text:
(1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Lettisk udgave
 To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2):
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Litauisk udgave
 Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Ungarsk udgave
 A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Maltesisk udgave
 L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta" oriġini preferenzjali ... (2).
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Nederlandsk udgave
 De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Polsk udgave
 Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Portugisisk udgave
 O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Rumænsk udgave
 Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Slovakisk udgave
 Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, tieto výrobky majú preferenčný pôvod v ... (2).
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Slovensk udgave
 Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Finsk udgave
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 Svensk udgave
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att


text:
dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
 —
 cumulation applied with (name of the country/countries)
 —
 no cumulation applied (3)
 ... (4)
 (Sted og dato)
 ... (5)
 (Eksportørens underskrift; endvidere skal navnet på den person, der underskriver erklæringen, angives letlæseligt)
 (1) Hvis fakturaerklæringen udfærdiges af en godkendt eksportør, skal den godkendte eksportør anføre nummeret på tilladelsen her. Hvis fakturaerklæringen ikke udfærdiges af en godkendt eksportør, udelades ordlyden i parentes, eller eksportøren undlader at udfylde feltet.
 (2) Her angives præferenceoprindelsen. Hvis fakturaerklæringen helt eller delvis vedrører produkter med oprindelse i Ceuta og Melilla, skal eksportøren tydeligt angive dem ved hjælp af mærket »CM« i det dokument, hvori erklæringen udfærdiges.
 (3) Udfyldes og overstreges, hvis ikke relevant.
 (4) Disse angivelser kan udelades, hvis oplysningerne fremgår af selve dokumentet.
 (5) Hvis det ikke er nødvendigt, at eksportøren skriver under, er han også fritaget for at angive sit navn.«

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 22.3.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 88/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 96 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorer med kompressionstænding til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og i mobile ikke-vejgående maskiner for så vidt angår emission af forurenende stoffer fra motoren
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Ændringsserie 04 — Ikrafttrædelsesdato: 13. februar 2014
 INDHOLD
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner og forkortelser
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Forskrifter og prøvninger
 6.
 Montering på køretøjet
 7.
 Produktionens overensstemmelse
 8.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 9.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af den godkendte type
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Overgangsbestemmelser
 12.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 1A
 Oplysningsskema nr.... vedrørende typegodkendelse og foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner
 Tillæg 1 —
 Vigtigste specifikationer for (stam)motoren
 Tillæg 2 —
 Vigtigste specifikationer for motorfamilien
 Tillæg 3 —
 Vigtigste specifikationer for motortyper i for motorfamilien
 1B
 Specifikationer for motorfamilien og valg af stammotor
 2
 Meddelelse
 Tillæg 1 —
 Prøvningsresultater
 3
 Udformning af godkendelsesmærker
 4A
 Metode til bestemmelse af emission af forurenende luftarter og partikler
 Tillæg 1 —
 Måle- og prøvetagningsmetoder (NRSC, NRTC)
 Tillæg 2 —
 Kalibreringsmetode (NRSC, NRTC)
 Tillæg 3 —
 Dataevaluering og beregninger
 Tillæg 4 —
 Systemer til analyse og prøvetagning
 4B
 Prøvningsmetode for motorer med kompressionstænding til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og i mobile ikke-vejgående maskiner med hensyn til emission af forurenende stoffer fra motoren
 Bilag A.1
 (reserveret)
 Tillæg A.2 —
 Statistik
 Tillæg A.3 —
 1980 International gravity formula
 Tillæg 4 —
 Kontrol af carbonstrømmen
 Tillæg A.5
 (reserveret)
 Tillæg A.6
 (reserveret)
 Tillæg A.7 —
 Molekylebaserede emissionsberegninger
 Tillæg A.7.1 —
 Kalibrering, fortyndet udstødningsgasstrøm (CVS)
 Tillæg A.7.2 —
 Forskydningskorrektion
 Tillæg A.8 —
 Massebaserede emissionsberegninger
 Tillæg A.8.1 —
 Kalibrering, fortyndet udstødningsgasstrøm (CVS)
 Tillæg A.8.2 —
 Forskydningskorrektion
 5
 Prøvningscyklusser
 6
 Tekniske specifikationer for referencebrændstof, som foreskrives til godkendelsesprøvning og til kontrol produktionens overensstemmelse
 7
 Monteringsforskrifter for udstyr og tilbehør
 8
 Holdbarhedskrav
 9
 Krav til sikring af NOx-kontrolforanstaltningernes korrekte funktion
 Tillæg 1 —
 Påvisningskrav
 Tillæg 2 —
 Beskrivelse af mekanismer til aktivering og deaktivering af advarsel og underretning af operatøren
 Tillæg 3 —
 Påvisning af den mindste acceptable reagenskoncentration CDmin
 10.
