.4.6. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og uudsletteligt.4.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.4.8. Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af godkendelsesmærker.5. ALMINDELIGE FORSKRIFTER5.1. Tyverisikringsanordningen skal være udformet således:5.1.1. at det er nødvendigt at deaktivere den for at kunne styre køretøjet eller for at køre det eller bevæge det fremad i en lige linje5.1.2. i tilfælde af tyverisikringsanordninger af type 4, skal anordningen være konstrueret således, at det er nødvendigt at deaktivere den for at frigøre transmissionen. Hvis denne anordning aktiveres med betjeningsorganet for parkeringsanordningen, skal den virke i sammenhæng med den anordning, der deaktiverer køretøjets motor5.1.3. nøglen må kun kunne trækkes ud, når bolten er fuldstændigt indrykket eller fuldstændigt udrykket. Enhver mellemstilling for nøglen, hvor der er risiko for, at bolten efterfølgende går i indgreb, selv om tyverisikringsanordningens nøgle er isat, skal udelukkes.5.2. Forskrifterne i punkt 5.1 skal opfyldes ved en enkelt anvendelse af én nøgle.5.3. Den tyverisikringsanordning, der er omhandlet i punkt 5.1 ovenfor, og de af køretøjets komponenter, som den virker på, skal være udformet således, at den ikke hurtigt og upåfaldende kan åbnes, sættes ud af funktion eller ødelægges, f.eks. ved hjælp af billigt, let skjuleligt værktøj, udstyr eller produkter, som offentligheden har let adgang til.5.4. Tyverisikringsanordningen skal monteres på køretøjet som originaludstyr (dvs. udstyr, som monteres af bilfabrikanten før første detailsalg). Låsen skal være forsvarligt indbygget i tyverisikringsanordningen. (Hvis låsen kan tages ud


text: ved hjælp af nøglen og efter fjernelse af dæksel eller anden fastholdelsesanordning, er dette ikke i modstrid med dette krav).5.5. Nøglelåsesystemet skal omfatte mindst 1000 forskellige nøglekombinationer eller et antal, der svarer til det antal køretøjer, der fremstilles hvert år, hvis dette antal er under 1000. På køretøjer af ens type skal hyppigheden af hver anvendt kombination være i størrelsesordenen 1:1000.5.6. Koden til nøgle og lås må ikke være synlig.5.7. Låsen skal være udformet, fremstillet og monteret således, at låsecylinderen i låst position kun kan drejes med et drejningsmoment på under 0,245 mdaN ved hjælp af den tilhørende nøgle, og5.7.1. for låsecylindre med stifttilholdere: således at højst to tilholdere, der er identiske og virker i samme retning, er placeret ved siden af hinanden, og højst 60 % af tilholderne i samme lås er identiske5.7.2. for låsecylindre med skivetilholdere: således at højst to tilholdere, der er identiske og virker i samme retning, er placeret ved siden af hinanden, og højst 50 % af tilholderne i samme lås er identiske.5.8. Tyverisikringsanordninger skal udelukke enhver risiko for utilsigtet spærring, når køretøjet er i fart, navnlig alle former for spærring, som kan medføre sikkerhedsrisiko.5.9. Tyverisikringsanordningen skal, hvis den er af type 1, type 2 eller type 3, i den aktiverede stilling være stærk nok til, uden af styremekanismen beskadiges, at kunne modstå et drejningsmoment på 20 mdaN omkring styreakslen i begge retninger under statiske forhold.5.10. Tyverisikringsanordningen skal, hvis den ikke er af type 1, type 2 eller type 3, være udformet således, at styremekanismen kun kan fastlåses i en vinkel på mindst 20° mod venstre og/eller højre i forhold til retningen lige fremad.6. SÆRLIGE FORSKRIFTER6.1. Ud over de almindelige forskrifter omhandlet i punkt 5 skal tyverisikringsanordningen opfylde de særlige forskrifter nedenfor:6.1.1. Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 1 eller type 2 må det kun være muligt at aktivere låsen ved at bevæge nøglen, når styret befinder sig i en stilling, hvor bolten kan indrykkes i den tilsvarende åbning.6.1.2. Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, må det kun være muligt for køretøjets bruger at forspænde bolten ved en separat handling kombineret med eller som supplering af drejningen af nøglen. Det må ikke være muligt at fjerne nøglen, når først bolten er forspændt, undtagen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.1.3 ovenfor.6.2. Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 2 og type 3 må det ikke være muligt for bolten at gå i indgreb, så længe anordningen befinder sig i en stilling, der tillader aktivering af køretøjets motor.6.3. Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, må det ikke, når anordningen er indstillet til at fungere, være muligt at forhindre den i at fungere.6.4. Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, skal tyverisikringsanordningen hele tiden være i god funktionsstand og skal navnlig vedblive at opfylde forskrifterne i punkt 5.7, 5.8, 5.9 og 6.3 ovenfor, efter at den har været udsat for 2500 låsecyklusser i hver retning af den prøvning, der er omhandlet i bilag 3 til dette


text: regulativ.7. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE ELLER AF KØRETØJETS TYVERISIKRINGSANORDNINGER7.1. Enhver ændring af køretøjstypen eller køretøjets tyverisikringsanordning skal anmeldes til den myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:7.1.1. vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene; eller7.1.2. forlange endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som udfører prøvningerne.7.2. De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor.8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE8.1. Ethvert køretøj, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type køretøj for så vidt angår typen af tyverisikringsanordning, dennes montering på køretøjet og de komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på.8.2. For at kontrollere overensstemmelsen med de i punkt 8.1 foreskrevne krav, skal der undersøges et tilstrækkeligt antal stikprøver af serieproducerede køretøjer, som bærer det godkendelsesmærke, som kræves ifølge dette regulativ.9. SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN9.1. Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.9.2. Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i aftalen om dette regulativ herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift "GODKENDELSEN INDDRAGET".10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONENHvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift "PRODUKTION OPHØRT".11. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDERDe kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.(1) Offentliggøres i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets afgørelse 97/836/EF af 27. november 1997 (EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78).(2) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36


