text:
af træer, der skal fældes, oplistet efter art
 —
 rumfang, der skal fjernes, oplistet efter art.
 ICF afstemmer oplysningerne i ansøgningen om den årlig fældningsplan med oplysningerne i den godkendte særlige plan til skovlandbrugssystemer.
 Bemærkninger: Årlige fældningsplaner udarbejdes for områder med en særlig plan til skovlandbrugssystemer.
 3.3.
 Opgørelse over skovarealer i redningsplaner
 Hvert træ, der skal fældes, er identificeret i form af malede mærker på foden og stammen.
 Ansøgeren indsender opgørelsen over skovarealet i ansøgningen til ICF om godkendelse af redningsplanen.
 Opgørelsen over skovarealet i redningsplanen indeholder følgende for hvert træ:
 —
 geografisk placering
 —
 rumfang
 —
 arter.
 ICF's inspektion på stedet sammenholdes med oplysningerne i ansøgningen om redningsplanen med henblik på at kontrollere:
 1)
 berettiget årsag til redning
 2)
 for hvert træ, der er identificeret i stikprøven:
 —
 geografisk placering
 —
 rumfang
 —
 arter.
 Opgørelsen over skovarealet er et af de første led i forsyningskæden og kan ikke sammenlignes med tidligere skridt.
 Bemærkninger:
 —
 Redningsplan: tilladelse til at fælde træer ramt af naturfænomener, skadedyr eller sygdomme eller i tilfælde, hvor bygge- og anlægsarbejde er nødvendigt.
 —
 ICF's kapacitet til at udføre inspektioner i forbindelse med alle ansøgninger om en redningsplan vil blive udvidet, hvis der forekommer skadedyrsangreb. Derfor er der medtaget en supplerende foranstaltning i bilag VIII.
 3.4.
 Opgørelse over skovarealer i genopretningsplaner.
 Identifikation af rester af træer inkluderet under en forudgående autorisation til skovning.
 Indehaveren af en forudgående autorisation til skovning indsender ansøgningen om genopretningsplanen til ICF.
 Opgørelsen over skovarealet i genopretningsplanen omfatter:
 —
 geografisk placering af arealet svarende til den forudgående autorisation
 —
 anslået rumfang af produkter, der skal fjernes
 —
 arter.
 ICF's inspektion på stedet sammenholdes med oplysningerne i ansøgningen om genopretningsplanen med henblik på at kontrollere:
 1)
 berettiget årsag til genopretning
 2)
 geografisk placering af arealet svarende til den forudgående autorisation
 3)
 anslået rumfang af produkter, der skal fjernes
 4)
 arter.
 ICF afstemmer oplysningerne fra ansøgningen om genopretningsplanen med oplysningerne fra den forudgående autorisation til skovning.
 Bemærkninger:
 —
 Genopretningsplan: tilladelse til fældning af rester af træer eller biprodukter, der fremkommer ved følgende tilladelser: årlig driftsplan, årlig fældningsplan, beplantningstilladelse og redningsplaner.
 3.5.
 Opgørelse over skovarealer til skovning af skovplantager certificeret af ICF
 Samlet opgørelse over træer, der skal fældes i den certificerede plantage, oplistet efter art. Hvert træ, der skal fældes, er identificeret i form af malede mærker på foden og stammen.
 Indehaveren af skovbeplantningstilladelsen vedlægger opgørelsen over skovarealet til ansøgningen om skovning, der indsendes til ICF.
 Opgørelse over skovarealer for de certificerede plantager omfatter:
 —
 geografisk placering af de certificerede plantager
 —
 mængde af træer, der skal fældes, oplistet efter art
 —
 rumfang, der skal fjernes, oplistet efter art.
 ICF's inspektion på stedet sammenholdes med oplysningerne i ansøgningen om skovning af den certificerede plantage med henblik på at kontrollere:
 1)
 certifikattype
 2)
 mærkning af afgrænsningen af den certificerede plantage
 3)
 træer, der skal fældes, oplistet efter art
 4)
 rumfang, der skal fjernes, oplistet efter art.
 ICF afstemmer oplysningerne i den indgivne ansøgning med oplysningerne om den godkendte beplantningstilladelse.
 Bemærkninger:
 —
 Der findes to typer skovbeplantningstilladelser:


text:
CPROTE (til beskyttelse) og CPLANTA (til skovning).
 —
 Bilag VIII indeholder en supplerende foranstaltning til regulering af skovning i certificerede plantager.
 4.
 Fældning af træer, fremstilling af savtømmer og oplagring i skoven eller samlecentraler
 Mærkning af afgrænsningen af fældningsstedet og oplysninger om træerne, der skal fældes, i ansøgningen om skovning.
 Indehaveren af den årlige driftsplan, den årlige fældningsplan, redningsplanen, genopretningsplanen eller skovbeplantningstilladelsen indsender ansøgningen om skovning til ICF.
 Ansøgningen om skovning omfatter:
 —
 stedets geografiske placering
 —
 antal træer, der skal fældes
 —
 rumfang, der skal fjernes
 —
 vejnet
 —
 placering af lagre eller samlecentraler.
 ICF's inspektion på stedet sammenholdes med oplysningerne indsendt i ansøgningen om skovning med henblik på at kontrollere:
 1)
 geografisk placering af fældningsstedet
 2)
 vejnet
 3)
 placering af lagre eller samlecentraler
 4)
 prøveudtagning af fældede træer (stubbe).
 ICF afstemmer gradvist den fældede mængde med mængden, der er godkendt i henhold til transporttilladelserne, der rapporteres ved hjælp af afstemningsværktøjerne, som stilles til rådighed af IT-systemet til sporbarhed af træ (SIRMA).
 Bemærkninger:
 —
 For hver type skovområde underlagt en opgørelse over skovarealer er fældning af træer betinget af indgivelse af en ansøgning fra indehaveren og godkendelse af ICF.
 —
 Lager eller samlecentral: sted, hvor træprodukter stables til senere overdragelse.
 5.
 Transport af rundtømmer fra skoven til primære skovproduktvirksomheder
 Dimensioner, antal stykker og rumfang pr. køretøj er nærmere beskrevet i transporttilladelsen.
 Indehaveren af autorisationen til skovning angiver i transporttilladelsen oplysningerne, der vedrører de produkter, der skal transporteres.
 Følgende er angivet i transporttilladelsen:
 —
 transportdato
 —
 oprindelse
 —
 bestemmelsessted og modtager
 —
 ID-nummer for autorisationen til skovning
 —
 antal stykker
 —
 samlet rumfang
 —
 speditør
 —
 køretøjets registreringsnummer.
 Under vejkontroller kontrollerer retshåndhævende myndigheder, at lastens indhold svarer til oplysningerne i transporttilladelsen.
 ICF afstemmer gradvist transporttilladelserne, der er angivet af indehaveren af autorisationen til skovning, med transporttilladelserne, der er angivet af skovproduktvirksomheder og tømmerhandler ved hjælp af afstemningsværktøjerne, som stilles til rådighed af SIRMA.
 Bemærkninger:
 —
 ICF, politiet, anklagemyndigheden, statsadvokaten og de honduranske væbnede styrker deltager alle i vejkontroller.
 6.
 Primære skovproduktvirksomheder
 De daglige mængder registreres i fortegnelsen over produktionsmængder, oplistet efter produkttype.
 Ejeren af den primære skovproduktvirksomhed ved hjælp af månedlige produktionsrapporter baseret på fortegnelsen over produktionsmængder.
 Den månedlige produktionsrapport omfatter:
 i)
 foreløbig opgørelse over rundtømmer og træprodukter
 ii)
 indgående rundtømmer og træprodukter
 iii)
 produktionsmængde, oplistet efter type af træprodukt
 iv)
 udgående produkter (salg eller overførsler)
 v)
 afsluttende opgørelse over rundtømmer og træprodukter.
 I løbet af inspektionen på stedet sammenholder ICF oplysningerne i skovproduktvirksomhedens månedlige produktionsrapport med de indsamlede oplysninger:
 1)
 Beregning af produktionsudbytte
 2)
 Sammenligning af opgørelse over eksisterende volumen med oplysninger fra revisionen.
 Via SIRMA afstemmer ICF det indgående rundtømmer og de træprodukter, der er angivet i den månedlige rapport, med transporttilladelserne, der er angivet af indehaverne af autorisationerne til skovning.
 7.
 Transport af forarbejdede træprodukter
 Fragtbrevet angiver produkterne, der transporteres pr. køretøj.
 Speditøren, ved hjælp af fragtbrevet til hvert køretøj.
 Fragtbrevet til hvert køretøj omfatter:
 —
 fragtbrevnummer
 —
 dato for transport
 —
 oprindelse
 —
 bestemmelsessted og modtager
 —
 antal stykker
 —
 samlet rumfang
 —
 speditør
 —
 køretøjets

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
registreringsnummer
 —
 arter.
 Under vejkontroller kontrollerer retshåndhævende myndigheder, at lastens indhold svarer til oplysningerne i fragtbrevet til hvert køretøj.
 ICF afstemmer gradvist fragtbreve pr. køretøj, der angives af sælgeren, med fragtbreve pr. køretøj, der erklæres af køberen, ved hjælp af afstemningsværktøjerne, som stilles til rådighed af SIRMA.
 Bemærkninger:
 —
 Fragtbrevet bliver forhåndsgodkendt i indtægtsforvaltningens system.
 —
 ICF, politiet, anklagemyndigheden, statsadvokaten og de honduranske væbnede styrker deltager alle i vejkontroller.
 8.
 Sekundære skovproduktvirksomheder
 Forarbejdning af træprodukter angives i fortegnelsen over produktionsmængder.
 Ejeren af den sekundære skovproduktvirksomhed, ved hjælp af månedlige produktionsrapporter baseret på fortegnelsen over produktionsmængder.
 Den månedlige produktionsrapport omfatter:
 i)
 foreløbig opgørelse over træprodukter
 ii)
 indgående træprodukter
 iii)
 produktion (af træprodukter)
 iv)
 udgående produkter (salg eller overførsler)
 v)
 afsluttende opgørelse af træprodukter.
 I løbet af inspektionerne på stedet sammenholdes oplysningerne i den sekundære skovproduktvirksomheds månedlige produktionsrapport med oplysningerne indsamlet af ICF:
 1)
 gennemgang af fortegnelser over indgående produkter, produktionsmængder og salg
 2)
 opgørelse over eksisterende rumfang.
 Via SIRMA afstemmer ICF oplysningerne fra skovproduktvirksomhedens månedlige produktionsrapport med oplysninger fra sælgerens rapporter om indsendelse af godkendte fakturaer og fragtbreve.
 Hvis træprodukterne kommer direkte fra skoven, afstemmer ICF oplysningerne fra skovproduktvirksomhedens månedlige produktionsrapport med oplysningerne i transporttilladelserne, der er angivet af licenshaveren.
 Bemærkninger:
 —
 Fakturaen, der blev godkendt af indtægtsforvaltningen, udstedes, når træprodukter sælges og ledsager fragtbrevet under hele transporten af træprodukter fra et led i kæden til det næste.
 9.
 Tømmerhandel
 Transport af træprodukter er opført i fortegnelsen over indgående og udgående produkter.
 Ejeren af tømmerhandlen, via månedlige rapporter om indgående og udgående produkter baseret på fortegnelsen over indgående og udgående produkter.
 Den månedlige rapport om indgående og udgående produkter omfatter:
 i)
 foreløbig opgørelse over træprodukter
 ii)
 indgående træprodukter
 iii)
 udgående produkter (salg eller overførsler)
 iv)
 afsluttende opgørelse af træprodukter.
 I løbet af inspektionerne på stedet sammenholder ICF oplysningerne i tømmerhandlens månedlige rapport om indgående og udgående produkter med de indsamlede oplysninger:
 1)
 gennemgang af fortegnelsen over indgående og udgående produkter
 2)
 opgørelse over eksisterende rumfang.
 Via SIRMA afstemmer ICF oplysninger i den månedlige rapport om tømmerhandlens indgående og udgående produkter med oplysningerne i sælgernes rapporter om indsendelse af fakturaer og fragtbreve, der er godkendt af indtægtsforvaltningen.
 Hvis træprodukterne kommer direkte fra skoven, afstemmer ICF oplysningerne fra tømmerhandlens månedlige rapport om indgående og udgående produkter med oplysningerne i transporttilladelserne, der er angivet af indehaveren af autorisationen til skovning.
 Bemærkninger:
 —
 Fakturaen, der blev godkendt af indtægtsforvaltningen, udstedes, når træprodukter sælges og ledsager fragtbrevet under hele transporten af træprodukter fra et led i kæden til det næste.
 10.
 FLEGT- og H-legal-licensering
 Angivelse af varerne i ansøgninger om FLEGT- og H-legal-licenser.
 Eksportøren indsender en ansøgning om en FLEGT- eller H-legal-licens og certifikatet for overholdelse af lovgivningen til ICF's FLEGT-licenseringsorgan.
 Ansøgningen indeholder nærmere oplysninger om træprodukterne, der skal eksporteres:
 —
 handelsbetegnelse for træet eller træprodukterne
 —
 HS-koder
 —
 arternes almindelige og videnskabelige betegnelser
 —
 rumfang (m3) og nettovægt (kg)
 —
 antal enheder
 —
 særlige kendemærker.
 FLEGT-licenseringsorganet anmoder verifikationsorganet i SIRMA eller andre systemer om at kontrollere, at aktøren og alle produkterne, der er inkluderet i