 Bestemmelse af CO2-emissioner
 Tillæg 1 —
 Bestemmelse af CO2-emissioner for motorer op til effektområde P
 Tillæg 2 —
 Bestemmelse af CO2-emissioner for motorer i effektområde Q og R
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer med kompressionstænding:
 1.1.
 i køretøjer i klasse T med en nettoeffekt på over 18 kW og højst 560 kW
 1.2.
 i mobile ikke-vejgående maskiner (1) med en nettoeffekt på over 18 kW og på højst 560 kW, der kører med variabel


text:
hastighed.
 1.3.
 i mobile ikke-vejgående maskiner (1) med en nettoeffekt på over 18 kW og på højst 560 kW, der kører med konstant hastighed.
 2. DEFINITIONER OG FORKORTELSER
 2.1. I dette regulativ forstås ved:
 2.1.1. »justeringsfaktorer«: additive (opjusteringsfaktor og nedjusteringsfaktor) eller multiplikative faktorer, der skal tages i betragtning under den periodiske (sjældne) regenerering
 2.1.2. aldringscyklus: den maskin- eller motordrift (hastighed, belastning, effekt), der skal udføres under driftsprøveplanen
 2.1.3. »gældende emissionsgrænse«: en emissionsgrænse for en motor
 2.1.4. »godkendelse af en motor«: godkendelse af en motortype eller -familie hvad angår motorens emissionsniveau af forurenende luftarter og partikler
 2.1.5. »vandkondensering«: udfældning af vandholdige bestanddele fra en gasfase til en væskefase. Vandkondensering er en funktion af fugtindhold, tryk, temperatur og koncentrationer af andre bestanddele, som f.eks. svovlsyre. Disse parametre kan variere som funktion af fugtindholdet i motorens indsugningsluft, fortyndingsluftens fugtindhold, motorens luft-/brændstofforhold og brændstofsammensætning - herunder omfanget af hydrogen og svovl i brændstoffet
 2.1.6. »atmosfærisk tryk«: det våde, absolutte atmosfæriske statiske tryk. Bemærk, at hvis det atmosfæriske tryk måles i en kanal, skal der sikres mod mindre tryktab mellem atmosfæren og målestedet, og der skal redegøres for ændringer i kanalens statiske tryk som følge af strømmen
 2.1.7. kalibrering: processen med at fastlægge et målesystems reaktion, så dets output er i overensstemmelse med en række referencesignaler. Skal ses i modsætning til »verifikation«
 2.1.8. »kalibreringsgas«: en renset gasblanding, der anvendes til at kalibrere gasanalysatorer. Kalibreringsgasser skal opfylde specifikationerne i punkt 9.5.1 i bilag 4B. Bemærk, at kalibreringsgasser og justeringsgasser (span gasses) kvalitativt er ens, men adskiller sig med hensyn til deres primære funktion. De forskellige resultatkontroller for gasanalysatorer og prøvehåndteringskomponenter kan indebære henvisninger til enten kalibreringsgasser eller justeringsgasser
 2.1.9. »motor med kompressionstænding (KT-motor)«: en motor, der fungerer efter kompressionstændingsprincippet (f.eks. en dieselmotor)
 2.1.10. bekræftet eller aktiv DTC: en DTC, som lagres i det tidsrum, hvor NCD-systemet konstaterer fejlforekomst
 2.1.11. »motor med konstant hastighed«: en motor, hvis typegodkendelse eller certificering er begrænset til drift med konstant hastighed. En motor, hvis regulator for konstant hastighed er fjernet eller deaktiveret, betragtes ikke længere som en motor med konstant hastighed
 2.1.12. »konstanthastighedsdrift«: drift af motorer med regulator, som automatisk reagerer på brugerens ønske om at fastholde motorhastigheden, selv ved skiftende belastning. Regulatorer fastholder ikke altid den konstante hastighed nøjagtigt. Typisk kan hastigheden falde (0,1 til 10) % under hastigheden ved nulbelastning, således at den mindste hastighed indtræder omkring punktet for motorens maksimale effekt