text: (ubenyttet), 37 for Tyrkiet, 38-39 (ubenyttet), 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien og 46 for Ukraine. Efterfølgende numre tildeles andre lande i den rækkefølge, de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og FN's generalsekretær meddeler aftaleparterne de således tildelte numre.BILAG 1>PIC FILE= "L_2004095DA.004302.TIF">BILAG 2GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNINGModel A(se regulativets punkt 4.4)>PIC FILE= "L_2004095DA.004402.TIF">Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, angiver, at den pågældende køretøjstype med hensyn til tyverisikring er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 62 med godkendelsesnummer 002439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 39 i den oprindelige udgave.Model B(se regulativets punkt 4.5)>PIC FILE= "L_2004095DA.004403.TIF">Godkendelsesmærket ovenfor viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 62 og 10(1). Godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 62 på de tidspunkter, hvor de respektive godkendelser er udstedt, ikke var blevet ændret, og at regulativ nr. 10 allerede omfattede en serie af ændringer, kaldet 01.(1) Dette nummer er kun givet som eksempel.BILAG 3HOLDBARHEDSPRØVE FOR TYVERISIKRINGER AF TYPE 31. PRØVNINGSUDSTYR1.1. Prøvningsudstyret består af:1.1.1. en opstilling, egnet til montering af prøveeksemplaret af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, som angivet i punkt 2.3 i dette regulativ1.1.2. et middel til at aktivere og deaktivere tyverisikringsanordningen, som skal omfatte brug af nøglen1.1.3. et middel til at dreje ratsøjlen i forhold til tyverisikringsanordningen.2. PRØVNINGSMETODE2.1. Et eksemplar af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, fastgøres i den i punkt 1.1 ovenfor nævnte opstilling.2.2. En afprøvningscyklus omfatter følgende operationer:2.2.1. UdgangsstillingTyverisikringsanordningen deaktiveres, og styreakslen drejes til en stilling, som hindrer indrykning af tyverisikringsanordningen.2.2.2. Stillet til at aktiveresTyverisikringsanordningen føres fra deaktiveret til aktiveret stilling ved hjælp af nøglen.2.2.3. AktiveretStyreakslen drejes således, at den påføres et moment på 5,88 Nm ± 0,25 Nm i det øjeblik, hvor tyverisikringsanordningen bringes i indgreb.2.2.4. DeaktiveretTyverisikringsanordningen deaktiveres med sædvanlige midler, idet det påførte moment nedsættes til nul for at lette anordningens frakobling.2.2.5. ReturneringStyreakslen drejes til en position, som ikke tillader tyverisikringsanordningen at gå i indgreb.2.2.6. Modsatrettet drejning.De i punkt 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 og 2.2.5 anførte operationer gentages, men styreakslen drejes i modsat retning.2.2.7. Intervallet mellem to efterfølgende deaktiveringer af anordningen skal være mindst 10 sekunder.2.3. Denne afprøvningscyklus gentages det i punkt 6.4 i dette regulativ foreskrevne antal gange.


text:
 26.8.2004
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 277/7
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 38/2004
 af 23. april 2004
 om ændring af bilag IX (finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag IX til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 8/2004 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 6. februar 2004 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (2) skal indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 29 (Rådets direktiv 89/592/EØF) i bilag IX til aftalen :
 »29a.
 32003 L 0006: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16).«
 Artikel 2
 Teksterne til direktiv 2003/6/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 24. april 2004, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle nødvendige meddelelser, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. april 2004.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 P. WESTERLUND
 Formand
 (1) EUT L 116 af 22.4.2004, s. 54.
 (2) EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.
 (3) Forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 25.5.2021
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 184/20
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 FN-regulativ nr. 158 om ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til bakkørsel og motorkøretøjer for så vidt angår førerens opmærksomhed på bløde trafikanter bag køretøjet [2021/828]
 Ikrafttrædelsesdato: 10. juni 2021
 Dette dokument er udelukkende et dokumentationsredskab. Den autentiske og juridisk bindende tekst er: ECE/TRANS/WP.292020/121.
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 I.
 Anordninger til bakkørsel
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Krav
 7.
 Ændring af typen af anordning til indirekte udsyn og udvidelse af typegodkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder
 II.
 Montering af anordninger til bakkørsel
 12.
 Definitioner
 13.
 Ansøgning om godkendelse
 14.
 Godkendelse
 15.
 Krav
 16.
 Krav til bakkamerasystemer
 17.
 Krav til detektionssystemer
 18.
 Ændringer af køretøjstype og udvidelse af godkendelsen
 19.
 Produktionens overensstemmelse
 20.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 21.
 Endeligt ophør af produktionen
 22.
 Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 1.
 Oplysningsskema for typegodkendelse af en anordning til bakkørsel
 2.
 Oplysningsskema for typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel
 3.
 Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type anordning til bakkørsel i henhold til regulativ nr. 158
 4.
 Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel i henhold til regulativ nr. 158
 5.
 Udformning af typegodkendelsesmærket for en anordning til indirekte udsyn
 6.
 Prøvningsmetode til måling af reflektivitet
 7.
 Fremgangsmåde for måling af krumningsradius »r« for et spejls reflekterende overflade
 8.
 Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
 9.
 Prøvningsmetoder for det bagudvendte synsfelt i nærzonen
 10.
 Prøvningsmetoder for detektionssystemer
 INDLEDNING (til orientering)
 Formålet med dette regulativ er at fastsætte bestemmelser om bakkørsel for så vidt angår opmærksomheden på bløde trafikanter i nærheden af køretøjet. FN-regulativ nr. 46 indeholder bestemmelser om indirekte udsyn for motorkøretøjer. Dette regulativ vedrører førerens øgede synsfelt bagud samt førerens opmærksomhed under den bagudrettede bevægelse, når køretøjet foretager en bakmanøvre. Visse krav i dette regulativ kan derfor opfyldes af anordninger, der er i overensstemmelse med FN-regulativ nr. 46.
 Regulativet kan ikke tage alle trafikforhold og infrastrukturtyper i typegodkendelsesprocessen i betragtning, og i dette regulativ anerkendes det, at den ydeevne, der kræves i regulativet, ikke kan opnås under alle forhold (køretøjets hastighed og stand, vejrforhold og trafikscenarier osv. kan påvirke systemets ydeevne).
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på:
 1.1.
 Godkendelse af anordninger til sikker bakkørsel som defineret i del I, som er beregnet til montering