text:
forsendelsen, er i overensstemmelse med kravene i SVL.
 ICF afstemmer oplysningerne angivet i ansøgningerne om FLEGT- og H-legal-licenser:
 —
 med den primære eller sekundære skovproduktvirksomhed med oplysningerne i de månedlige produktionsrapporter, transporttilladelser og fragtbreve
 —
 med tømmerhandlen med oplysninger om den månedlige rapport om indgående og udgående produkter, transporttilladelser og fragtbreve.
 Bemærkninger:
 —
 Der vil blive udviklet værktøjer til afstemning i SIRMA til at kontrollere ansøgninger om FLEGT-licenser til EU-markedet og ansøgninger om H-legal-licenser til andre markeder.
 11.
 Eksport af træprodukter
 Produktet er identificeret i den fælles toldangivelse og i produktdetaljerne i eksportfakturaen, der er godkendt af indtægtsforvaltningen, og eksporterklæringen fra Honduras' centralbank.
 Eksportøren indsender via toldklarereren den fælles toldangivelse, eksportfakturaen, der er godkendt af indtægtsforvaltningen, og eksporterklæringen fra Honduras' centralbank for hver forsendelse.
 For hver forsendelse omfatter ansøgningsdokumentet:
 —
 eksportfaktura, der er godkendt af indtægtsforvaltningen
 —
 den fælles toldangivelse
 —
 eksporterklæring fra Honduras' centralbank
 —
 FLEGT-licens i tilfælde af eksport til Unionen
 —
 H-legal-licens udstedt af FLEGT-licenseringsorganet i tilfælde af eksport uden for Unionen
 Toldmyndigheden kontrollerer systematisk, at de dokumenter, der indgår i eksportansøgningen, stemmer overens med hinanden.
 Toldmyndigheden kontrollerer ægtheden af dokumentet (FLEGT- eller H-legal-licens) om IT-systemerne (SIRMA og TIM).
 Bemærkninger:
 —
 Der vil blive udviklet værktøjer til at afstemme data mellem det internationale system til forsendelse af varer og IT-systemet til sporbarhed af træ for at verificere udstedelsen af FLEGT-licensen til Unionens marked og udstedelse af H-legal-licensen til andre markeder.
 12.
 Konfiskation af træprodukter
 Afgørelsen om konfiskation udstedt af statsadvokaten, ledsaget af en ekspertudtalelse, der indeholder oplysninger om træprodukterne.
 ICF med støtte fra sikkerhedsstyrkerne (det nationale forebyggende politi- og honduranske væbnede styrker) konfiskerer træprodukterne.
 Statsadvokaten udarbejder, med teknisk bistand fra ICF, øjeblikkeligt den foreløbige dokumentation og udsteder ekspertudtalelsen.
 Ekspertudtalelsen omfatter:
 —
 træproduktets kommercielle værdi
 —
 træproduktets egenskaber
 —
 oprindelsessted, hvis det er kendt
 —
 træproduktets kvalitet eller tilstand.
 Afgørelsen om konfiskation udstedt af statsadvokaten omfatter:
 —
 lovovertræderens navn
 —
 mængde (vægt og/eller rumfang)
 —
 arter
 —
 træproduktets type.
 ICF sammenligner træproduktet, der er blevet leveret, med ekspertudtalelsen udstedt af statsadvokaten.
 ICF afstemmer oplysningerne, der er angivet i afgørelsen om konfiskation, med de afgivne oplysninger og andre oplysninger vedrørende ejeren og oprindelse. Dette sker ved anvendelse af afstemningsværktøjerne, som SIRMA stiller til rådighed.
 Bemærkninger:
 —
 Konfiskerede træprodukter må ikke komme ind i forsyningskæden.
 —
 SIRMA indeholder et modul, der gør det muligt for brugerne at registrere transporttilladelser for konfiskeret træ.
 —
 Afsnit 7.6 i dette bilag beskriver, hvordan konfiskerede træprodukter håndteres.
 Tillæg 2
 LED I FORSYNINGSKÆDEN (LØVSKOV)
 0.
 Kritiske kontrolpunkter
 1.
 Identifikation af produktet
 2.
 Angivelse af oplysninger
 3.
 Verifikation af oplysninger
 2.1.
 Aktivitet og ansvarsområde
 2.2.
 Oplysninger, der skal angives
 3.1.
 Validering
 3.2.
 Afstemning
 1.
 Import af træprodukter
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 2.
 Forsendelse af træprodukter
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 3.
 Opgørelser over skovarealer
 (I tilfælde af nationale skovområder tildelt til samfundsgrupper er ejeren af


text:
grunden staten Honduras, og indehaveren af skovforvaltningsplanen er den pågældende samfundsgruppe.)
 3.1.
 Opgørelse over skovarealer i årlige driftsplaner under skovforvaltningsplaner
 Opgørelse over skovarealer for hvert fældningssted indeholdt i den årlige driftsplan. Hvert træ, der skal fældes, er nummereret og identificeret på stedet i form af malede mærker på foden og stammen.
 Indehaveren af skovforvaltningsplanen indsender ansøgningen om godkendelse af årlige driftsplaner, der indeholder opgørelsen over skovarealet for 100 % af de træer, som skal fjernes på hvert fældningssted, til ICF.
 Opgørelsen over skovarealerne i de årlige driftsplaner indeholder en rumfangstabel, der specificerer følgende for hvert træ:
 —
 træets nummer
 —
 rumfang
 —
 arter.
 Ved inspektionen på stedet udvælger ICF en stikprøve af træer, der er markeret på stedet, og sammenholder dem med ansøgningen om den årlige driftsplan.
 For hvert identificeret træ kontrollerer ICF følgende:
 —
 nummer
 —
 rumfang
 —
 arter.
 ICF afstemmer oplysningerne fra ansøgningen om den årlige driftsplan med den godkendte tidsplan for fældning i skovforvaltningsplanen.
 Bemærkninger:
 —
 De årlige driftsplaner udarbejdes for områder med en skovforvaltningsplan.
 —
 Fældningssteder er de administrative enheder, som udgør de årlige driftsplaner.
 3.2.
 Opgørelse over skovarealer i årlige fældningsplaner under særlige planer til skovlandbrugssystemer
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 Bemærkninger:
 —
 De årlige fældningsplaner udarbejdes for områder med en særlig plan til skovlandbrugssystemer.
 3.3.
 Opgørelse over skovarealer i redningsplaner
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 Bemærkninger:
 —
 Redningsplan: tilladelse til at fælde træer ramt af naturfænomener, skadedyr eller sygdomme eller i tilfælde, hvor bygge- og anlægsarbejde er nødvendigt.
 3.4.
 Opgørelse over skovarealer i genopretningsplaner
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 Bemærkninger:
 —
 Genopretningsplan: tilladelse til fældning af rester af træer eller biprodukter, der fremkommer ved følgende tilladelser: årlig driftsplan, årlig fældningsplan, beplantningstilladelser og redningsplaner.
 3.5.
 Opgørelse over skovarealer til skovning af skovplantager certificeret af ICF
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 Bemærkninger:
 —
 Der findes to typer beplantningstilladelser: CPROTE (til beskyttelse) og CPLANTA (til skovning).
 —
 Bilag VIII indeholder en supplerende foranstaltning til regulering af skovning i certificerede plantager.
 4.
 Fældning af træer og produktion af rundtømmer og opskåret træ
 Mærkning af afgrænsningen af fældningsstedet og oplysninger om træerne, der skal fældes, i ansøgningen om skovning.
 Indehaveren af den årlige driftsplan, den årlige fældningsplan, redningsplanen, genopretningsplanen eller skovbeplantningstilladelsen indsender ansøgningen om skovning til ICF.
 Ansøgningen om skovning omfatter:
 —
 stedets geografiske placering
 —
 geografiske koordinater for træerne, der skal fældes
 —
 antal træer, der skal fældes
 —
 rumfang, der skal fjernes
 —
 lagrenes geografiske placering.
 ICF sammenholder oplysninger fra besøg på stedet med oplysningerne indsendt i ansøgningen om skovning:
 1)
 geografisk placering af fældningsstedet
 2)
 stikprøve af fældede træer (nr., art).
 ICF afstemmer gradvist den fældede mængde med mængden, der er godkendt i henhold til transporttilladelserne,


text:
der rapporteres ved hjælp af afstemningsværktøjerne, som stilles til rådighed af IT-systemet til sporbarhed af træ (SIRMA).
 Bemærkninger:
 —
 For hver type skovområde underlagt en opgørelse er fældning af træer underlagt en ansøgning fra indehaveren og godkendelse af ICF.
 —
 Høst af mahogni og cedertræ kræver overholdelse af bestemmelserne i ministeraftalen ICF-047-2011; som gennemfører en leverandørkæde for mahogni og cedertræ, der stammer fra naturlige skove.
 5.
 Transport af opskåret træ fra skoven til midlertidige samlecentraler
 Nogle fældningsaktører gør brug af lokalt tilgængelige transportsystemer (f.eks. personer, floder eller dyr) til at flytte opskåret træ fra fældningsstedet til midlertidige samlecentraler på grund af mangel på veje, der er egnet til køretøjer.
 En supplerende foranstaltning i bilag VIII indeholder en særlig bestemmelse vedrørende transport (via floder, muldyr osv.) fra skoven til samlecentralen.
 6.
 Oplagring af træ på samlecentraler
 Det transporterede træ oplagres på en samlecentral, og rumfanget af de enkelte arter registreres. Dette er de oplysninger, der benyttes i forbindelse med en ansøgning om transporttilladelser ved ICF.
 En supplerende foranstaltning i bilag VIII indeholder en særlig bestemmelse vedrørende oplagring i samlecentralen.
 7.
 Transport af rundtømmer og opskåret træ fra midlertidige samlecentraler
 I lighed med led 5.
 I lighed med led 5.
 I lighed med led 5.
 I lighed med led 5.
 I lighed med led 5.
 Bemærkninger:
 —
 ICF, politiet, anklagemyndigheden, statsadvokaten og de honduranske væbnede styrker deltager alle i vejkontroller.
 —
 Opskåret træ, der transporteres fra midlertidige samlecentraler eller skovlagre, anses som værende råmaterialer og transporteres i henhold til en transporttilladelse for opskåret træ.
 —
 Forsyningskæden afgør i dette led, om rundtømmeret eller det opskårne træ er købt af en endelig forbruger.
 —
 En supplerende foranstaltning er medtaget i bilag VIII for at skabe en særlig bestemmelse om indførelse af kontrolmekanismer for transport (via floder, muldyr osv.) fra skoven til samlecentraler og oplagring i disse centraler.
 —
 Midlertidige samlecentraler er strategisk placeret på steder, der ligger enten i skoven eller uden for den, og som er tilgængelige fra landevejen eller floden.
 8.
 Primære skovproduktvirksomheder
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 9.
 Transport af forarbejdede træprodukter
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 Bemærkninger:
 —
 Fragtbrevet bliver forhåndsgodkendt i indtægtsforvaltningens system.
 —
 ICF, politiet, anklagemyndigheden, statsadvokaten og de honduranske væbnede styrker deltager alle i vejkontroller.
 —
 Forarbejdet træ er træ, der er forarbejdet af en skovbrugsproduktvirksomhed, og omfatter ikke opskåret træ, der oplagres i midlertidige samlecentraler eller skovlagre.
 10.
 Sekundære skovproduktvirksomheder
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 11.
 Tømmerhandel
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 12.
 FLEGT- og H-legal-licensering
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 13.
 Eksport af træprodukter
 I lighed med nåleskov.
 I