 2.1.13. »kontinuerlig regenerering«: regenereringsprocessen for et system til efterbehandling af udstødningen, der forekommer enten på vedholdende vis eller mindst én gang i den pågældende transiente prøvningscyklus eller RMC-prøvning (ramped-modal cycle); skal ses i modsætning til periodisk (sjælden) regenerering
 2.1.14. »konverteringseffektivitet af non-methan-afskæring (NMC) E«: effektiviteten af konverteringen af et NMC, der anvendes til fjernelse af non-methanholdige carbonhydrider fra prøvegassen ved oxidering af alle carbonhydrider bortset fra methan. Det ideelle er en konverteringsgrad på 0 % (ECH4 = 0) for methan og 100 % (EC2H6 = 100 %) for de andre carbonhydrider, repræsenteret ved ethan. For at få en nøjagtig måling af NMHC bestemmes de to virkningsgrader, og


text:
de anvendes dem til beregning af massestrømmen af NMHC-emissioner for methan og ethan. Skal ses i modsætning til »penetrationsfraktion«
 2.1.15. »kritiske emissionsrelaterede komponenter«: de komponenter, som primært er konstrueret til emissionskontrol, dvs. et eventuelt efterbehandlingssystem til udstødningen, den elektroniske motorstyringsenhed og de dermed forbundne følere og aktuatorer og EGR-systemet med alle dermed forbundne filtre, kølere, styreventiler og rør
 2.1.16. »kritisk emissionsrelateret vedligeholdelse«: den vedligeholdelse, der skal foretages af komponenter, der er forbundet med den kritiske emission
 2.1.17. »forsinkelse«: det tidsrum, der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t
 10), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. For så vidt angår gasformige komponenter er dette den målte komponents transporttid fra prøvetagningssonden til detektoren (jf. figur 3.1)
 2.1.18. »DeNOx-system«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret til at reducere emissionen af nitrogenoxider (NO
 x
 ) (f.eks. findes der passive og aktive, magre NO
 x
 -katalysatorer (LNC), NO
 x
 -absorbere og selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR)
 2.1.19. »dugpunkt«: et mål for fugtighed, der er angivet som den ligevægtstemperatur, hvorved vand ved et givet tryk kondenserer fra fugtig luft med en given absolut luftfugtighed. Dugpunkt angives som en temperatur i °C eller K, og gælder kun for det tryk, ved hvilket det måles
 2.1.20. diagnostikfejlkode (DTC): en numerisk eller alfanumerisk angivelse, som identificerer eller kategoriserer en NOx-kontrolfejl
 2.1.21. »diskret modus«: en type prøvning ved stationær tilstand i diskret modus som beskrevet i punkt 7.4.1.1 i bilag 4B og i bilag 5
 2.1.22. »forskydning«: forskellen mellem et nulstillings- eller kalibreringssignal og den respektive værdi ifølge et måleinstrument umiddelbart efter dets anvendelse i en emissionsprøvning, hvor instrumentet var blevet nulstillet og kalibreret umiddelbart før prøvningen
 2.1.23. »elektronisk styreenhed«: en elektronisk anordning på en motor, der anvender data fra motorens sensorer til styring af motorparametrene
 2.1.24. »emissionsbegrænsningssystem«: anordninger, systemer eller elementer, som begrænser eller reducerer emissionen af regulerede forurenende stoffer fra motoren
 2.1.25. »emissionskontrolstrategi«: en kombination af emissionskontrolsystemer med én grundlæggende emissionskontrolstrategi og et sæt understøttende emissionskontrolstrategier integreret i den generelle konstruktion af en motor eller den mobile ikke-vejgående maskine, som motoren er monteret på