text:
på køretøjer i klasse M og N.
 1.2.
 Godkendelse af montering af anordninger til sikker bakkørsel som defineret i del II, hvis anordningerne er monteret på køretøjer i klasse M og N.
 1.3.
 På fabrikantens anmodning kan de kontraherende parter udstede godkendelser i henhold til del I og II til køretøjer af andre klasser og for anordninger bestemt til montering på sådanne køretøjer.
 1.4.
 Følgende køretøjer i klasse M og N er undtaget fra dette regulativ:
 Køretøjer, hvor montering af en anordning til sikker bakkørsel er uforenelig med deres brug på vej, kan helt eller delvis undtages fra dette regulativ med forbehold af den typegodkendende myndigheds afgørelse.
 1.5.
 Hvis et køretøj har flere anordninger, skal fabrikanten udpege den anordning, der opfylder regulativets bestemmelser.
 Del I Anordninger til bakkørsel
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »anordninger til bakkørsel«: enhver anordning, der har til formål at give klart udsyn til området bag køretøjet i de synsfelter, som er defineret i punkt 15.2. Der kan være tale om traditionelle spejle, bakkamerasystemer eller andre anordninger, der kan tilvejebringe informationer om synsfeltet til føreren
 2.1.1.
 »anordning til bagudvendt synsfelt i nærzonen«: en anordning, der viser synsfeltet defineret i punkt 15.2 i dette regulativ
 2.1.2.
 »anordning til indirekte udsyn«: anordninger, der giver oplysninger om synsfelterne defineret i punkt 15.2
 2.1.2.1.
 »bakkamerasystem«: ethvert system, der ved hjælp af et kamera er beregnet til at give et billede af omverdenen og vise et klart billede af området bag ved køretøjet inden for de synsfelter, der er defineret i punkt 15.2
 2.1.2.1.1.
 »luminanskontrast«: det lyshedsforhold mellem en genstand og dens umiddelbare baggrund/omgivelser, der gør det muligt at udskille den fra dens baggrund/omgivelser Definitionen er i overensstemmelse med definitionen i ISO 9241-302:2008
 2.1.2.1.2.
 »opløsning«: den mindste detalje, der kan skelnes med et perceptionssystem, dvs. der kan udskilles fra et større hele. Det menneskelige øjes opløsning kaldes »synsskarphed«
 2.1.2.1.3.
 »synligt spektrum«: lys med en bølgelængde inden for de grænser, som menneskets øje kan opfatte: 380-780 nm
 2.1.2.2.
 »nærzonebakspejl«: enhver anordning, med undtagelse af anordninger såsom periskoper, der har til formål at give et klart udsyn til området bag køretøjet i de synsfelter, som er defineret i punkt 15.2, ved hjælp af en reflekterende flade
 2.1.2.2.1.
 »r«: gennemsnitsværdien af den reflekterende overflades krumningsradier, målt efter den i bilag 7 beskrevne metode
 2.1.2.2.2.
 »hovedkrumningsradier i et punkt af den reflekterende overflade (ri)«: de værdier, der opnås ved hjælp af det apparatur, der er defineret i bilag 7, målt på den bue af den reflekterende overflade, der går gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, som defineret i punkt 6.1.2.1.2 i dette regulativ og i retning vinkelret på denne bue
 2.1.2.2.3.
 »krumningsradius i et punkt af den reflekterende overflade (rp)«: det aritmetiske gennemsnit af hovedkrumningsradierne r
 i
 og , dvs.
 2.1.2.2.4.
 »sfærisk overflade« overflade med en konstant og ensartet radius i alle retninger
 2.1.2.2.5.
 »asfærisk overflade«: overflade, der kun har en konstant radius i ét plan
 2.1.2.2.6.
 »asfærisk spejl«: spejl med en sfærisk og en asfærisk del, hvor den reflekterende