text:
lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 14.
 Konfiskation af træprodukter
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 I lighed med nåleskov.
 BILAG VI
 UAFHÆNGIGE REVISIONER
 1. INDLEDNING
 I dette bilag beskrives proceduren for udførelse af en uafhængig revision (1) af Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL) (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de la madera de Honduras) i henhold til denne aftale.
 Den uafhængige revision kontrollerer, at de gennemførte mekanismer i SVL til påvisning af lovligheden af skovhugst, import, forarbejdning, transport og handel med skovprodukter er velfungerende og opfylder forsyningskædens krav samt bestemmelserne fastsat af den FLEGT-licensudstedende myndighed.
 Dette bilag indeholder en fortegnelse over opgaver samt en protokol til indsamling af oplysninger og rapportering. Endvidere beskrives de kvalifikationer, der kræves af den uafhængige inspektør, og en liste over de primære informationskilder.
 2. FORMÅL
 Formålet med den uafhængige revision er at:
 a)
 vurdere effektiviteten af SVL, og
 b)
 foreslå tilpasninger til gennemførelsen af SVL, som måtte være nødvendige.
 3. OPGAVER
 Det uafhængige revisionsorgan skal evaluere overholdelsen af lovgivningen i alle aspekter, der er omhandlet i bilag II, IV og V.
 Kontrollerne af, at definitionen af lovlighed overholdes i praksis, at produkter i værdikæden er sporbare, og at der foreligger en verifikation forud for udstedelsen af en FLEGT-licens, er yderst vigtige. Metoden vil være evidensbaseret og omfatte kontrol af dokumentationen og besøg på stedet.
 Den uafhængige revision vil især have til opgave at:
 a)
 kontrollere, at systemerne fungerer effektivt, og at det træ, der er fældet, transporteret, forarbejdet og markedsført, herunder importeret træ, opfylder lovkravene. Dette omfatter lovkrav vedrørende godkendelse af skovhugst, opretholdelsen af de rettigheder, der tilfalder de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, overholdelse af ansættelses- og sikkerhedsforpligtelser, transport, forarbejdning, handel og betaling af skatter, afgifter og gebyrer
 b)
 kontrollere, at sporbarhedssystemet, som er en vigtig del af SVL, er effektivt og fungerer tilfredsstillende, samt bekræfte, at kravene er opfyldt fra det tidspunkt, hvor aktiviteterne forud for fældningen finder sted og frem til eksporten eller salget på hjemmemarkedet
 c)
 evaluere resultaterne og effektiviteten af ICF's organ til verifikation af lovlighed i dets egenskab af verifikationen af lovligheden og de dermed forbundne offentlige myndigheder, som deltager i verifikationsprocessen, med henblik på at sikre overholdelse af SVL's krav
 d)
 vurdere systemet, der skal sikre, at ICF's FLEGT-licenseringsorgan kun udsteder FLEGT- eller H-legal-licenser til forsendelser, der er fremstillet, forarbejdet, transporteret og eksporteret i fuld overensstemmelse med de gældende indikatorer i lovlighedsoversigterne og SVL
 e)
 vurdere processen for bestemmelse af FLEGT- og H-legal-licensernes gyldighed for at sikre, at verifikationssystemet er effektivt og ikke unødigt forsinker eller belaster licensholderen
 f)
 evaluere, hvordan indberettede eller påståede overtrædelser behandles af de kompetente myndigheder, og om de behandles hurtigt
 g)
 evaluere effektiviteten af eventuelle foranstaltninger, der træffes for at rette op på de konstaterede problemer i processen
 h)
 identificere mangler og svagheder i det overordnede SVL ved at undersøge, hvordan sporbarhedssystemet fungerer, overholdelse af lovgivningen


text:
og verifikation af delene i FLEGT- og H-legal-licenseringerne samt indvirkningen på SVL's pålidelighed
 i)
 kontrollere og evaluere gennemførelsen af beskyttelsesforanstaltninger beskrevet i SVL eller andre, der er vedtaget senere, og fremsætte henstillinger
 j)
 udarbejde og rapportere herom, herunder konklusioner og henstillinger til det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen (det fælles udvalg), som er ansvarlig for regelmæssigt at offentliggøre de uafhængige revisionsrapporter.
 4. METODOLOGI: METODER TIL INDSAMLING OG VURDERING AF OPLYSNINGER OG RAPPORTERING
 Den uafhængige revision udføres under ansvar af et uafhængigt organ, som har bevist sin professionalisme og integritet i udførelsen af sine opgaver. Revisionsorganet vil udarbejde en procedurehåndbog, som beskriver metoderne til indsamling af oplysninger, vurdering af beviser og rapportering. Håndbogen vil blive gennemgået og godkendt af det fælles udvalg.
 Revisionsorganet skal anvende procedurerne, der er fastlagt i håndbogen til at gennemføre sine forskellige aktiviteter, herunder besøg og undersøgelser på stedet, indhente feedback fra de berørte parter og dokumentere sine resultater og henstillinger og udarbejde rapporter til det fælles udvalg til efterfølgende offentliggørelse.
 4.1. Tidsplan for arbejdet
 a)
 I det første år af anvendelsen af FLEGT-licensordningen vil det uafhængige revisionsorgan foretage en trinvis interaktiv revision.
 b)
 I de næste to år vil revisionsorganet foretage mindst én årlig revision af SVL. Derefter skal parterne vurdere, om den årlige hyppighed bør bibeholdes.
 c)
 Revisionsorganet kan også udføre uanmeldte revisioner og stikprøvekontroller eller gennemføre dem på anmodning fra en af parterne.
 4.2. Arbejdsomfang
 a)
 Det uafhængige revisionsorgan vil dække alle aspekter af SVL, herunder overholdelse af definitionen af lovlighed, sporbarhedssystemet, verifikation og licensudstedelse samt enhver certificeringsordning, som regeringen har godkendt som værende dokumentation for overholdelse af SVL.
 b)
 Revisionsorganet vil gennemgå overholdelsen af indikatorerne i offentlige institutioner og private virksomheder, der er ansvarlige for forskellige aspekter af SVL.
 c)
 Det uafhængige revisionsorgan skal kontrollere de systemer, som de kompetente EU-myndigheder har gennemført for at verificere FLEGT-licenser udstedt af Honduras.
 4.3. Indsamling af beviser
 Den uafhængige revisionsprocedurehåndbog fastlægger procedurer og praksis for indsamling af beviser, som omfatter kontroller på stedet, undersøgelser, interview, dokumentation, og hvordan den uafhængige inspektør behandler klager.
 4.4. Evaluering
 I forbindelse med undersøgelser skal det uafhængige revisionsorgan sikre, at beviserne vurderes i overensstemmelse med ISO 19011 eller en tilsvarende standard, som er godkendt af det fælles udvalg.
 4.5. Revisionssystemer
 I forbindelse med dokumentation af revisionsbeviser for at diagnosticere fejl og overtrædelser i en hvilken som helst del af SVL og opfølgning på korrigerende foranstaltninger, der er truffet, skal den uafhængige inspektør:
 a)
 føre passende fortegnelser over revisionsbeviser, som beskriver opfyldelse, overholdelse, manglende opfyldelse og manglende overholdelse, for så vidt angår SVL
 b)
 registrere og evaluere en stikprøve, som udvælges på baggrund af en risikovurdering, fra et sted, hvor der er konstateret manglende opfyldelse eller manglende overholdelse af et eller flere aspekter af SVL, herunder krav til udstedelse af FLEGT-licenser og de foranstaltninger, der træffes for at afhjælpe den manglende opfyldelse eller manglende overholdelse
 c)
 registrere svagheder og mangler i SVL ved at identificere områder, der skal korrigeres og forbedres
 d)
 registrere og vurdere effektiviteten af alle korrigerende foranstaltninger, som


text:
de relevante parter gennemfører, herunder ICF, og andre offentlige myndigheder og private organer med ansvar for andre aspekter af SVL
 e)
 evaluere gennemførelsen og overholdelsen af beskyttelsesforanstaltninger.
 5. RAPPORTER OG FORMIDLING
 5.1. Det uafhængige revisionsorgan udarbejder sine rapporter i overensstemmelse med formatet og protokollen, der er aftalt med det fælles udvalg. Det skal:
 a)
 rapportere om dets aktiviteter i overensstemmelse med den tidsplan for arbejdet, der er aftalt med det fælles udvalg
 b)
 udarbejde sin rapport i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsprincipper som fastlagt i aftalen med det fælles udvalg
 c)
 fremlægge alle rapporter for det fælles udvalg, som skal afgive udtalelse derom
 d)
 udarbejde endelige rapporter, som afspejler det fælles udvalgs udtalelse.
 5.2. Rapporter godkendt af det fælles udvalg vil blive betragtet som offentlige dokumenter og skal offentliggøres på parternes websider.
 6. INFORMATIONSKILDER
 Primære informationskilder vil omfatte dokumentgennemgang, besøg på stedet og høringer af/møder med de relevante berørte parter angivet i lovlighedsoversigterne (bilag II).
 Honduras' regering og Unionen sikrer, at revisionsorganet har adgang til alle nødvendige oplysninger, herunder dokumenter og databaser, som organet finder relevante, herunder især dem, der er nødvendige for at vurdere effektiviteten af systemerne, der er udviklet til verifikation af overholdelsen af SVL. Dette omfatter adgang til oplysninger, som er udarbejdet og/eller indehaves af filialer og agenturer ved offentlige myndigheder og private organer, som er ansat af de pågældende offentlige myndigheder.
 Revisionsorganet skal også have fuld adgang til alle skovforvaltningsområder før, under og efter skovbrugsaktiviteterne. Dette omfatter adgang til skove med skovningstilladelser, primær skovbrugsindustri, forarbejdningsindustrien, tømmerhandler og eksportsteder. Denne brede adgang har til formål at gøre den uafhængige inspektør i stand til at afdække eventuelle svagheder i SVL.
 Revisionsorganet skal især have adgang til offentlige myndigheder og andre organer, som er udpeget eller ansat af regeringen til at udføre funktioner relateret til en del af SVL, samt andre parter, som kan levere relevante oplysninger. Disse omfatter:
 6.1. Honduras' regering og organer udpeget af regeringen
 a)
 ICF gennem de regulerende myndigheder, der er nævnt i bilag V; generalsekretariatet og de regionale og lokale skovbrugskontorer under ICF, som beskæftiger sig med forskellige aspekter af skovbrugsaktivitet, der er omfattet af denne aftale
 b)
 det specialiserede organ for uafhængig skovovervågning, der udsteder rapporter om overvågningsaktiviteter for forskellige dele af produktionskæden, som det udfører på nationalt plan
 c)
 offentlige institutioner og deres underordnede organer, der er involveret i gennemførelsen af SVL og retshåndhævelse, der er omhandlet i bilag V, såsom: MiAmbiente, SAG, statsadvokaten og statsrevisionen, herunder ICF's interne revisionsafdeling, Finansministeriet (SEFIN), INA, IP, SAR, IHSS og STSS m.fl.
 6.2. Civilsamfund, lokalsamfund og oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras
 a)
 lokale, nationale, regionale og internationale civilsamfundsorganisationer, som er involveret i overvågning af skovbrugsaktiviteter i Honduras
 b)
 samfund og enkeltpersoner, som er involveret i forvaltningen af skovbrugsaktiviteter
 c)
 skovforvaltningsorganer, såsom de relevante rådgivende råd på nationalt, regionalt, kommunalt og lokalt plan, og andre organer, der er involveret i forskellige aspekter af skovbrugssektoren
 d)
 organisationer af oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras.
 6.3. Andre kilder
 —
 Skovbrugsvirksomheder
 —
 Sammenslutninger af skovlandbrug
 —
 Skovejere