 2.1.26. »holdbarhedsperiode«: det i bilag 8 anførte antal timer, der anvendes til at bestemme forringelsesfaktorerne
 2.1.27. »emissionsrelateret vedligeholdelse«: vedligeholdelse, som hovedsageligt påvirker emissioner eller, som sandsynligvis har betydning for forringelsesen af køretøjets eller motorens emissionspræstation under normal anvendelse af køretøjet
 2.1.28. »motorefterbehandlingssystemfamilie«: fabrikantens inddeling af motorer i grupper, som opfylder definitionen på motorfamilien, men som yderligere inddeles i en familie af motorfamilier, der anvender et lignende system til efterbehandling af udstødningen.
 2.1.29. »motorfamilie«: en af fabrikanten opstillet gruppe af motorer, der som følge af deres konstruktion må forventes at svare til hinanden med hensyn til udstødningsemission, og som opfylder kravene i punkt 7 i dette regulativ
 2.1.30. »reguleret motorhastighed«: den driftshastighed for motoren, hvor den styres af den monterede regulator
 2.1.31. »motorsystem«: motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (ECU) og eventuelle andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj
 2.1.32. »motortype«,: en


text:
kategori af motorer, som ikke afviger indbyrdes med hensyn til de væsentlige motorspecifikationer, der er beskrevet i punkt 1 til 4 i bilag 1A, tillæg 3 til dette regulativ
 2.1.33. »system til efterbehandling af udstødningen«: en katalysator, partikelfilter, deNOx-system, kombineret deNOx-partikelfilter eller eventuelle andre emissionsbegrænsende anordninger, som er monteret nedstrøms for motoren. Denne definition omfatter ikke udstødningsgasrecirkulation (EGR) og turboladere, som betragtes som en integreret del af motoren
 2.1.34. »udstødningsrecirkulation«: en teknologi, som mindsker emissionerne ved at lede udstødningsgasserne, som udstødes fra forbrændingskammeret, tilbage til motoren, hvor det blandes med indsugningsluft før og under forbrændingen. Anvendelse af ventilstyring til at øge mængden af residual udstødningsgas i forbrændingskammeret, der blandes med indsugningsluft før eller under forbrændingen, betragtes ikke som udstødningsrecirkulation i dette regulativ
 2.1.35. »fuldstrømsfortyndingsmetode«: en proces, hvor den samlede udstødningsstrøm blandes med fortyndingsluft, før en fraktion af den fortyndende udstødningsstrøm udskilles til analyse
 2.1.36. »forurenende luftarter«: carbonmonoxid, carbonhydrider (for hvilke der antages et forhold svarende til formlen (C1H1,85) og nitrogenoxider, idet sidstnævnte udtrykkes som nitrogenoxid-ækvivalenter (NO2)
 2.1.37. »god teknisk praksis«: praksis i overensstemmelse med almindeligt accepterede videnskabelige og tekniske principper og relevante tilgængelige oplysninger
 2.1.38. »HEPA-filter«: (High-Efficiency Particulate Air) højeffektivt partikelluftfilter, som er vurderet til at have en effektivitet for fjernelse af initialpartikler på mindst 99,97 % efter ASTM F 1471-93 eller tilsvarende standard
 2.1.39. »carbonhydrid (HC)«: THC, NMHC alt efter, hvad der er relevant. Carbonhydrid refererer generelt til den gruppe af carbonhydrider for hver type brændstof og motor, som emissionsstandarderne er baseret på
 2.1.40. »høj hastighed (nhi)«: den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af mærkeeffekten (bilag 4A) eller sin maksimaleffekt (bilag 4B)