text:
overflades overgang fra den sfæriske til den asfæriske del skal være markeret. Krumningen af spejlets hovedakse defineres i x/y-koordinatsystemet ved hjælp af radius af den sfæriske primære kalot,
 hvor:
 R
 :
 nominel radius i den sfæriske del
 k
 :
 konstant for krumningsændringen
 a
 :
 konstant for den sfæriske primære kalots sfæriske størrelse.
 2.1.2.2.7.
 »den reflekterende overflades centrum«: centrum af den reflekterende overflades synlige zone
 2.1.2.2.8.
 »krumningsradius for spejlets bestanddele«: radius »c« for den cirkelbue, som ligger nærmest op ad den pågældende dels afrundede form.
 2.1.2.3.
 »andre anordninger til indirekte udsyn«: anordninger som defineret i punkt 2.1.2 ovenfor, hvor synsfeltet ikke opnås ved hjælp af et spejl eller et bakkamerasystem
 2.1.3.
 »prøveemne«: en cylindrisk genstand med en højde på 0,8 m og en diameter på 0,30 m
 2.1.4.
 »synsfelt«: det udsnit af det tredimensionelle rum over jorden, der overvåges ved hjælp af en anordning til indirekte udsyn. Medmindre andet er anført er dette baseret på gengivelsen af området ved hjælp af en eller flere anordninger, der ikke er spejle. Dette kan være begrænset af den relevante detektionsafstand svarende til prøveemnet
 2.1.5.
 »detektionssystem«: et system, der anvender signaler til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet
 2.1.5.1.
 »akustisk information«: information, der bruger lydsignaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet
 2.1.5.2.
 »optisk information«: information, der bruger optiske signaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet
 2.1.5.3.
 »haptisk information«: information, der bruger haptiske signaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet
 2.1.6.
 »detektionsfelt«: det udsnit af det tredimensionelle rum over jorden, der overvåges ved hjælp af et detektionssystem
 2.2.
 »type anordning til sikker bakkørsel«: anordninger, der ikke afviger i sådanne væsentlige henseender som:
 a)
 anordningens konstruktion, herunder også fastgørelsen til karrosseriet, hvis det er relevant
 b)
 hvis der er tale om spejle, spejlets form, dimensioner og krumningsradius for dets reflekterende overflade
 c)
 hvis der er tale om bakkamerasystemer, synsfelt, forstørrelse
 d)
 hvis der er tale om detektionssystemer, sensortype, informationssignaltype.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en type anordning til indirekte udsyn indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 En model for oplysningsskemaet findes i bilag 1.
 3.3.
 For hver type anordning til indirekte udsyn skal ansøgningen være ledsaget af tre prøveeksemplarer af delene.
 3.4.
 Bakkamerasystemet skal indgives af ansøgeren sammen med følgende dokumenter:
 a)
 de tekniske specifikationer for bakkamerasystemet samt
 b)
 instruktionsbogen.
 4. MÆRKNING
 4.1.
 De prøveeksemplarer af anordninger til indirekte udsyn, der indgives til godkendelse, skal være mærket med fabrikantens fabriks- eller varemærke; denne mærkning skal være letlæselig og må ikke kunne slettes.
 4.2.
 På hver anordning til indirekte udsyn skal der på mindst en af


text:
hovedkomponenterne være afsat tilstrækkelig plads til påføring af godkendelsesmærket som skal være læseligt. Den afsatte plads skal være angivet i de i bilag 1 omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket skal også være læseligt, når anordningen er monteret på køretøjet, med undtagelse af bakkamerasystemer som defineret i punkt 2.1.2 eller et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5. Andre dele af anordningen skal være forsynet med et identifikationsmærke. Hvis der er begrænset plads til godkendelsesmærket(-mærkerne), skal der forefindes andre identifikationsmidler, som forbinder det med godkendelsesmærket.
 5. GODKENDELSE
 5.1.
 Såfremt de prøveeksemplarer, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6 i dette regulativ, meddeles godkendelse af den pågældende type anordning til indirekte udsyn.
 5.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning til indirekte udsyn.
 5.3.
 Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 3 til dette regulativ.
 5.4.
 Alle anordninger til indirekte udsyn, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 4.1 foreskrevne mærke på mindst en af hovedkomponenterne være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på den i punkt 4.2 ovenfor omhandlede plads og består af følgende:
 5.4.1.
 en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af:
 a)
 kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1), samt
 b)
 nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret.
 5.5.
 Godkendelsesmærket og tillægssymbolet(-erne) skal være tydelige og må ikke kunne slettes.
 5.6.
 Bilag 5 til dette regulativ giver et eksempel på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke.
 6. KRAV
 6.1.
 Nærzonebakspejle
 6.1.1.
 Generelle specifikationer
 6.1.1.1.
 Alle spejle kan være indstillelige.
 6.1.2.
 Særlige specifikationer
 6.1.2.1.
 Mål
 6.1.2.1.1.
 Den reflekterende overflade skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der kan opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2 i dette regulativ.
 6.1.2.1.2.
 Den reflekterende overflades dimensioner skal være således, at følgende kan indskrives i den:
 a)
 et rektangel med en højde på 40 mm, hvis grundlinje målt i millimeter har værdien »a«
 b)
 et linjestykke parallelt med rektanglets højde, hvis længde udtrykt i millimeter har værdien »b«.
 6.1.2.2.
 Reflekterende overflade og refleksionskoefficienter
 6.1.2.2.1.
 Den reflekterende overflade på et spejl skal være plan eller sfærisk konveks. Udvendige spejle kan desuden være forsynet med en supplerende asfærisk del, hvis hovedspejlet opfylder forskrifterne for det indirekte synsfelt.
 6.1.2.2.2.
 Afvigelser mellem spejlenes krumningsradier
 6.1.2.2.2.1.
 Afvigelserne mellem ri eller r'i, og rp i hvert referencepunkt må ikke overstige 0,15 r.
 6.1.2.2.2.2.
 Afvigelserne mellem en hvilken som helst af krumningsradierne (rp1, rp2, og rp3) og r må ikke overstige 0,15 r.
 6.1.2.2.2.3.
 Når r