text:
—
 Akademiske institutioner
 —
 Lokale myndigheder (kommuner, vandmyndigheder, fonde osv.)
 —
 Private organisationer for skovcertificering og resultaterne af rapporterne om private certificeringsprocesser
 —
 National skovbrugssammenslutning
 —
 Importører og eksportører af skovprodukter
 —
 Berørte parter som indgiver en klage eller anmoder om en uanmeldt revision af visse aspekter af SVL
 —
 Andre kilder, som den uafhængige inspektør finder relevante
 7. KRÆVEDE KVALIFIKATIONER
 Det ansøgende uafhængige revisionsorgan skal udvise integritet og have dokumenteret erfaring med udførelse af lignende revisioner samt have kapacitet til at udføre systematiske analyser. Revisionsorganet skal være troværdigt og være uafhængigt af honduranske aktører og honduranske institutioner, som har en kommerciel eller regulerende rolle i skovbrugssektoren.
 Det påhviler det ansøgende uafhængige revisionsorgan at sikre, at dets personale oplyser om eventuelle interessekonflikter og, hvis sådanne konflikter forekommer, at forklare, hvilke foranstaltninger det agter at træffe for at afhjælpe dem. Det ansøgende uafhængige revisionsorgan skal desuden også opfylde følgende krav:
 a)
 have et dokumenteret internt kvalitetsstyringssystem, som opfylder kravene i ISO 17021 (2) eller tilsvarende standarder, og udføre kontroller i overensstemmelse med procedurer, som opfylder ISO 19011 (3) eller tilsvarende standarder
 b)
 have erfaring med revision af forvaltningssystemer
 c)
 have en metode og en mekanisme for gennemsigtig behandling af klager
 d)
 have en række kompetencer ud over revision, gerne inden for skovforvaltning, og tilstrækkelig ekspertise i og erfaring med udførelse af lignende funktioner andre steder i verden, gerne i Latinamerika
 e)
 påvise, at det har et hold af eksperter med kendskab til Honduras eller andre dele af Latinamerika. Inddragelsen af eksperter fra regionen sammen med internationale eksperter bør fremmes
 f)
 have et indgående kendskab til den kommercielle skovbrugssektor, gerne i Mellemamerika
 g)
 have personale med ekspertise inden for forskellige skovbrugsområder, herunder skovforvaltning, forarbejdning, sporbarhed samt international handel med træ og træprodukter.
 Den uafhængige inspektør kan overveje et partnerskab eller joint venture med en honduransk organisation.
 8. UDVÆLGELSESPROCES OG INSTITUTIONELLE FORHOLD
 Det ansøgende revisionsorgan udvælges gennem en udbudsprocedure, der er åben for nationale og internationale enheder i overensstemmelse med gældende honduransk ret. På baggrund af ovenstående kommissorium, der er underlagt behovene i udbudsproceduren, kan det fælles udvalg udarbejde et mere specifikt kommissorium. Det påhviler Honduras' regering at indlede rekrutteringen og udvælgelsen af det organ, der skal udføre den uafhængige revision, på baggrund af anbefalingerne fra det fælles udvalg.
 Udbudsevalueringen skal være gennemsigtig, og alle berørte parter skal informeres om de kriterier, der vil blive anvendt. En enhed udpeget af Honduras, som er medlem af det fælles udvalg, underskriver kontrakten med organet, der er valgt til at udføre den uafhængige revision af SVL, efter samråd med Unionen. Forudgående kontrol af de konkurrerende enheder og udbudsevalueringsrapporten vil blive offentliggjort.
 9. ANDRE ANSVARSOMRÅDER
 Dette afsnit indeholder de andre ansvarsområder for organet, der udvælges til at udføre den uafhængige revision, hvilket omfatter følgende:
 9.1. Adgang
 Organet, der har indgået kontrakten om at udføre den uafhængige revision forventes at have et kontaktpunkt eller en repræsentant i Honduras, så det er tilgængeligt for regeringen, den private sektor, civilsamfundsorganisationer, oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras og andre berørte parter.


text:
9.2. Kapacitetsopbygning og bæredygtighed
 Organet, der har indgået kontrakten om at udføre den uafhængige revision, skal også:
 a)
 samarbejde med offentlige myndigheder, den private sektor, civilsamfundet og de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras på måder, der gør det muligt at opnå en klar forståelse for den uafhængige inspektørs arbejde, f.eks. ved hjælp af workshopper eller informationsmøder
 b)
 ansætte kvalificeret honduransk personale og opbygge deres egen kapacitet til at udføre uafhængige revisioner af SVL.
 (1) Den uafhængige revision af denne aftale er adskilt fra uafhængig skovovervågning og kan supplere arbejdet, der udføres af andre sociale tilsynsorganer i landet.
 (2) ISO/CEI 17021:2006. Overensstemmelsesvurdering — Krav til organer, der foretager audit og certificering af ledelsessystemer.
 (3) ISO 19011:2002. Retningslinjer for audit af kvalitetsstyringssystemer og af miljøledelsessystemer.
 BILAG VII
 KRITERIER FOR EVALUERING AF HONDURAS' SYSTEM TIL VERIFIKATION AF LOVLIGHED FOR TRÆPRODUKTER (SVL)
 Denne aftale indeholder bestemmelser om udvikling og gennemførelse af Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL) for at sikre, at alle træprodukter, der er anført i bilag I, og som eksporteres fra Honduras til Unionen, eller sælges på andre eksportmarkeder eller nationale markeder, er lovligt fremstillet. SVL skal omfatte følgende:
 1)
 definitionen af lovligt træ og lovlige træprodukter anført i lovlighedsoversigterne i bilag II for at angive de love og forskrifter, der skal overholdes ved udstedelse af et certifikat for overholdelse af lovgivningen, en FLEGT-licens eller en H-legal-licens
 2)
 forsyningskædekontroller til at spore træ fra skovbruget eller importstedet til det endelige hjemmemarked eller eksportstedet
 3)
 verifikationsprocedurer for at sikre og dokumentere overholdelse af alle aspekter af lovlighedsoversigterne og forsyningskædekontrollerne
 4)
 lovlighedsverifikationsprocedurer ved udstedelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen til det nationale marked, FLEGT- eller H-legal-licenser til eksportmarkeder
 5)
 uafhængige revisioner for at sikre, at systemet er så effektivt, som det burde være.
 SVL skal være underlagt en uafhængig revision, før licensordningen bliver fuldt operationel. Dets kommissorium vil blive aftalt i fællesskab mellem parterne gennem det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen (det fælles udvalg). Disse vurderingskriterier fastsætter, hvad SVL-systemet forventes at opnå, og vil danne grundlag for kommissoriet for revisionen med henblik på at:
 i)
 gennemgå SVL med særlig fokus på eventuelle ændringer, der fremsættes ved undertegnelsen af denne aftale
 ii)
 undersøge, hvordan systemet virker i praksis, og
 iii)
 analysere aktørernes og offentlige organers evne til at gennemføre SVL.
 AFSNIT 1
 LOVLIGHEDSDEFINITION
 I denne aftale forstås ved lovligt træ den definition, der er anført i bilag II.
 Lovligt træ defineres på baggrund af lovgivningen og de juridiske instrumenter i Honduras, der gælder på tidspunktet for udstedelsen af FLEGT-licensen. Den anvendte definition skal være utvetydig, objektivt verificerbar og praktisk anvendelig, som minimum for de love, der regulerer følgende områder:
 Fældning og fældningsrettigheder: tildeling af lovbestemte rettigheder til fældning og skovning/fjernelse af træ på et lovligt fastlagt område med en godkendelse fra ICF (instituttet for skovbevaring).
 Skovdrift: overholdelse af lovkrav vedrørende skovforvaltning, navnlig overholdelse af den relevante miljø- og arbejdsmarkedslovgivning på alle stadier af skovproduktets produktionskæde.
 Skatter og afgifter: betaling af lovbestemte skatter og afgifter på import af træ på


text:
lokalt og nationalt plan er en forudsætning for at opnå tilladelse til fældning, skovning, transport af samt omfattende produktions-, forarbejdnings- og markedsføringsrettigheder for træ.
 Andre brugere: respekt for andre parters ejendomsrettigheder til jord eller brugsrettigheder til jord og andre naturressourcer, hvis sådanne rettigheder kan påberåbes af andre parter, som kan blive berørt af fældning og skovning af træ og andre naturressourcer.
 Handel og told: overholdelse af lovkrav og handels- og toldprocedurer, herunder betaling af importtold på skovprodukter og eksportafgifter.
 Revisionen af SVL skal omfatte følgende spørgsmål:
 1.1.
 Er det tydeligt, hvilket juridisk instrument der understøtter de enkelte dele af lovlighedsoversigterne?
 1.2.
 Er det tydeligt, hvilket juridisk instrument og hvilke specifikke regler der understøtter hvert princip, kriterium og hver indikator i lovlighedsoversigterne?
 1.3.
 Er der anført kriterier og indikatorer, der kan bruges til at teste overholdelsen af hvert element i lovlighedsoversigterne?
 1.4.
 Anvendes metoderne til at kontrollere, om det enkelte princip, kriterium og indikator i lovlighedsoversigterne er overholdt på grundlag af dokumenterede og gældende retlige instrumenter?
 1.5.
 Er kriterierne og indikatorerne utvetydige, objektive og praktisk anvendelige?
 1.6.
 Identificerer kriterierne og indikatorerne samt metodologien til fastsættelse af og kontrol med dem tydeligt de forskellige berørte parters roller og ansvarsområder? Kan kontrollerne benyttes til at vurdere resultaterne af alle de berørte parter?
 1.7.
 Omfatter lovlighedsoversigterne de vigtigste områder af de gældende ret (fældnings- og skovhugstrettigheder, skovdrift, gebyrer, skatter og afgifter, andre brugere, handel og told)? Hvis ikke, hvorfor er visse retsområder udeladt fra lovlighedsoversigterne?
 1.8.
 Omfatter lovlighedsoversigterne alle mulige trækilder, som indgår i forsyningskæden? Er der blevet udviklet passende indikatorer til forskellige allokeringsmetoder til kilder eller rettigheder?
 1.9.
 Tog parterne hensyn til alle de primære områder af gældende lovgivning, da lovlighedsoversigterne blev udarbejdet?
 1.10.
 Indeholder systemet til verifikation af lovlighed de vigtigste lovbestemmelser, der er blevet fastlagt gennem drøftelser blandt de berørte parter?
 1.11.
 Er lovlighedsoversigterne og tabellen over håndhævelse blevet ændret siden ikrafttrædelsen af den frivillige partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Honduras om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet samt import af træprodukter til Den Europæiske Union? Er kriterierne og indikatorerne blevet udarbejdet med henblik på at sikre, at disse ændringer kontrolleres?
 Hvis lovlighedsoversigterne er ændret efter denne aftales ikrafttræden, skal følgende vigtige spørgsmål desuden stilles:
 1.12.
 Blev de relevante berørte parter hørt om ændringer af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale, og blev deres bemærkninger og henstillinger taget i betragtning?
 1.13.
 Er det tydeligt, hvilken retsakt der underbygger hvert nyt element i lovlighedsoversigter? Er der anført kriterier og indikatorer, der kan bruges til at teste overholdelsen af hvert element i lovlighedsoversigterne?
 1.14.
 Er kriterierne og indikatorerne utvetydige, objektive og praktisk anvendelige?
 1.15.
 Er indikatorerne og kriterierne blevet udarbejdet med henblik på at sikre, at disse ændringer kontrolleres? Identificerer indikatorerne og kriterierne tydeligt de forskellige berørte parters roller og ansvarsområder?
 AFSNIT 2
 FORSYNINGSKÆDEKONTROLLER
 Systemer til forsyningskædekontrol skal garantere en troværdig sporbarhed af træprodukterne i hele forsyningskæden fra skovhugsten eller stedet for lovlig import til eksportstedet eller salg på det nationale marked. Det er ikke altid nødvendigt at opretholde den fysiske sporbarhed for


text:
heltømmer, en ladning heltømmer eller et træprodukt fra eksportstedet eller salgsstedet til oprindelsesskoven, men det er altid nødvendigt mellem skoven og det første sted, hvorfra træet blandes (f.eks. en samlecentral, primære og sekundære skovproduktvirksomheder og tømmerhandler).
 2.1. Fældningsrettigheder
 Der er en klar afgrænsning af områder eller ejendomme, hvor rettighederne til skovressourcerne er blevet tildelt, og indehaverne af disse rettigheder er klart identificeret.
 2.1.1.
 Garanterer kontrolsystemet, at kun træ fra et skovområde eller en ejendom med gyldige og godkendte autorisationer til skovning indføres i forsyningskæden?
 2.1.2.
 Garanterer kontrolsystemet, at de virksomheder, der foretager skovhugsten, har fået passende fældningsrettigheder til de pågældende skovområder eller ejendomme?
 2.1.3.
 Er procedurer for udstedelse af fældningsrettigheder og oplysningerne om udstedte fældningsrettigheder og disses indehavere offentligt tilgængelige?
 2.2. Systemer til forsyningskædekontrol
 Der er indført effektive mekanismer til sporing af træ gennem hele forsyningskæden fra skovhugst- til salgssted på det nationale marked og eksportmarkederne.
 Metoden til identificering af træ kan variere fra anvendelsen af etiketter på de enkelte varer til konsultation af den dokumentation, der ledsager en ladning eller et parti varer. Den valgte metode bør afspejle træets oprindelse, type og værdi og risikoen for sammenblanding med ulovligt eller uverificeret træ.
 2.2.1.
 Er alle led og aktører i forsyningskæden identificeret og beskrevet i kontrolsystemet?
 2.2.2.
 Er alle faser i forsyningskæden identificeret og beskrevet i kontrolsystemet?
 2.2.3.
 Er der fastlagt og dokumenteret metoder til: a) at identificere produktets oprindelse og b) at undgå blanding med træ af ukendt oprindelse i følgende led i forsyningskæden:
 —
 træ i skoven
 —
 under transport mellem led i forsyningskæden
 —
 på steder til midlertidig oplagring
 —
 ved ankomst til primære forarbejdningsanlæg
 —
 ved ankomst til sekundære forarbejdningsanlæg
 —
 ved ankomst til tømmerhandler eller midlertidige oplagringssteder, og
 —
 ved ankomst til eksportstedet?
 2.2.4.
 Hvilke organisationer/organer er ansvarlige for kontrollen af træstrømme? Har de passende og tilstrækkelige menneskelige og andre ressourcer til at udføre kontrolaktiviteterne?
 2.2.5.
 Findes der en protokol over verifikation af resultaterne af de kontrolprocedurer, der er udarbejdet og anvendt?
 2.2.6.
 Er procedurerne for kontrollen af forsyningskæden tydeligt fastslået og meddelt alle berørte parter?
 2.3. Mængder
 Der findes solide og effektive mekanismer til at måle og registrere mængderne af træ eller træprodukter på hvert trin af forsyningskæden, herunder pålidelige skøn, der forud for skovningen foretages af mængden af stående træmasse på hvert skovningsområde, ejendom eller enhed.
 2.3.1.
 Giver kontrolsystemet kvantitative data for indgående og udgående produkter på følgende trin i forsyningskæden:
 —
 stående træmasse
 —
 savtømmer i skoven
 —
 transporteret og lagret træ
 —
 træ, der ankommer til savværket/anlægget
 —
 indførsel i produktionslinjerne/forarbejdningsanlæg
 —
 udførsel fra produktionslinjerne/forarbejdningsanlæg
 —
 udførsel fra savværket/anlægget
 —
 ankomst til og afgang fra lokale tømmerhandler
 —
 ankomst til eksportstedet?
 2.3.2.
 Hvilke organisationer/organer er ansvarlige for at indlægge kvantitative data i kontrolsystemet? Hvordan er disse organisationer/organer forbundet? Hvis forskellige organisationer/organer er ansvarlige, hvad der er blevet gjort for at sikre, at kontrollen og dataforvaltningen udføres korrekt og i henhold til samme standard af hver organisation?
 2.3.3.
 Er medarbejderne i disse organisationer/organer oplært til at forvalte dataene? Har organisationerne/organerne tilstrækkelige ressourcer