 2.1.41. »tomgangshastighed«: den laveste motorhastighed med mindst mulig belastning (større end eller lig med 0), hvor en motorregulator styrer motorhastigheden. For motorer, hvis tomgangshastighed ikke styres af en regulator, betyder tomgangshastighed den af fabrikanten oplyste værdi for lavest mulige motorhastighed med minimal belastning. Bemærk, at varm tomgangshastighed er tomgangshastigheden af en varm motor
 2.1.42. »mellemhastighed«: den motorhastighed, der opfylder et af følgende krav:
 a)
 For motorer beregnet til at fungere med største drejningsmoment ved forskellige hastigheder er mellemhastigheden den specificerede hastighed ved største drejningsmoment, hvis dette indtræder ved mellem 60 % og 75 % af mærkehastigheden
 b)
 Såfremt den angivne hastighed ved største drejningsmoment er mindre end 60 % af mærkehastigheden, er mellemhastigheden 60 % af mærkehastigheden
 c)
 Er den angivne hastighed ved største drejningsmoment større end 75 % af mærkehastigheden, er mellemhastigheden 75 % af mærkehastigheden
 2.1.43. »linearitet«: den udstrækning, hvormed målte værdier er i overensstemmelse med de respektive referenceværdier. Linearitet beregnes ved lineær regression af målte værdipar og referenceværdier over en række værdier, der forventes eller observeres under prøvningen
 2.1.44. »lav hastighed (nlo)«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af mærkeeffekten (bilag 4B) eller sin maksimaleffekt (bilag 4B).
 2.1.45. »maksimaleffekt (Pmax)«: den maksimale effekt i kW som angivet af fabrikanten.
 2.1.46. »hastighed ved maksimalt drejningsmoment«: den motorhastighed, ved hvilken der opnås det maksimale drejningsmoment, som angivet af fabrikanten
 2.1.47. »middelmængde«: baseret på strømvægtede middelværdier, middelmængden efter vægtning i forhold til den


text:
tilsvarende strømningshastighed
 2.1.48. »NCD-motorfamilie«: en fabrikants inddeling af motorsystemer i grupper, som anvender samme metode til overvågning/diagnosticering af NCM-enheder
 2.1.49. »nettoeffekt«: effekten i »ECE kW« bestemt i prøvebænk for enden af krumtapakslen eller tilsvarende del, målt efter den metode, der er beskrevet i regulativ nr. 120 om målingen af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug for forbrændingsmotorer til landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner
 2.1.50. »ikke-emissionsrelateret vedligeholdelse«: vedligeholdelse, som ikke væsentligt påvirker emissioner, og som ikke har varig indvirkning på forringelsen af maskinens eller motorens emissionspræstation ved normal brug, når der foretages vedligeholdelse
 2.1.51. »non-methanholdige carbonhydrider (NMHC)«: summen af alle carbonhydrider bortset fra methan
 2.1.52. »NOx-kontroldiagnosesystem (NCD)«: et system inbygget i motoren, som kan
 a)
 detektere en fejlfunktion i NOx-kontrolsystemet
 b)
 identificere den sandsynlige årsag til NOx-kontrolfejl fejl ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og/eller kommunikere sådanne oplysninger ud af køretøjet
 2.1.53. »fejlfunktion i NOx-kontrolsystemet«: et forsøg på manipulation af motorens NOx-kontrolsystem eller en fejlfunktion, som påvirker det pågældende system, som kan skyldes manipulation, og som ifølge dette regulativ skal udløse et advarselssystem eller en meddelelse, når den detekteres
 2.1.54. »emissioner fra åbne krumtaphuse«: en strøm fra en motors krumtaphus, der udledes direkte i miljøet.