text:
ikke er mindre end 3 000 mm, øges den i punkt 6.1.2.2.2.1 og 6.1.2.2.2.2 anførte værdi på 0,15 r til 0,25 r.
 6.1.2.2.3.
 Værdien af den normale refleksionskoefficient, bestemt ved den i bilag 6 beskrevne metode, må ikke være mindre end 40 %.
 Har den reflekterende flade forskellige grader af refleksion, skal det ved indstillingen »dag« være muligt at genkende farverne af de signaler, der anvendes i trafikken. Værdien af den normale refleksionskoefficient må ved »nat«-indstillingen ikke være mindre end 4 %.
 6.1.2.2.4.
 Den reflekterende overflade skal bevare de i punkt 6.1.2.2.3 foreskrevne karakteristika selv efter langvarig normal brug under dårlige vejrforhold.
 6.2.
 Anordninger til bagudvendt synsfelt i nærzonen som ikke er spejle
 6.2.1.
 Generelle krav
 6.2.1.1.
 Effektiviteten af bakkamerasystemet og andre anordninger, der viser det bagudvendte synsfelt i nærzonen må ikke påvirkes negativt af magnetiske eller elektriske felter. Dette skal påvises ved overensstemmelse med de tekniske krav og overgangsbestemmelserne i FN-regulativ nr. 10, ændringsserie 05 eller eventuelle senere ændringsserier.
 7. ÆNDRING AF TYPEN AF ANORDNING TIL BAKKØRSEL OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN
 7.1.
 Enhver typeændring af en eksisterende anordning til indirekte udsyn, herunder dens tilslutning til karrosseriet, skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt typen af anordning til indirekte udsyn. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:
 a)
 efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal meddeles en ny typegodkendelse, eller
 b)
 anvende proceduren i punkt 7.1.1 (revision) og, hvis relevant, proceduren i punkt 7.1.2 (udvidelse).
 7.1.1.
 Revision
 Når oplysningerne i informationsmappen er ændret, og den typegodkendende myndighed mener, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen til indirekte udsyn stadig opfylder kravene, skal ændringen betegnes som en »revision«.
 I sådanne tilfælde udsteder den godkendende myndighed de nødvendige rettelsesblade til informationsmappen, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af informationsmappen ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav.
 7.1.2.
 Udvidelse
 Ændringen betegnes som en »udvidelse«, hvis der ud over ændringen af de oplysninger, der er registreret i en informationsmappe,
 a)
 kræves yderligere inspektioner eller prøvninger, eller
 b)
 er foretaget ændringer i meddelelsesformularen (bortset fra bilagene), eller
 c)
 anmodes om godkendelse af en senere ændringsserie efter dens ikrafttræden.
 7.2.
 De parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor. Desuden skal indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er vedlagt meddelelsen, ændres i overensstemmelse hermed for at vise datoen for den seneste ændring eller udvidelse.
 7.3.
 Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, tildeler et serienummer til hver meddelelsesformular, der udfærdiges ved en sådan udvidelse.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).
 8.2.
 Enhver anordning til indirekte udsyn, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet den skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 6


text:
ovenfor.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis typen af anordning til indirekte udsyn ikke har bestået den i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne kontrol.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af meddelelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en type anordning til indirekte udsyn, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal dette meddeles til den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.
 11. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navnene og adresserne på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 Del II Montering af anordninger til bakkørsel
 12. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 12.1.
 »førerens synsudgangspunkter«: to punkter, beliggende i en afstand af 65 mm fra hinanden i en højde af 635 mm lodret over punktet R på førersædet, som er defineret i bilag 8. Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen. Midten af den linje, der forbinder de to synsudgangspunkter, ligger i det lodrette længdeplan, der går gennem midtpunktet for førersædet, således som defineret af fabrikanten
 12.2.
 »ambinokulart syn«: det samlede synsfelt, som fås ved sammenlægning af de monokulare felter for højre og venstre øje (se figur 2 nedenfor).
 E
 =
 indvendigt førerspejl
 OD
 =
 førerens øjne
 OE
 =
 førerens øjne
 ID
 =
 virtuelle monokulare billeder
 IE
 =
 virtuelle monokulare billeder
 I
 =
 virtuelt ambinokulart billede
 A
 =
 synsvinkel for venstre øje
 B
 =
 synsvinkel for højre øje
 C
 =
 binokular synsvinkel
 D
 =
 ambinokular synsvinkel
 12.3.
 »køretøjstype for så vidt angår førerens opmærksomhed på bløde trafikanter bag køretøjet«: motorkøretøjer, der er identiske med hensyn til følgende grundlæggende karakteristika:
 12.3.1.
 type af anordning til bakkørsel
 12.3.2.
 karosserikarakteristika, som formindsker synsfeltet.
 12.3.3.
 koordinaterne for R-punktet (hvor dette er relevant)
 12.3.4.
 foreskrevne placeringer og typegodkendelsesmærker for påbudte og (hvis monterede) valgfri anordninger til indirekte udsyn
 12.4.
 »køretøjer i klasse M1, M2, M3, N1, N2 og N3«: som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers


text:
konstruktion (R.E.3), (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6)
 12.5.
 »referencesynsudgangspunkt«: midtpunktet mellem førerens synsudgangspunkter
 12.6.
 »bakmanøvre«: tidsperioden mellem start- og slutpunktet for bakkørslen som beskrevet i punkt 15.1.1 i dette regulativ.
 12.7.
 »førerens synsudgangspunkter bagud«: to punkter beliggende 96 mm bagud i længderetningen, 158 mm vandret ind i køretøjets midterretning og 6 mm lodret over »førerens synsudgangspunkter« som beskrevet i punkt 12.1.
 12.8.
 »aktiv køretøjstilstand«: en indstilling for køretøjet, hvor:
 en slækning af bremserne, og i nogle tilfælde et tryk på speederen (eller aktivering af en tilsvarende anordning), vil få drivlinjen til at bevæge køretøjet
 13. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 13.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af anordninger til indirekte udsyn skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 13.2.
 En model for oplysningsskemaet findes i bilag 2.
 13.3.
 Et køretøj, der er repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal indleveres til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen.
 13.4.
 Inden typegodkendelse meddeles, påser den typegodkendende myndighed, inden typegodkendelse meddeles, at der findes tilfredsstillende systemer til effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse.
 13.5.
 Bakkamerasystemet skal indgives af ansøgeren sammen med følgende dokumenter:
 a)
 de tekniske specifikationer for bakkamerasystemet
 b)
 instruktionsbogen.
 14. GODKENDELSE
 14.1.
 Hvis den køretøjstype, der er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 13 ovenfor, opfylder forskrifterne i punkt 15 i dette regulativ, meddeles godkendelse.
 14.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.
 14.3.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.
 15. KRAV
 15.1.
 Generelle bestemmelser
 For så vidt angår dette regulativ skal køretøjet opfylde følgende krav:
 Under en bakmanøvre skal føreren have adgang til mindst ét middel til udsyn eller opmærksomhedsskabelse.
 Midlerne til udsyn viser et bagudvendt synsfelt i nærzonen som defineret i punkt 15.2 nedenfor. Mulige midler er:
 a)
 direkte udsyn
 b)
 anordninger, der er godkendt i henhold til FN-regulativ nr. 46
 c)
 nærzonebakspejle, der opfylder kravene i dette regulativ
 d)
 bakkamerasystemer, der opfylder kravene i dette regulativ.
 Midlerne til opmærksomhedsskabelse leverer et informationssignal, som ikke er visuelt, for detektionsfeltet som defineret i punkt 15.3 nedenfor. Mulige midler er:
 a)
 et detektionssystem, der er i overensstemmelse med dette regulativ.
 15.1.1.
 En bakmanøvre begynder, når køretøjet er i aktiv køretøjstilstand, og køretøjets gearvælger ændres fra positionen fremadgående, parkering eller neutral til bakgear af føreren eller et system, og manøvren slutter, når en af følgende betingelser for fremadrettet bevægelse efter fabrikantens valg er opfyldt:
 a)
 en hastighed på ≤ 16 km/h (inklusive 0 km/h), eller
 b)
 en tilbagelagt afstand på ≤ 10 meter (inklusive 0 meter), eller
 c)
 en kontinuerlig bevægelse ≤ 10 sekunder (inklusive 0 sekunder), eller