text:
med hensyn til personale og udstyr?
 2.3.4.
 Hvordan kontrolleres dataenes kvalitet?
 2.4. Afstemning
 Alle data registreres på en sådan måde, at de i god tid kan afstemmes med de forudgående og efterfølgende faser af forsyningskæden.
 2.4.1.
 Foretages der en pålidelig afstemning i hele forsyningskæden?
 2.4.2.
 Er alle kvantitative data registreret på en sådan måde, at mængderne rettidigt kan afstemmes med de forudgående og efterfølgende led i kæden?
 2.4.3.
 Er der blevet udviklet metoder til at vurdere overensstemmelse mellem indgående uforarbejdet træ og udgående forarbejdede produkter på savværker og andre forarbejdningsanlæg?
 2.4.4.
 Er det muligt at foretage en pålidelig afstemning af individuelle produkter eller partier af træprodukter i hele forsyningskæden?
 2.4.5.
 Hvilke informationssystemer og teknologier anvendes til lagring og afstemning af data og til rapportering? Findes der effektive systemer til at sikre dataene?
 2.4.6.
 Hvilken organisation/hvilket organ har ansvaret for afstemning af data? Råder den/det over de fornødne menneskelige ressourcer og andre ressourcer til at forvalte dataene?
 2.4.7.
 Hvilke oplysninger om forsyningskædekontrol offentliggøres? Hvordan kan de berørte parter få adgang til disse oplysninger?
 2.4.8.
 Udfører kontrolsystemet en afstemning af kvantitative data i overensstemmelse med nationale eller internationale standarder, hvis det er relevant?
 2.5. Blanding af lovligt verificeret træ med andet godkendt træ:
 Såfremt blanding af træ fra verificerede, lovlige kilder med træ fra andre kilder er tilladt,
 2.5.1.
 Foretages der tilstrækkelige kontroller til at udelukke materiale fra ukendte kilder eller materiale, som er fældet uden overholdelse af indikatorerne for lovlighed?
 2.5.2.
 Tillader kontrolsystemet at blande verificeret træ med andet godkendt træ (f.eks. med importeret træ eller træ fra et skovområde eller en ejendom, hvor der er tildelt lovpligtige fældningsrettigheder, men som stadig ikke er omfattet af den fulde verifikationsproces)?
 2.5.3.
 Hvilke kontrolforanstaltninger gælder i disse tilfælde? Sikrer kontrollerne for eksempel, at det udgående produkt der er angivet og verificeret, ikke overstiger det indgående produkt i hver fase?
 2.6. Importerede træprodukter
 Der er passende love, procedurer og kontrolforanstaltninger til at sikre, at importerede træprodukter er lovligt importeret.
 2.6.1.
 Hvordan påvises lovligheden af importeret træ og importerede træprodukter?
 2.6.2.
 Hvilke elementer er nødvendige for at påvise, at de importerede varer hidrører fra træer, der er fældet lovligt i et tredjeland?
 2.6.3.
 Identificerer SVL træ og de træprodukter, der er importeret, i hele forsyningskæden?
 2.6.4.
 Er det muligt, når man anvender importeret træ, at identificere træets oprindelsesland på FLEGT-licensen, herunder oprindelseslandet for de bestanddele, der er i blandingsprodukterne?
 2.6.5.
 Findes der en mekanisme til at verificere, at importørerne har foretaget den nødvendige rettidige omhu, herunder dokumentation for lovlig oprindelse i skovningslandet, en analyse af risikoen for ulovlige aktiviteter og om nødvendigt de tilsvarende afbødende foranstaltninger?
 2.6.6.
 Fungerer SVL's tilgang til analysen af rettidige omhu og risikoanalysen til vurdering af lovligheden af importeret træ, og er det effektivt?
 2.6.7.
 Hvordan er organisationerne, som er ansvarlige for, at der kun indføres lovligt fældet tømmer i Honduras, koordineret? Har de tilstrækkelige ressourcer?
 AFSNIT 3
 VERIFIKATION
 Gennem verifikationen sikres træets lovlighed. Den skal være tilstrækkelig solid og effektiv til at sikre, at enhver form for tilsidesættelse af krav,


text:
enten i skoven eller i forsyningskæden bliver afsløret, og at der træffes afbødende foranstaltninger i tide.
 3.1. Organisering
 Verifikationen udføres af en regering, en tredjemandsorganisation eller en kombination af de to, der råder over tilstrækkelige ressourcer, forvaltningssystemer og kvalificeret og uddannet personale samt solide og effektive mekanismer til at kontrollere interessekonflikter med.
 3.1.1.
 Har regeringen udpeget en eller flere organisationer til at påtage sig verifikationsopgaverne? Er kommissoriet (og tilknyttede ansvarsopgaver) tydeligt og offentligt tilgængeligt?
 3.1.2.
 Har organisationen, der er ansvarlig for verifikationen, tilstrækkelige ressourcer til at gennemføre verifikation af lovligheden af træet og systemerne til kontrol med forsyningskæden for træ?
 3.1.3.
 Har ICF de tilstrækkelige ressourcer på alle niveauer til at foretage verifikationen af lovligheden af træ?
 3.1.4.
 Har andre statslige institutioner, der er involveret i SVL, tilstrækkelige ressourcer på alle niveauer til at foretage specifikke aspekter af verifikationen af lovligheden af træ?
 3.1.5.
 Har organisationen, der er ansvarlig for verifikationen, et forvaltningssystem, der opfylder følgende krav:
 —
 der er blevet indhentet tilladelser til at udføre de nødvendige inspektioner på stedet for at sikre et meget effektivt og pålideligt system
 —
 der er tilstrækkelige ressourcer til at udføre de nødvendige inspektioner på stedet for at sikre et meget effektivt og pålideligt system
 —
 alt personale, der har den nødvendige uddannelse og de nødvendige færdigheder til at sikre en effektiv verifikation
 —
 der findes mekanismer til at kontrollere interessekonflikter
 —
 et gennemsigtigt system er garanteret i overensstemmelse med FLEGT-partnerskabsaftalen
 —
 systemet til forvaltning af klagerne er tilgængeligt for offentligheden
 —
 der er blevet udviklet og anvendt en verifikationsmetodologi, og
 —
 kommissoriet for de organisationer, der er ansvarlige for verifikationen er tydeligt og offentligt tilgængeligt?
 3.2. Verifikation af lovlighed
 Verifikationsmetoden er dokumentet, hvilket sikrer, at processen er systematisk, gennemsigtig og evidensbaseret og foretages med regelmæssige mellemrum, og at den dækker alt, hvad der indgår i lovlighedsoversigterne.
 3.2.1.
 Er der en tydelig definition af, hvad der skal verificeres?
 3.2.2.
 Dækker verifikationsmetodologien alle elementer af lovlighedsoversigterne og omfatter den kontroller af overensstemmelsen med alle de specificerede indikatorer?
 Kræver verifikationen:
 —
 kontrol af dokumenter og af driftsregistre og registre over aktiviteter (også uanmeldt)
 —
 indhentning af oplysninger fra eksterne berørte parter
 —
 registrering af verifikationsaktiviteter, så det er muligt for interne inspektører og den uafhængige inspektør at foretage kontroller?
 3.2.3.
 Er de institutionelle roller og ansvarsområder tydeligt defineret og anvendt?
 3.2.4.
 Er resultaterne af verifikationen vedrørende lovlighedsoversigterne gjort offentligt tilgængelige? Hvordan kan de berørte parter få adgang til disse oplysninger?
 3.3. Certifikat for overholdelse af lovgivningen
 På hjemmemarkedet udstedes der et certifikat for overholdelse af lovgivningen til aktører, som opfylder alle kravene i SVL.
 3.3.1. Organisering
 3.3.1.1.
 Hvilket organ er ansvarligt for at udstede certifikater for overholdelse af lovgivningen?
 3.3.1.2.
 Er rollerne for det organ, der er ansvarligt for at udstede certifikater for overholdelse af lovgivningen, og dets personales roller i forbindelse med varetagelsen af udstedelsen af certifikater for overholdelse af lovgivningen klart defineret og offentliggjort?
 3.3.1.3.
 Er der fastlagt krav til kompetencer og etableret interne kontroller for personalet i det organ, der er ansvarligt


text:
for at udstede certifikater for overholdelse af lovgivningen?
 3.3.1.4.
 Har det organ, der er ansvarligt for at udstede certifikater for overholdelse af lovgivningen, de tilstrækkelige ressourcer til at udføre sin opgave?
 3.3.2. Udstedelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen
 3.3.2.1.
 Har det organ, der er ansvarligt for at udstede certifikater for overholdelse af lovgivningen, dokumenterede udstedelsesprocedurer? Er disse procedurer gjort offentligt tilgængelige, herunder oplysninger om eventuelle gebyrer, der skal betales?
 3.3.2.2.
 Hvordan dokumenteres det, at disse procedurer anvendes korrekt i praksis?
 3.3.2.3.
 Findes der tilstrækkelige opgørelser over udstedte og afviste certifikater for overholdelse af lovgivningen? Fremgår det tydeligt af opgørelserne, på hvilken baggrund certifikater for overholdelse af lovgivningen er blevet udstedt?
 3.3.2.4.
 Er kravene til udstedelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen tydeligt angivet og tilgængelige for aktører?
 3.3.2.5.
 Hvilke oplysninger om udstedte certifikater for overholdelse af lovgivningen offentliggøres og hvor ofte?
 3.4. Verifikation af systemer til kontrol af forsyningskæden
 Der findes et klart defineret anvendelsesområde med præcis angivelse af, hvad der skal verificeres, og som gælder hele forsyningskæden fra skovhugst til det nationale marked og eksportmarkeder. Verifikationsmetoden er dokumenteret og har til formål at sikre, at processen er systematisk og åben; den er evidensbaseret og foretages med regelmæssige mellemrum, og den dækker alt inden for anvendelsesområdet, herunder regelmæssig og umiddelbar sammenligning og afstemning af data ved hvert trin i kæden.
 3.4.1.
 Dækker verifikationsmetodologien fuldt ud forsyningskædekontrollerne?
 3.4.2.
 Er forsyningskæden tydeligt angivet i verifikationsmetodologien?
 3.4.3.
 Hvilken dokumentation kan benyttes til at påvise, at forsyningskædekontrollerne faktisk er blevet verificeret?
 3.4.4.
 Er de institutionelle roller og ansvarsområder tydeligt defineret og anvendt? Råder den ansvarlige organisation over tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige ressourcer til at varetage forsyningskædekontroller?
 3.4.5.
 Gøres resultaterne af verifikationen af forsyningskædekontroller offentligt tilgængelige? Hvordan kan de berørte parter få adgang til disse oplysninger?
 3.4.6.
 Hjælper SVL's risikobaserede tilgang til effektivt at kontrollere træ gennem hele forsyningskæden?
 3.4.7.
 Hvilket IT-system anvendes der til at arkivere, verificere og registrere data? Findes der et system til sikring af og adgang til data?
 3.5. Anerkendelse af frivillige certificeringssystemer
 Der er procedurer, som godkendes af det fælles udvalg, til anerkendelse af frivillige certificeringssystemer. Disse anerkendelsesprocedurer omfatter SVL's verifikation baseret på risikoanalyser.
 3.5.1.
 Er procedurerne til anerkendelse af frivillige certificeringssystemer tidssvarende? Er de offentligt tilgængelige?
 3.5.2.
 Er nogen frivillige certificeringssystemer allerede anerkendt? Hjælper den måde, hvorpå verifikationssystemer for import anerkendes, med at sikre lovligheden heraf?
 3.6. Tilfælde af manglende overholdelse
 Der findes en effektiv og velfungerende mekanisme til iværksættelse af egnede korrigerende foranstaltninger, når manglende overtrædelse konstateres.
 3.6.1.
 Definerer verifikationssystemet ovenstående krav?
 3.6.2.
 Er der udviklet en mekanisme til håndtering af tilfælde af manglende overholdelse med indvirkning på FLEGT-licensudstedelse og certifikater for overholdelse af lovgivningen, og anvendes den i praksis?
 3.6.3.
 Kan tilfælde af manglende overholdelse identificeres af verifikationssystemet?
 3.6.4.
 Findes der tilstrækkelige opgørelser over tilfælde af manglende overholdelse og de korrigerende foranstaltninger, der er truffet? Er effektiviteten af disse korrigerende foranstaltninger blevet evalueret?
 3.6.5.
 Er der taget hensyn til information, som er indsamlet af andre berørte parter, med henblik på at identificere og evaluere tilfælde af