 2.1.55. »førerkrav«: førerens input med henblik på kontrol af motorydelsen. Føreren kan være en person (manual betjening) eller en regulator (automatisk betjening), der mekanisk eller elektronisk sender et input med krav om motorydelse. Input kan komme fra en speederpedal eller et speedersignal, fra en gasspjældsreguleringsarm eller et gasspjældsreguleringssignal, fra en brændstofreguleringsarm eller et brændstofreguleringssignal, fra en hastighedskontrolarm eller et hastighedskontrolsignal eller fra en regulatorindstilling eller et regulatorindstillingssignal
 2.1.56. »nitrogenoxider«: forbindelser, der udelukkende indeholder nitrogen og oxygen målt efter procedurerne i dette regulativ. Nitrogenoxider udtrykkes kvantitativt, som om NO er i formen NO2, således at der anvendes en effektiv molekylemasse for alle nitrogenoxider svarende til NO2
 2.1.57. »stammotor«: en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie, og at den opfylder kravene i bilag 1B til dette regulativ.
 2.1.58. »partialtryk«: det tryk, p, der kan tilskrives en enkelt gas i en gasblanding. For en ideel gas, skal partialtrykket divideret med det samlede tryk være lig med komponentens molekylekoncentration, x
 2.1.59. »partikelefterbehandlingsanordning«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler (PM) gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusions- eller enertimæssig separation
 2.1.60. »delstrømsfortyndingssystem«: en proces, hvor en del af den samlede udstødningsstrøm udskilles og blandes med en passende mængde fortyndingsluft før partikeludskillelsesfilteret
 2.1.61. »partikler«: materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af kompressionstændingsmotorens udstødningsgas med ren, filtreret luft, således at temperaturen ikke er over 52 °C (325 K)
 2.1.62. »penetrationsfraktion PF«: afvigelsen fra en ideelt fungerende metode til afskæring af non-methan (se konverteringseffektivitet af non-methan-afskæring (NMC) E). En ideel non-methan-afskæring ville have en methanpenetrationsfraktion PFCH4
 , på 1,000 (dvs. en methankonverteringseffektivitet ECH4
 på 0), og penetrationsfraktionen for alle andre carbonhydrider ville være 0,000, som repræsenteret ved PFC2H6
 (dvs. en ethankonverteringseffektivitet EC2H6
 på


text:
1). Forholdet er:
 og ;
 2.1.63. »% belastning«: den brøkdel af det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved en given motorhastighed
 2.1.64. »periodisk (eller sjælden) regenerering«: regenereringsprocessen for et system til efterbehandling af udstødningen, som foregår periodisk efter mindre end 100 timers normal motordrift. I forbindelse med regenereringscyklussen tillades overskridelse af emissionsgrænsen
 2.1.65. »markedsføring«: at gøre et produkt, som er omfattet af dette regulativ, tilgængeligt på markedet - enten mod betaling eller gratis - i et land, som anvender dette regulativ, med henblik på distribution eller anvendelse i det pågældende land
 2.1.66. »sonde«: den første del af overføringsledningen, der overfører prøven til næste komponent i prøvetagningssystemet
 2.1.67. »PTFE«: polytetrafluorethylen, almindeligvis kendt som TeflonTM
 2.1.68. »stationær prøvningscyklus med ramper (RMC)«: en prøvningscyklus med en sekvens af stationære motorprøvningsmodi med definerede kriterier for hastighed og drejningsmoment for hver modus og definerede hastigheds- og drejningsmomentramper mellem disse modi
 2.1.69. »mærkehastighed«: den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser
 2.1.70. »reagens«: ethvert medium, der er nødvendigt for og anvendes til at få systemet til efterbehandling af udstødningen til at fungere effektivt, og som forbruges eller ikke kan genvindes.