text:
d)
 køretøjets gearvælger ikke er anbragt i bakgear.
 15.2.
 Bagudvendt synsfelt i nærzonen
 Synsfeltet afgrænses af følgende planer:
 a)
 et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 0,3 m fra det yderste punkt på køretøjets bagkant
 b)
 et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 3,5 m bag ved det yderste punkt på køretøjets bagkant
 c)
 to lodrette planer i længderetningen, der er parallelle med det lodrette midterplan i længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på hver side af køretøjet.
 Synsfeltets højde defineres i ni positioner inden for synsfeltets grænser med prøveemner med en højde på 0,8 m og en diameter på 0,3 m, som er placeret på jorden som defineret i figur 3 nedenfor:
 15.2.1.
 Krav
 Ved prøvning under de betingelser, der er fastsat i bilag 9, anses kravet om det bagudvendte synsfelt i nærzonen for opfyldt, hvis det definerede synsfelt kan ses således:
 a)
 for prøveemnerne i den første række (prøveemne A, B og C):
 et areal på 0,15 m × 0,15 m eller toppen af prøveemnet skal være synligt mindst ét sted på hvert prøveemne
 b)
 for prøveemnerne i anden række (prøveemne D, E og F) og tredje række (prøveemne G, H og I):
 hele prøveemnet skal kunne ses.
 15.2.1.1.
 via direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter bagud, eller
 15.2.1.2.
 via direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter kombineret med et nærzonebakspejl monteret på køretøjets bagende, som understøtter dette direkte udsyn, eller
 15.2.1.3.
 via en anordning til indirekte udsyn (spejl, CMS eller andre anordninger), som er godkendt i henhold til FN-regulativ nr. 46, eller
 15.2.1.4.
 via en anordning med indirekte udsyn (spejl, bakkamerasystem eller andre anordninger), som er i overensstemmelse med dette regulativ, eller
 15.2.1.5.
 via en detektionssystem, der er i overensstemmelse med dette regulativ, bortset fra detektionsfeltet (dvs. meget kort afstand), eller
 15.2.1.6.
 via en kombination af anordninger i punkt 15.2.1.3, 15.2.1.4 og 15.2.1.5, undtagen en kombination af bakkamerasystemer og spejle eller nærzonesbakpejle.
 15.2.1.7.
 Mulighederne 15.2.1.1 og 15.2.1.2 gælder kun for køretøjsklasserne M1 og N1, hvis afstanden mellem synsudgangspunktet bagud til køretøjets bagende ikke overstiger 2 000 mm og køretøjet har en sæderække.
 15.2.2.
 Det bagudvendte synsfelt i nærzonen bestemmes ved ambinokulart syn, idet øjnene skal befinde sig i »førerens synsudgangspunkter« som defineret i punkt 12.1. Synsfelterne skal bestemmes, når køretøjet er i køreklar stand som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.2.5.4.), samt for køretøjer i klasse M1 og N1 med én forsædepassager (75 kg). Når synsfelterne bestemmes gennem ruder, skal glasset have en total lysgennemgangsfaktor i overensstemmelse med FN-regulativ nr. 43, bilag 24.
 I tilfælde af direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter bagud skal den lodrette position af bagsædets nakkestøtter indstilles til den konstruktivt bestemte brugsstilling eller den højeste position, hvis nakkestøtterne har flere positionsindstillinger, eller den position, der er aftalt med den tekniske tjeneste.
 15.2.3.
 Hvis der er tale om en kombination af anordninger, skal hver tværgående række prøveemner kunne ses af én anordning. Det bagudvendte synsfelt i nærzonen skal kunne ses via det mindste antal spejle og