text:
manglende overholdelse?
 3.6.6.
 Hvilke oplysninger vedrørende manglende overholdelse offentliggøres?
 3.7. Mekanismer for behandling af klager
 3.7.1.
 Er der et system til behandling af klager, og er det til rådighed for alle berørte parter?
 3.7.2.
 Har verifikationsorganerne fastlagt mekanismer til at modtage og følge op på klager fra berørte parter eller den uafhængige inspektør?
 3.7.3.
 Har verifikationsorganerne fastlagt mekanismer til at modtage og følge op på overtrædelser, der påpeges af embedsmænd?
 3.7.4.
 Er det tydeligt, hvordan klager modtages, registreres, videregives til næste niveau (om nødvendigt) og besvares?
 AFSNIT 4
 FLEGT-LICENSER
 Honduras har overdraget en licensudstedende myndighed det overordnede ansvar for at udstede FLEGT-licenser. FLEGT-licenserne udstedes på baggrund af enten individuelle forsendelser eller godkendte aktører.
 4.1. Organisering
 4.1.1.
 Hvilket organ er ansvarligt for at udstede FLEGT-licenser?
 4.1.2.
 Er de roller, som den FLEGT-licensudstedende myndighed og dens personale skal varetage med hensyn til tildelingen af FLEGT-licenser, tydeligt defineret og offentliggjort?
 4.1.3.
 Er kompetencekravene til personalet ved den FLEGT-licensudstedende myndighed blevet fastsat, og er der blevet etableret interne kontroller?
 4.1.4.
 Har den FLEGT-licensudstedende myndighed tilstrækkelige ressourcer til at udføre sine opgaver?
 4.2. Udstedelse af FLEGT-licenser
 4.2.1.
 Har den FLEGT-licensudstedende myndighed dokumenterede procedurer for udstedelse af licenser? Er disse procedurer gjort offentligt tilgængelige, herunder oplysninger om eventuelle gebyrer, der skal betales?
 4.2.2.
 Hvordan dokumenteres det, at disse procedurer anvendes korrekt i praksis?
 4.2.3.
 Findes der dækkende opgørelser over udstedte og afviste FLEGT-licenser? Fremgår det tydeligt af opgørelserne, på baggrund af hvilke der udstedes FLEGT-licenser?
 4.2.4.
 Er kravene til udstedelse af FLEGT-licenser tydeligt angivet og tilgængelige for eksportører?
 4.2.5.
 Hvilke oplysninger om udstedte FLEGT-licenser offentliggøres og hvor ofte?
 4.3. FLEGT-licenser baseret på forsendelser
 4.3.1.
 Er FLEGT-licenseringen baseret på en enkelt forsendelse?
 4.3.2.
 Kan lovligheden af en eksportforsendelse påvises ved hjælp af regeringens verifikations- og sporbarhedssystemer?
 4.4. Forespørgsler om udstedte FLEGT-licenser
 Der en hensigtsmæssig mekanisme til behandling af forespørgsler om FLEGT-licenser fra kompetente myndigheder i EU-medlemsstaterne som anført i bilag III til denne aftale. De vigtigste spørgsmål omfatter:
 4.4.1.
 Kan de kompetente myndigheder i EU-medlemsstaterne få yderligere oplysninger om FLEGT-licenser udstedt i Honduras?
 4.4.2.
 Er der etableret klare procedurer for kommunikationen mellem de kompetente myndigheder i Unionens medlemsstater og den honduranske FLEGT-licensudstedende myndighed?
 4.4.3.
 Findes der muligheder for, at andre nationale eller internationale berørte parter kan forespørge om udstedte FLEGT-licenser?
 AFSNIT 5
 RETNINGSLINJER FOR DEN UAFHÆNGIGE REVISION AF SVL
 Den uafhængige revision af SVL er en funktion, som er uafhængig af de regulerende myndigheder i Honduras' skovbrugssektor. Den har til formål at opretholde FLEGT-licensordningens troværdighed ved at kontrollere, at alle aspekter af SVL fungerer efter hensigten.
 5.1. Institutionelle ordninger
 Udpegning af en myndighed: Honduras har formelt udpeget en organisation til at udføre den uafhængige revision af SVL, som fungerer effektivt og gennemsigtigt.
 Uafhængighed af andre SVL-funktioner: Der er en klar adskillelse mellem organisationer og personer, der er involveret i forvaltningen eller reguleringen af skovressourcerne, og dem, der er involveret i den uafhængige revision.
 5.1.1.
 Har regeringen dokumenterede krav til den uafhængige inspektørs uafhængighed?
 5.1.2.
 Er det fastsat, at organisationer eller personer, der har en kommerciel interesse eller


text:
en institutionel rolle i den honduranske skovbrugssektor, ikke kan handle som den uafhængige inspektør?
 Udpegning af den uafhængige inspektør: Den organisation, der fungerer som den uafhængige inspektør, er udpeget ved en gennemsigtig procedure, og der er klare og offentligt tilgængelige regler vedrørende dens aktiviteter.
 5.1.3.
 Har regeringen offentliggjort kommissoriet for den organisation, der fungerer som den uafhængige inspektør af SVL?
 5.1.4.
 Har regeringen dokumenteret procedurerne for udpegningen af den organisation, der fungerer som den uafhængige inspektør af SVL, og offentliggjort dem?
 Etablering af en klagemekanisme: Der er en mekanisme for behandling af klager og tvister, der kan udspringe fra resultaterne af den uafhængige revision. Denne mekanisme gør det muligt at behandle enhver klage over gennemførelsen af FLEGT-licensordningen.
 5.1.5.
 Er der en dokumenteret mekanisme for behandling af klager, der er til rådighed for alle berørte parter?
 5.1.6.
 Er det klart, hvordan klager modtages, dokumenteres, videregives til det næste niveau (om nødvendigt) og besvares?
 5.2. Organisation, der fungerer som den uafhængige inspektør af SVL
 Organisatoriske og tekniske krav: Den organisation, der fungerer som den uafhængige inspektør af SVL, er uafhængig af andre dele af SVL og arbejder i overensstemmelse med en dokumenteret ledelsesstruktur og med politikker og procedurer, der er i overensstemmelse med internationalt anerkendt bedste praksis.
 5.2.1.
 Gør den organisation, der fungerer som den uafhængige inspektør af SVL, brug af et dokumenteret forvaltningssystem, som opfylder kravene i ISO 17021 og 17065 eller tilsvarende standarder?
 Overvågningsmetodologi: Metodologien for den uafhængige revision af SVL er evidensbaseret og overvågningen foretages med nærmere angivne intervaller.
 5.2.2.
 Angiver metodologien for den uafhængige revision af SVL, hvorvidt alle resultater bygger på objektive beviser for, hvordan SVL fungerer?
 5.2.3.
 Angiver metodologien for den uafhængige revision af SVL, med hvilke minimumsintervaller hver del af SVL vil blive kontrolleret?
 Omfanget af den uafhængige revision: Den organisation, der fungerer som uafhængig inspektør, har et kommissorie, der klart specificerer, hvad der skal kontrolleres, og som omfatter alle aftalte krav for udstedelsen af FLEGT-licenser.
 5.2.4.
 Omfatter metodologien for den uafhængige revision af SVL alle elementer i SVL, og angiver den de vigtigste prøvninger af dets effektivitet?
 Rapporteringskrav: Rapporterer den organisation, der fungerer som den uafhængige inspektør, regelmæssigt til det fælles udvalg om integriteten i SVL, herunder eventuelle tilfælde af manglende overholdelse, og om hvilke korrigerende foranstaltninger, der bør træffes for at afhjælpe dem?
 5.2.5.
 Angiver kommissoriet for den organisation, der fungerer som den uafhængige inspektør i SVL, hvilke krav der stilles til rapporter og disses hyppighed?
 BILAG VIII
 SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER OG STØTTEFORANSTALTNINGER
 INDLEDNING
 En effektiv gennemførelse af denne aftale i Honduras kræver supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltninger for institutioner og aktører, der er ansvarlige for overholdelsen af denne aftale.
 De supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltningerne er resultatet af høringer af de institutioner, der er involveret i processen, konklusionerne og anbefalingerne i feltforsøg udført i forbindelse med forhandlingen af denne aftale, og anbefalingerne fra forskellige undersøgelser vedrørende skovbrugssektoren i Honduras. Foranstaltninger, der ikke er blevet identificeret under forhandlingerne, vil blive medtaget i arbejdsplanerne for det tekniske sekretariat og det interinstitutionelle sekretariat for den frivillige partnerskabsaftale gennemførelse


text:
(SIIAVA) som supplerende foranstaltninger eller yderligere støtteforanstaltninger.
 Efter denne aftales ikrafttræden, vil Honduras indlede arbejdsplanen til gennemførelse af disse foranstaltninger, herunder et introduktionsforløb for nuværende og nye myndigheder i de involverede institutioner. Denne proces vil medvirke til at sikre en hurtig og effektiv overgang ved at overføre den viden og de erfaringer, der er opnået i forbindelse med forhandlingerne om denne aftale.
 Til planlægningsformål er de supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltningerne inddelt i fem kategorier:
 —
 Optrapning af koordineringen mellem offentlige institutioner og med andre aktører med tilknytning til denne aftale
 —
 Kapacitetsopbygning
 —
 Strategiske foranstaltninger
 —
 Undersøgelser
 —
 Retlige instrumenter.
 Der er tre prioriteringsniveauer for gennemførelsen af supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltninger:
 —
 Høj = foranstaltninger, der er uundværlige for opstarten af det honduranske SVL.
 —
 Mellem = nyttige foranstaltninger til optimering af SVL's funktion eller foranstaltninger, som sikrer, at en god del af aktørerne er i stand til at overholde lovkravene og SVL.
 —
 Lav = mere generelle sektorunderstøttende foranstaltninger (institutioner, den private sektor, civilsamfundet osv.).
 En håndbog om supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltninger vil beskrive fokus og anvendelsesområde af de foranstaltninger, der er nævnt i dette bilag, under ansvar af det fælles udvalg, som gennemgår og ajourfører håndbogen om nødvendigt.
 1. OPTRAPNING AF KOORDINERINGEN MELLEM OFFENTLIGE INSTITUTIONER OG ANDRE AKTØRER MED TILKNYTNING TIL DENNE AFTALE
 1.1.
 Indgå og gennemføre interinstitutionelle samarbejdsaftaler for denne aftale
 For at etablere institutionelle aftaler om sammensætningen af SIIAVA og det fælles udvalg og om gennemførelse af denne aftale, vil der blive indgået et aftalememorandum mellem offentlige institutioner, herunder: ministeriet for energi, naturressourcer, miljø og minedrift (MiAmbiente), instituttet for skovbevaring (ICF), instituttet for ejendomme (IP), det nationale landbrugsinstitut (INA), indtægtsforvaltningen (SAR), afdelingen for toldindtægter (DARA), sammenslutningen af honduranske kommuner (AMHON), det honduranske institut for social sikring (IHSS), ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS), ministeriet for landbrug og husdyravl (SAG), det nationale direktorat for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras (DINAFROH), instituttet for adgang til offentlige oplysninger (IAIP), statsadvokaten (MP), sikkerhedsministeriet (SSN, der repræsenterer det nationale forebyggende politi (PNP)), det nationale forsvarsministerium (SEDENA, der repræsenterer de væbnede styrker i Honduras (FFAA)), anklagemyndigheden (PGR), Honduras' centralbank (BCH), den nationale skole for skovbrugsvidenskab (ESNACIFOR) og andre akademiske institutioner, der behandler miljømæssige og skovbrugsrelaterede emner. Desuden vil der blive udarbejdet samarbejdsaftaler, når det skønnes hensigtsmæssigt for koordineringen mellem de forskellige institutioner, der er involveret i denne aftale.
 1.2.
 Gennemførelse af de relevante organisatoriske tilpasninger i offentlige institutioner med tilknytning til denne aftale og i deres budgetter for den nødvendige finansiering til gennemførelsen af denne aftale
 Hver institution vil henvise til teksten og bilagene i denne aftale, navnlig i dette bilag, som rettesnor for påkrævede budgetjusteringer. Finansministeriet (SEFIN) vil træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre dækning af de tilhørende budgetmæssige krav i forbindelse med denne aftale, som MiAmbiente, ICF, IP, INA, SAR, DARA, AMHON, IHSS, STSS, SAG, DINAFROH, IAIP, MP, SSN, SEDENA, PGR, BCH, ESNACIFOR og andre akademiske institutioner berørt af miljømæssige og skovbrugsrelaterede emner, har anmodet om. Disse ressourcer vil blive anvendt til at gennemføre de dermed forbundne