 2.1.71. »regenerering«: en hændelse, under hvilken emissionsniveauet ændres, mens efterbehandlingssystemets ydelse automatisk genoprettes. Der kan forekomme to typer regenerering: kontinuerlig regenerering (se punkt 6.6.1 i bilag 4B) og sjælden (periodisk) regenerering (se punkt 6.6.2 i bilag 4A)
 2.1.72. »responstid«: forskellen i tid mellem ændringen i en komponent, målt i dennes referencepunkt, og en systemrespons på 90 % af den endelige aflæsning (t90), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet, hvorved ændringen i den målte komponent er på mindst 60 % fuldskalavisning (FS), og anordningerne til gasomskiftning specificeres til at udføre gasomskiftningen i løbet af mindre end 0,1 s. Systemets responstid omfatter systemets forsinkelse og dets stigningstid
 2.1.73. »stigningstid«: den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90 – t10).
 2.1.74. »scanningsværktøj«: et stykke eksternt prøvningsudstyr, der anvendes til off-board-kommunikation med NCD-systemet
 2.1.75. »driftsprøveplan«: den aldringscyklus og driftsprøveperiode, der anvendes til bestemmelse af forringelsesfaktorerne for motorens efterbehandlingssystemfamilie
 2.1.76. »apparat til måling af delt atmosfæretryk«: et trykmålingsapparat, hvis aflæsning anvendes som atmosfæretrykket for et helt prøvningsanlæg, som har mere end ét prøvningsrum med dynamometer
 2.1.77. »delt fugtighedsmåling«: en luftfugtighedsmåling, der anvendes som fugtigheden for et helt prøvningsanlæg, som har mere end ét prøvningsrum med dynamometer
 2.1.78. »nulstilling«: justering af et apparat, således at det reagerer korrekt på en kalibreringsstandard, der udgør mellem 75 % og 100 % af maksimalværdien inden for apparatets måleområde eller dets forventede driftsområde
 2.1.79. »justeringsgas (span gas)«: en renset gasblanding, der anvendes til at justere gasanalysatorer. Justeringsgasser skal opfylde specifikationerne i punkt 9.5.1. Bemærk, at kalibreringsgasser og justeringsgasser (span gasses) kvalitativt er ens, men adskiller sig med hensyn til deres primære funktion. De forskellige resultatkontroller for gasanalysatorer og prøvehåndteringskomponenter kan indebære henvisninger til enten kalibreringsgasser eller justeringsgasser
 2.1.80. »specifikke emissioner«: masseemissioner


text:
udtrykt i g/kWh
 2.1.81. »stand-alone«: som ikke er afhængigt af andet udstyr; det kan stå alene
 2.1.82. »stationær tilstand«: vedrører emissionsprøvninger, hvor motorhastighed og -belastning fastholdes på et fast sæt nominelt konstante værdier. Prøvninger i diskret modus eller i rampe-modus (RMC) er stationære prøvninger
 2.1.83. »støkiometrisk«: vedrører forholdet mellem luft og brændstof, således, at hvis brændstoffet var fuldt oxideret, ville der ikke være hverken brændstof eller ilt tilbage
 2.1.84. »lagringsmedium«: et partikelfilter, en prøveopsamlingssæk eller et andet lagringsmedium, der anvendes ved batch-prøvetagning
 2.1.85. »prøvningscyklus (eller arbejdscyklus)«: en sekvens af prøvningspunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde og i transient funktionsmåde. Arbejdscyklusser er specificeret i bilag 5. En enkelt arbejdscyklus kan bestå af et eller flere prøvningsintervaller