text:
monitorer.
 15.2.4.
 Hvis der er tale om spejle bestående af flere reflekterende overflader, som enten har forskellig krumning eller er placeret i en vinkel i forhold til hinanden, skal mindst en af de reflekterende overflader give det synsfelt og have de mål, som er fastsat for den klasse, som de tilhører.
 15.3.
 Detektionsfelt
 Detektionsfeltet afgrænses af følgende planer (se figur 4):
 a)
 et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 200 mm fra det yderste punkt på køretøjets bagkant
 b)
 et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 1 000 mm bag ved det yderste punkt på køretøjets bagkant
 c)
 to lodrette planer i længderetningen, der er parallelle med det lodrette midterplan i længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på hver side af køretøjet.
 15.3.1.
 Ved prøvning under de betingelser, der er fastsat i bilag 10, anses kravet for detektionsfeltet for opfyldt, hvis føreren modtager oplysningerne defineret under punkt 17.2.
 15.4.
 Anordninger til bakkørsel
 15.4.1.
 Placering
 15.4.1.1.
 Anordningerne til indirekte udsyn skal være placeret således, at føreren fra sit sæde ved normal kørestilling har oversigt over kørebanen bagud, langs køretøjets side(r) og foran køretøjet.
 15.4.1.2.
 I tilfælde af køretøjer som prøves i chassis/førerhus-tilstand, skal minimal og maksimal karrosseribredde angives af fabrikanten og om nødvendigt simuleres ved attrapplader under synsfeltprøvningerne. Alle køretøjskonfigurationer og konfigurationer for anordninger til indirekte udsyn, som er benyttet under prøvningen, skal opgives på typegodkendelsesattesten for et køretøj for så vidt angår monteringen af anordninger til indirekte udsyn (se bilag 4).
 15.4.1.3.
 Anordningerne til indirekte udsyn må ikke rage væsentlig mere uden for de ydre dele af karrosseriet, end hvad der er nødvendigt for at opfylde kravene vedrørende synsfelter.
 15.4.1.4.
 Anordningerne til indirekte udsyn skal være anbragt på en sådan måde, at de ikke forskydes så meget, at det mærkbart ændrer synsfeltet, således som dette er udmålt, og så det ikke vibrerer så meget, at føreren kan fejlopfatte billedet.
 16. KRAV TIL BAKKAMERASYSTEMER
 16.1.
 Standardvisning
 Ved standardvisning skal bakkamerasystemet som minimum vise synsfeltet som defineret i punkt 15.2.
 Bakkamerasystemet skal som standard vise et billede af området bag køretøjet ved begyndelsen af hver bakmanøvre, uanset eventuelle ændringer af det synsfelt, som føreren tidligere har valgt.
 16.1.1.
 Prøveemnets størrelse
 Når billedet af området bag ved køretøjet måles i overensstemmelse med punkt 3 i bilag 9, skal den beregnede visuelle synsvinkel, der dannes af den vandrette bredde af:
 a)
 alle tre prøveemner i den sidste række angivet i punkt 15.2, i gennemsnit være mindst 5 bueminutter, og
 b)
 hvert enkelt prøveemne må ikke være under 3 bueminutter.
 16.1.1.1.
 Tilpasning af luminans og kontrast
 Hvis der foretages manuel tilpasning, skal instruktionsbogen indeholde oplysninger om, hvordan luminansen/kontrasten ændres.
 16.1.1.2.
 Krav til overlays inden for det påkrævede synsfelt
 Overlays må kun vise bagudrettede kørselsrelaterede visuelle oplysninger eller sikkerhedsrelaterede oplysninger. Overlays til andre informationsformål i det krævede synsfelt er ikke tilladt.
 Manuelt aktiverede overlays er kun tilladt, når føreren er nødt til at aktivere en bagudrettet kørefunktion eller sikkerhedsrelateret funktion (f.eks. rengøring af linsen eller aktivering af visning af påhængskøretøjets


text:
tilkobling) eller vil have specifikke oplysninger i et sådant miljø. Føreren kan have mulighed for at lukke overlayet.
 16.1.1.3.
 Deaktivering
 Det bagudrettede billede skal forblive synligt under bakkørslen, indtil føreren ændrer visningen, eller køretøjets gearvælger ikke længere er i bakstilling.
 Ændring af visningen betyder, at der skiftes til andre kameravisninger.
 Visningen kan slukkes manuelt, når køretøjet ikke bevæger sig baglæns.
 Systemet kan slukkes, når køretøjet detekterer en sammenkobling ved hjælp af en tilkoblingsanordning.
 16.1.1.4.
 Automatisk ændring af skærmvisningen
 Når der er risiko for kollision, kan visningen ændre sig og fokusere på kollisionsområdet. Det skal påvises over for den tekniske tjeneste, at denne ændring af visningen øger sikkerheden.
 Når køretøjet ikke kører ligeud, kan visningen ændres alt efter køretøjets bane.
 16.1.2.
 Driftsparathed (systemtilgængelighed)
 Når systemet ikke er tilgængeligt, skal føreren kunne se det (f.eks. vises svigt i bakkamerasystemet ved f.eks. et advarselssignal, en oplysning på skærmen, sort skærm eller manglende statusindikator). Oplysningerne til føreren skal forklares i instruktionsbogen.
 16.1.2.1.
 Responstid
 Det bagudrettede billede, der opfylder kravene i punkt 15.2, skal leveres efter højst 2,0 sekunder efter påbegyndelsen af bakmanøvren ved prøvning i henhold til punkt 2 i bilag 9.
 16.1.3.
 Skærme i køretøjet
 16.1.3.1.
 Den definerede skærmstørrelse skal være synlig uden hindringer fra det okulare referencepunkt. En virtuel prøvning kan accepteres.
 16.1.4.
 Indskrænkning af førerens direkte udsyn som følge af montering af en anordning til indirekte udsyn skal begrænses mest muligt.
 16.2.
 Køretøjer kan udstyres med yderligere anordninger til indirekte udsyn.
 16.3.
 Uanset ovenstående bestemmelser skal ethvert andet konstruktionskoncept dokumenteres til den tekniske tjenestes tilfredshed inden for det sikkerhedskoncept, der er fastsat i ovenstående bestemmelser.
 17. KRAV TIL DETEKTIONSSYSTEMER
 17.1.
 Aktivering af systemet
 Detektionsystemet skal aktiveres, når bakmanøvren starter. Hvis systemet ikke fungerer normalt, skal systemet enten slukke automatisk, eller føreren skal kunne deaktivere systemet manuelt.
 Detektionssystemet skal forblive aktivt, så længe køretøjets gearvælger står i bakstilling.
 Hvis køretøjet kan detektere en tilkoblet anordning, kan systemet slukkes.
 17.2.
 Førergrænseflade og informationsformidlingsstrategi
 17.2.1.
 Systemet skal have mindst to typer informationssignaler, der kan være enten akustiske, optiske eller haptiske.
 17.2.1.1.
 Så længe ét informationssignal forbliver aktivt, kan føreren deaktivere de andre informationssignaler.
 17.2.2.
 Akustisk information
 Detekteres en genstand i det vandrette bageste område som beskrevet i punkt 1.3 i bilag 10, mens bakgear er valgt/i indgreb, skal der afgives akustisk information i overensstemmelse med ISO 15006:2011.
 Ved afgivelse af akustisk information kan afstanden identificeres på to eller flere niveauer. Afstandsområderne, der er differentieret efter niveauer og detektionsbredde, kan angives ved at ændre frekvensen af det periodiske lydsignal, og der skal anvendes et hurtigere periodisk lydsignal eller et kontinuerligt lydsignal, efterhånden som afstanden bliver mindre.
 17.2.3.
 Signalvarighed
 En genstand skal signaleres, så længe den detekteres, og signalet skal ophøre, når genstanden ikke længere detekteres, eller når systemet deaktiveres.
 For ikke at genere føreren mere end højst nødvendigt, kan lydsignalet automatisk suspenderes midlertidigt efter udløbet af et vist tidsrum, som fabrikanten har fastsat, forudsat at systemet forbliver aktiveret. Hvis afstanden til genstanden bliver mindre, mens lydsignalet er midlertidigt suspenderet, skal lydsignalet automatisk genoptages. Hvis afstanden