text:
aktiviteter i denne aftale og vil indgå i de opdaterede institutionelle strategiske planer og årlige driftsplaner med start fra den seks måneders periode efter datoen for denne aftales ikrafttræden.
 1.3.
 Udarbejdelse og gennemførelse af strategier til interinstitutionel koordinering for at sikre opfyldelsen af indikatorerne, der er angivet i lovlighedsoversigterne og kravene i SVL, der henhører under den enkelte institutions ansvar
 Gennemførelsen af SVL i almindelighed og driften af ICF's organ til verifikation af lovlighed kræver især en tæt koordinering mellem ICF og institutioner forbundet med denne aftale for at standardisere informationsstrømmen til denne enhed. Strategiske foranstaltninger vil blive koordineret gennem det interinstitutionelle sekretariat for gennemførelse af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale (SIIAVA).
 1.4.
 Etablering af mekanismer til informationsudveksling mellem institutioner, der er involveret i SVL, prioritering af indbyrdes kommunikation mellem IT-systemer
 Informationsudvekslingen vil øge strømmen af oplysninger mellem systemerne i de institutioner, der er ansvarlige for gennemførelsen af SVL og overvågning af lovlighedsindikatorerne. En database vil blive oprettet for at stille data til rådighed for organet til verifikation af lovlighed, som skal etableres i ICF. Foranstaltningen vil muliggøre datainteraktion mellem SIRMA, SNIF, geoportal (ved ICF) og de andre institutioner og med eksisterende systemer vedrørende faglige sammenslutninger.
 Der vil blive udviklet et computersystem med funktioner, der er skræddersyet til de enkelte institutioners gennemførelseskapacitet. Afhængigt af resultaterne af diagnostikken og gennemførlighedsanalysen af udvekslingssystemet, kan det være muligt at overveje ikkedatamatiserede løsninger for visse komponenter i systemet.
 1.5.
 Gennemførelse af handlingsplanen for den nationale strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI)
 Dette er en tværgående strategi for gennemførelsen af denne aftale, fordi den omfatter aktiviteter relateret til forskellige principper i lovlighedsoversigterne som beskrevet i afsnit 11 i bilag V. ICF har gjort en række forsøg på at gennemføre ENCTI, men uden held, primært på grund af manglende økonomiske ressourcer. I 2017 var gennemførelsen af nogle få forebyggende foranstaltninger og overvågningsforanstaltninger planlagt og budgetteret som et første skridt hen imod en støt opbygning af foranstaltninger og ressourcer, som de relevante institutioner kan anvende til at gennemføre ENCTI.
 1.6.
 Udarbejdelse og gennemførelse af en metodologi for overvågning og evaluering af fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af denne aftale
 For at overvåge og evaluere fremskridtene i gennemførelsen af denne aftale har hver institution brug for et referencescenarie og en etableret metodologi for at gøre det muligt systematisk at overvåge fremskridt i gennemførelsen af denne aftale, hvilket ligeledes vil blive brugt som en rettesnor for den årlige rapport om denne aftale og parternes halvårlige gennemgang af heraf.
 1.7.
 Udarbejdelse og gennemførelse af en metodologi til måling af virkningerne af denne aftale
 For at måle virkningerne af denne aftale, især på sårbare grupper, er det nødvendigt med en referencemetodologi og en etableret metodologi for de forskellige aktører for systematisk at kunne måle virkningen af denne aftale, som fastsat i artikel 19, stk. 3, litra h), og i artikel 17.
 1.8.
 Gennemførelse af en specifik legaliseringsplan for nationale skovområder og de oprindelige folks områder
 En særlig plan vil blive udarbejdet og gennemført med henblik på udførelse af


text:
eksisterende aftaler mellem ICF, IP og INA.
 1.9.
 Styrkelse af kapaciteten til koordinering med retsembedsmænd og med de retshåndhævende myndigheder om sager vedrørende skovbrugssektoren
 Denne foranstaltning har til formål at opbygge kapacitet, især uddannelse af dommere og retsembedsmænd vedrørende specifikke spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af miljø- og skovbrugslovgivningen med henblik på deres rolle i en effektiv gennemførelse af denne aftale.
 1.10.
 Koordinering af udarbejdelsen af den nødvendige lovgivning for gennemførelsen af SVL-klageprocedurer
 Denne foranstaltning fastsætter samspillet, funktionen og kompetencen inden for hvert organ som beskrevet i afsnit 10 i bilag V vedrørende SVL-klageprocedurer, hvad enten de allerede eksisterer eller vil blive udviklet. Disse organer omfatter alle institutioner, der er involveret i SVL, den uafhængige revisionsmyndighed, det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen og civilsamfundet.
 1.11.
 Styrkelse og formalisering af offentlig deltagelse med det formål at forbedre skovforvaltningen
 ICF vil underskrive aftaler om kapacitetsopbygning og interinstitutionel koordinering med oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras og civilsamfundsorganisationer med henblik på uafhængig overvågning af, hvordan SVL fungerer, hvad angår træprodukter. Dette vil omfatte tilsyn med lokale borgeres skovbrug og industrielle aktiviteter.
 1.12.
 Udarbejdelse og gennemførelse af et offentligt informationsstyringssystem
 Der vil blive udarbejdet en database til høring, som indeholder oplysninger af offentlig interesse, der er beskrevet i bilag IX, samt andre relevante oplysninger, der kan fremskaffes.
 2. KAPACITETSOPBYGNING
 2.1.
 Udarbejdelse og gennemførelse af et program til kapacitetsopbygning inden for institutioner, der er involveret i gennemførelsen af denne aftale
 ICF og institutioner, der er involveret i gennemførelsen af denne aftale, vil udvikle og gennemføre et uddannelsesprogram, der er tilpasset til de enkelte institutioners ansvarsområder med det formål at forbedre deres viden.
 2.2.
 Udvikling og gennemførelse af en plan for kapacitetsopbygning for aktører i skovbrugssektoren
 Prøvningen, der blev udført i løbet af forhandlingerne om denne aftale i oktober 2016, fremhævede svagheder og smuthuller med hensyn til overholdelsen af reglerne blandt skovforvaltningsaktører som f.eks. skovejere, skovproduktvirksomheder, sammenslutninger af skovlandbrug, mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Den undersøgelse, der er omhandlet i foranstaltning 4.4, vil danne grundlaget for udformningen af kurser for aktører i skovbrugssektoren. Denne plan omfatter teknisk uddannelse af aktører, prioriterer mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og tager hensyn til deres specifikke behov.
 3. STRATEGISKE FORANSTALTNINGER
 3.1.
 Harmonisering og forenkling af procedurerne for statslige institutioners aktiviteter vedrørende skovbrugssektoren
 Dette kræver en detaljeret gennemgang af de gældende administrative procedurer for skovens forsyningskæde. Formålet med denne foranstaltning er at gøre investeringer i skovbrugssektoren attraktive samt at gøre livet lettere for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder ved at fremskynde den frivillige partnerskabsaftales formaliteter i alle institutioner.
 3.2.
 Evaluering og opdatering af de relevante procedurer i institutioner, der er involveret i gennemførelsen af denne aftale, for håndtering af overtrædelser og sanktioner
 Denne foranstaltning vil gennemgå de forskrifter og procedurer for strafbare handlinger og sanktioner, som anvendes i hver af de institutioner, der er involveret i gennemførelsen af denne aftale. Denne foranstaltning vil blive koordineret af SIIAVA.
 3.3.
 Etablering og gennemførelse af en risikobaseret kontrol- og verifikationsprocedure
 For at mindske ulovlig praksis — den største udfordring for


text:
gennemførelsen af SVL — skal en omfattende risikostyringsmekanisme gennemføres i hele forsyningskæden med henblik på rettidig og effektiv verifikation, som fastsat i afsnit 6.1.5 i bilag V.
 3.4.
 Ajourføring, opretholdelse og gennemførelse af det nationale IT-system til sporbarhed af træ (SIRMA)
 SIRMA registrerer dokumentation vedrørende fældning, kontrol, overvågning og verifikation. Dette sikrer sporbarhed i skovens forsyningskæde.
 Denne foranstaltning er knyttet til foranstaltning 3.5, som omfatter et samspil mellem SNIF og SIRMA om informationsstyring.
 3.5.
 Udarbejdelse og gennemførelse af nye moduler i det nationale skovbrugsinformationssystem (SNIF)
 Denne foranstaltning vil skabe en mulighed for interaktion mellem SIRMA og SNIF gennem en webbaseret forbindelse til at generere volumenkontrolrapporter for alle autorisationer til skovning, som skal godkendes af dokumentkontrollen, der gennemføres ved hjælp af SNIF. Desuden forvalter SIRMA for tiden en række oplysninger om visse autorisationer til skovning, som ikke er i SNIF, hvilket betyder, at det vil være nødvendigt med moduler til at forbinde systemerne.
 3.6.
 Udarbejdelse og gennemførelse af politikker til at decentralisere administrative procedurer vedrørende skovbrugssektoren i statslige institutioner
 Formålet med denne foranstaltning er at udarbejde og gennemføre en strategi for at decentralisere og på denne måde fremskynde procedurerne i institutioner, der er berørt af indikatorerne i lovlighedsoversigterne. Et yderligere mål er at skabe og gennemføre en decentraliseringsstrategi, der efterhånden vil videregive administrative beføjelser fra ICF til kommunerne sammen med ressourcerne og kapaciteten til at påtage sig dem.
 3.7.
 Oprettelse af beskyttelsesforanstaltninger, under gennemførelsen af denne aftale, for sårbare grupper
 Dette er målrettede foranstaltninger til at beskytte sårbare gruppers rettigheder. Gennemførelsen af metodologien for overvågning, evaluering og indvirkning på gennemførelsen af denne aftale (supplerende foranstaltning 1.7) vil muliggøre identificering af yderligere beskyttelsesforanstaltninger ud over dem, der er omhandlet i afsnit 12 i bilag V.
 3.8.
 Udarbejdelse og gennemførelse af en strategi til at styrke overholdelsen af lovgivningen for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i skovbrugssektoren
 For at udarbejde denne strategi er det nødvendigt at udvikle en supplerende foranstaltning 4.6 (optælling af aktør), understøttet af supplerende foranstaltning 2.2 (kapacitetsopbygning), 3.1 (fremskyndelse af administrative procedurer) og 3.12 (incitamenter).
 3.9.
 Udvikling og gennemførelse af et nationalt system til klassificering af arealanvendelse
 Det nationale klassifikationssystem vil klassificere og overvåge arealanvendelsen over tid, herunder skovarealer, spredte træer uden for skove og andre typer dækning af jorden.
 Klassificeringskriterierne vil ikke kun omfatte biofysiske aspekter, men også økonomiske og sociale dimensioner af arealanvendelse. Systemet vil blive udformet med udgangspunkt i eksisterende eller planlagte tekniske videnskabelige undersøgelser som fastsat i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter.
 Det nationale klassifikationssystem vil være under ledelse af ICF, som vil være ansvarligt for udvikling, planlægning og gennemførelse, støttet af MiAmbiente, SAG, sekretariatet for menneskerettigheder, retlige anliggender, regeringsførelse og decentralisering og INA under deres kompetence. Systemets udformning omfatter specifikke foranstaltninger for at sikre, at den nødvendige kapacitet til at forvalte og vedligeholde det bevares over tid, og at datasættene er tilgængelige og ajourførte.
 3.10.
 Ajourføring af MiAmbientes miljømæssige kategoriseringstabel for miljøtilladelse til skovbrugsvirksomheder og tømmerhandler
 Formålet med denne foranstaltning er at ajourføre miljøpåvirkningskategorierne for skovbrugsvirksomhedernes og tømmerhandlernes aktiviteter


text:
via den interinstitutionelle samordning mellem ICF og MiAmbiente. Disse kategorier vil blive offentliggjort og officielt vedtaget med henblik på deres gennemførelse. Der vil blive udviklet et modul til at udstede certifikater, der fritager projekter med lav miljøpåvirkning fra miljøtilladelsen, og ligeledes vil der blive udviklet et modul i det forenklede miljølicenssystem (SLAS) til at nedbringe den tid, det tager at opnå en undtagelse fra miljøtilladelsen for projekter, der ikke er omfattet af klassificeringstabellen.
 3.11.
 Etablering af et system i ministeriet for beskæftigelse og social sikring til registrering og forvaltning af oplysninger om beskæftigelse i skovbrugssektoren
 For at vurdere overholdelse af indikatorerne for ansættelseskontrakter, betaling af mindsteløn og sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger (indikatorer for princip 4 i lovlighedsoversigterne) vil STSS's nuværende kapacitet skulle styrkes med oprettelse af et IT-system til registrering af indenlandske skovbrugsaktører og udførsel af den nødvendige opfølgning under hensyntagen til den forenkling af formaliteter.
 Oprettelsen af IT-systemet til registrering og forvaltning af oplysninger kan ske gradvist, afhængigt af kapaciteten af STSS's afdelinger og skovbrugsaktører på nationalt plan, hvilket skaber en sammenkobling med andre institutioner (herunder IHSS).
 3.12.
 Udvikling og gennemførelse af en incitamentbaseret strategi med fokus på mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder i skovbrugssektoren
 Formålet med denne foranstaltning er at implementere artikel 35 og 149 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter, hvad angår incitamenter, ved at søge måder, hvorpå man kan anvende de tilgængelige ressourcer og gøre dem tilgængelige for modtagere, der deltager i skovbrugsaktiviteter, især mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i skovbrugssektoren. Disse incitamenter vil også omfatte skovejere.
 3.13.
 Udvikling og gennemførelse af en national kommunikationsstrategi for denne aftale
 Den nationale kommunikationsstrategi vil tjene til at formidle aftalens anvendelsesområde og øge bevidstheden om overholdelse af lovgivningen for aktører skovbrugssektoren. Strategien vil blive gennemført i etaper begyndende med beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter.
 3.14.
 Opnåelse af enighed om politikker, der sigter mod at forbedre og harmonisere landbrugs- og skovbrugssektorerne
 Med gennemførelsen af denne foranstaltning vil politikker, der bl.a. er relevante for landbrug, skovbrugs- og arealanvendelsesplanlægningssektorer, blive gennemgået med det formål at reducere omlægningen af skovarealer til landbrug og styrke kontroller af retmæssigheden af omdannelser. ICF, MiAmbiente, SAG og Secretaría de Desarrollo Económico (SDE) vil sammen med andre organer spille en fremtrædende rolle i denne proces.
 4. UNDERSØGELSER
 ICF eller den relevante institution, der er anført på listen over supplerende foranstaltninger i slutningen af dette bilag, vil i samarbejde med andre institutioner og i prioriteret rækkefølge gennemføre følgende undersøgelser:
 4.1.
 Analyse af institutionelle teknisk og operationel kapacitet til gennemførelse af denne aftale
 Resultatet af denne analyse skal bruges til at udvikle supplerende foranstaltninger 1.2 og 2.1, da det vil sikre oplysningerne, der er nødvendige som vejledning til institutionel kapacitetsopbygning.
 4.2.
 Undersøgelse af denne aftales virkninger på levevilkår for sårbare grupper, herunder oprettelsen af en referenceramme
 Udtrykket »sårbare befolkningsgrupper« omfatter de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, sammenslutninger af skovlandbrug og små tømrervirksomheder osv. Resultatet af denne undersøgelse vil blive brugt til at udvikle supplerende foranstaltning 3.7.
 4.3.
 Gennemgang af toldproceduren relateret til niveauet af verifikation


text:
af lovlighed (import og eksport) med henblik på at harmonisere den med denne aftales procedurer
 Denne undersøgelse vil gennemgå toldproceduren, der er relateret til verifikation af lovlighed for import og eksport af træprodukter, således at proceduren kan ajourføres, hvis dette er nødvendigt.
 4.4.
 Gennemførelse af en referenceundersøgelse om graden af overholdelse for aktører i skovbrugssektoren, herunder de miljømæssige, sociale og økonomiske aspekter omfattet af principperne, kriterierne og indikatorer for denne aftale
 Denne undersøgelse vil gøre det lettere at gennemføre kontrol- og verifikationsmekanismer samt at udvikle programmer til kapacitetsopbygning for aktører.
 4.5.
 Undersøgelse af ydeevnen i den primære og sekundære skovproduktvirksomheder som grundlag for fastlæggelse af kontroller i sporbarhedssystemer
 Disse undersøgelser vil give ICF data om primære træforarbejdningsresultater og vil blive anvendt til at gennemføre kontrol af skovbrugsvirksomheder.
 4.6.
 Ajourføring af optællingen af primære og sekundære skovproduktvirksomheder og tømmerhandler med henblik på at gennemføre kontrol- og verifikationsmekanismer
 Med henblik på denne supplerende foranstaltning og i overensstemmelse med beskrivelserne i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter indgår små tømrer- og snedkervirksomheder og lignende virksomheder i sekundære skovproduktvirksomheder.
 5. RETLIGE INSTRUMENTER
 ICF eller den relevante institution, der er anført på listen over supplerende foranstaltninger i samordning med de andre institutioner, der er involveret i gennemførelsen af denne aftale, vil:
 5.1.
 Oprette og institutionalisere SIIAVA gennem et retligt instrument
 5.2.
 Udvikle og gennemføre et retligt instrument til sikring af rettidig omhu på det nationale marked for træprodukter
 5.3.
 Udvikle og gennemføre et retligt instrument til sikring af rettidig omhu i forbindelse med import af træprodukter
 5.4.
 Vurdere, ajourføre og gennemføre reglerne om kontrolmekanismer for træ og træprodukter i transit samt træ og træprodukter importeret til landet
 5.5.
 Udarbejde og gennemføre en forskrift for at fastlægge procedurer for udstedelse af lovlighedscertifikater og FLEGT- og H-legal-licenser
 5.6.
 Udarbejde og gennemføre regler for fældning af spredte træer uden for skove
 Disse regler vil fastsætte tekniske og retlige mekanismer, hvorigennem en ejer af spredte træer kan eller ikke kan fælde dem. Det forventes, at mængderne af træ hidrørende fra fældning af disse træer vil blive leveret som en prioritet til små skovbrugsvirksomheder (tømrervirksomheder). De regler vil dog gælde for alle typer af aktører, der kan benytte denne type træ, uanset virksomhedens størrelse.
 5.7.
 Udarbejde og gennemføre regler for skovhugst under ikkekommercielle licenser
 Disse regler vil fastsætte tekniske og retlige mekanismer, hvorigennem den interesserede part (som kan være jordejeren) kan fælde spredte træer til eget brug. De produkter, der fremkommer ved disse ikkekommercielle licenser, vil ikke komme ind i forsyningskæden. De vil imidlertid blive registreret og overvåget af ICF.
 5.8.
 Udarbejde og gennemføre en forskrift og andre bestemmelser til gennemførelse af FPIC
 Når loven om frit, forudgående og informeret samtykke (FPIC) er juridisk bindende i landet, skal de mekanismer, der skal gennemføre det, oprettes.
 Med henblik herpå forpligter Staten Honduras sig så vidt muligt på alle niveauer og i alle organer og inden for rammerne af sine beføjelser til at støtte processen med at udarbejde og udvikle den relevante forskrift, der sikrer deltagelsen af oprindelige


text:
folk og afroamerikanere i Honduras.
 Der skal også udarbejdes en FPIC-gennemførelsesprotokol i overensstemmelse med internationale standarder, og som skal anvendes i skovbrugssektoren, indtil denne lov er vedtaget.
 5.9.
 Udarbejde og gennemføre en forskrift for at fastsætte procedurer for kategorisering af offentligt ansattes overtrædelser eller manglende overholdelse
 5.10.
 Udarbejde og gennemføre retningslinjer for behandling af overtrædelser og pålæggelse af sanktioner på aktører i skovbrugssektoren
 5.11.
 Udarbejde og gennemføre de lovgivningsmæssige rammer for kontrahenternes aktiviteter
 5.12.
 Gennemgå, ajourføre og gennemføre retningslinjer og standarder for bedre skovforvaltning
 I ajourføringen af retningslinjerne og standarderne vil der være et øget fokus på løvskove, da nåleskove allerede har regler for deres udnyttelse
 5.13.
 Ajourføre og gennemføre regler for certificerede skovplantager
 5.14.
 Udarbejde og gennemføre instrukser for at kontrollere de godkendte årlige driftsplaners overholdelse af beskyttelsesprogrammet
 5.15.
 Udarbejde og gennemføre et instrument, der definerer den rolle, kommunale miljøafdelinger (UMA'er) har i forbindelse med udstedelsen af miljøtilladelser i samordning med MiAmbiente og AMHON
 5.16.
 Vurdere, ajourføre og gennemføre reglerne for særlige planer for skovlandbrugssystemer (PESA'er) under hensyntagen til arealer, der er større end 100 hektar
 5.17.
 Udvikle og gennemføre en mekanisme for ICF til at anerkende private skovcertificeringsordninger
 6. Støtte til mekanismer for supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltninger
 Parterne har fastsat, at der med henblik på at gennemføre de fleste af de foranstaltninger, der er omhandlet i dette bilag, og andre foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, er behov for supplerende tekniske og finansielle ressourcer. Disse midler vil sikre, at institutionerne, der er tydeligt identificeret i lovlighedsverifikationen, kan gennemføre foranstaltninger med sikring af tilstrækkelige ressourcer, forvaltningssystemer og kvalificeret personale, samt solide og effektive mekanismer til effektiv gennemførelse af denne aftale, og gøre det muligt at tage fat på de bagvedliggende årsager og drivkraften bag ulovlig skovhugst. Tilvejebringelsen af supplerende ressourcer vil være underlagt de normale procedurer for programmering af bistand til Honduras og budgetprocedurerne i Honduras.
 Dette betyder, at visse supplerende foranstaltninger og støtteforanstaltninger som omhandlet i dette bilag kan finansieres gennem:
 —
 Honduras' regerings egenkapital:
 —
 Statens almindelige budget
 —
 Bidrag fra Europa-Kommissionen og/eller EU-medlemsstaterne:
 —
 Projekter
 —
 I givet fald budgetstøtte
 —
 Andre finansieringskilder
 Parterne har besluttet, at hvis der er behov for yderligere finansiering, vil de forpligte sig til at søge andre kilder til supplerende finansiering. I den forbindelse skal parterne sikre, at de aktiviteter, der igangsættes i medfør af denne aftale, koordineres med eksisterende eller kommende relevante udviklingsinitiativer, navnlig reduktionen af emissionerne af drivhusgasser fra skovrydning og skovforringelse (REDD+).
 STØTTEFORANSTALTNINGER OG SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER ALT EFTER DERES STRATEGISKE OMRÅDER
 Nr.
 Prioritet
 Kategori
 Foranstaltning/aktivitet
 Ansvarlig institution
 1.1.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Indgå og gennemføre interinstitutionelle samarbejdsaftaler for rammerne af denne aftale
 ICF, SIIAVA
 1.2.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Gennemførelse af de relevante organisatoriske tilpasninger i offentlige institutioner med tilknytning til denne aftale og i deres budgetter for den nødvendige finansiering til gennemførelsen af denne aftale
 SEFIN, SIIAVA
 1.3.
 Høj
 Styrkelse af koordineringen
 Udarbejdelse og gennemførelse af strategier til interinstitutionel koordinering for at sikre opfyldelsen af de indikatorer, der er angivet i lovlighedsoversigterne og kravene