text:
til genstanden bliver større, kan lydsignalet forblive suspenderet.
 17.2.4.
 Optisk information
 Hvis der vises optisk information på en skærm, der anvendes til andre oplysninger, som f.eks. sammensatte måleinstrumenter eller andre skærme, er overlay tilladt og skal opfylde overlaykravene til bakkamerasystemet i punkt 16.1.1.2 i dette regulativ.
 17.2.5.
 Driftsparathed (systemtilgængelighed)
 Når systemet ikke er tilgængeligt, skal føreren kunne se det (f.eks. vises svigt i detektionssystemet ved f.eks. et advarselssignal, en oplysning på skærmen, sort skærm eller manglende statusindikator). Oplysningerne til føreren skal forklares i instruktionsbogen.
 17.3.
 Ydeevne for detektion af genstande
 17.3.1.
 Responstid
 Mindst et af de akustiske eller haptiske informationssignaler, som opfylder kravene i punkt 17.2, skal afgives til føreren senest 0,6 sekunder efter påbegyndelsen af bakmanøvren ved prøvning i henhold til bilag 10, punkt 2.
 18. ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 18.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:
 a)
 efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal meddeles en ny typegodkendelse, eller
 b)
 anvende proceduren i punkt 18.1.1 (revision) og, hvis relevant, proceduren i punkt 18.1.2 (udvidelse).
 18.1.1.
 Revision
 Når oplysningerne i informationsmappen er ændret, og den typegodkendende myndighed mener, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjet stadig opfylder kravene, skal ændringen betegnes som en »revision«.
 I sådanne tilfælde udsteder den godkendende myndighed de nødvendige rettelsesblade til informationsmappen, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af informationsmappen ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav.
 18.1.2.
 Udvidelse
 Ændringen betegnes som en »udvidelse«, hvis der ud over ændringen af de oplysninger, der er registreret i en informationsmappen,
 a)
 kræves yderligere inspektioner eller prøvninger, eller
 b)
 er foretaget ændringer i meddelelsesformularen (bortset fra bilagene), eller
 c)
 anmodes om godkendelse af en senere ændringsserie efter dens ikrafttræden.
 18.2.
 Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal, med angivelse af ændringer, meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ. Desuden skal indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er vedlagt meddelelsen, ændres i overensstemmelse hermed for at vise datoen for den seneste ændring eller udvidelse.
 18.3.
 Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, tildeler et serienummer til hver meddelelsesformular, der udfærdiges ved en sådan udvidelse.
 19. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 19.1.
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).
 19.2.
 Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er opstillet i punkt 15, eller hvis relevant, punkt 16 og 17, ovenfor.
 20. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 20.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 19.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den


text:
i punkt 19.2 foreskrevne kontrol.
 20.2.
 Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.
 21. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.
 22. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navnene og adresserne på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 —https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.
 BILAG 1
 Oplysningsskema for typegodkendelse af en anordning til bakkørsel
 Følgende oplysninger indsendes i relevante tilfælde i tre eksemplarer med indholdsfortegnelse.
 Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse.
 Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.
 1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 2.
 Type og handelsbetegnelse(r): ...
 3.
 Typeidentifikationsmærker som markeret på anordningen: ...
 4.
 Den køretøjsklasse, for hvilken anordningen er bestemt: ...
 5.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 6.
 Godkendelsesmærkets placering og fastgørelse: ...
 6.1.
 Andre midler til identifikationsforbindelse til godkendelsesmærket:...
 7.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 8.
 Spejle (angiv for hvert spejl): ...
 8.1.
 Variant ...
 8.2.
 Tegning(er) til identifikation af spejlet: ...
 8.3.
 Fastgørelsesmetode: ...
 9.
 Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle: ...
 9.1.
 Type og specifikationer (som f.eks. fuldstændig beskrivelse af anordningen): ...
 9.2.
 Tilstrækkeligt detaljerede tegninger til at identificere hele anordningen, herunder monteringsforskrifter. Typegodkendelsesmærkets placering skal angives på tegningerne: ...
 BILAG 2
 Oplysningsskema for typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel
 Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse.
 Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse.
 Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.
 Generelle bestemmelser
 1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 2.
 Type og handelsbetegnelse(r): ...
 3.
 Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ...
 4.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 5.
 Køretøjets klasse: ...
 6.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 7.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 Køretøjets almindelige specifikationer
 8.
 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 9.
 Førerplads: højre/venstre (1) ...
 9.1.
 Køretøjet