 2.1.86. »prøvningsinterval«: en periode, i hvilken specifikke emissioner bestemmes. I tilfælde, hvor der forekommer flere intervaller i en arbejdscyklus, kan regulativet fastsætte yderligere beregninger, som afvejer og kombinerer resultaterne for at nå frem til sammensatte værdier, som kan sammenlignes med de gældende emissionsgrænseværdier
 2.1.87. »tolerance«: det tidsrum, som 95 % af et sæt registrerede værdier af en vis mængde skal ligge indenfor, idet de resterende 5 procent af de registrerede værdier afviger fra tolerancen. De specificerede registreringsfrekvenser og tidsintervaller anvendes til at bestemme, om en mængde ligger inden for den relevante tolerance
 2.1.88. »samlede carbonhydrider (THC)«: den kombinerede masse af organiske forbindelser, målt ved den angivne procedure for måling af samlede carbonhydrider, udtrykt som en carbonhydrid med et hydrogen-carbon-masseforhold på 1,85: 1
 2.1.89. »transformationstid«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 50 % af den endelige aflæsning (t50), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. Transformationstiden anvendes i forbindelse med indbyrdes justering af signalet fra forskellige måleinstrumenter. Se figur 3.1
 2.1.90. »transient prøvningscyklus«: en prøvningscyklus med en sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier, der skifter relativt hurtigt med tiden (NRTC)
 2.1.91. »typegodkendelse«: godkendelse af en motortype med hensyn til dens emissioner målt i overensstemmelse med de procedurer, der er beskrevet i dette regulativ.
 2.1.92. »opdatering-registrering«: den frekvens, hvormed analysatoren giver nye, aktuelle og værdier
 2.1.93. »levetid«: den relevante afstand/tid, i hvilken der skal sikres overholdelse af de relevante emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler.
 2.1.94. »motor med variabel hastighed«: andre motorer end motorer med konstant hastighed
 2.1.95. »verifikation«: en kontrol af, hvorvidt et målesystems resultater er i overensstemmelse med en række gældende referencesignaler og overholder en eller flere fastsatte tærskelværdier. Skal ses i modsætning til »kalibrering«
 2.1.96. »nulstilling«: at justere et instrument, så det giver det giver nulrespons efter en nulkalibreringsstandard, såsom renset nitrogen eller renset luft til måling af emisionsbestanddelenes koncentration
 2.1.97. »nulstillingsgas«: en gas, der giver en nulrespons i en analysator. Dette kan enten være renset nitrogen, renset luft eller en kombination af renset luft og renset nitrogen
 Figur 1
 Definition af systemrespons: forsinkelsestid (punkt 2.1.17) responstid (punkt 2.1.72) stigningstid (punkt 2.1.73) og transformationstid (punkt 2.1.89)
 2.2. Symboler og forkortelser
 2.2.1. Symboler
 Symbolerne er forklaret i


text:
henholdsvis bilag 4A, punkt 1.4 og bilag 4B, punkt 3.2.
 2.2.2. Symboler og forkortelser for kemiske komponenter
 Ar: Argon
 C1: Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom
 CH4: Methan
 C2H6: Ethan
 C3H8: Propan
 CO: Carbonmonoxid
 CO2: Carbondioxid
 DOP: Dioktylphthalat
 H: Atomar hydrogen
 H2: Molekylær hydrogen
 HC: Carbonhydrider (hydrocarbon)
 H2O: Vand
 He: Helium
 N2: Molekylær nitrogen
 NMHC: Non-methanholdige carbonhydrider
 NOx: Nitrogenoxider
 NO: Nitrogenoxid
 NO2: Nitrogendioxid
 O2: Ilt
 PM: Partikler
 PTFE: Polytetrafluorethylen
 S: Svovl
 THC: Samlede carbonhydrider
 2.2.3. Forkortelser
 ASTM: American Society for Testing and Materials.
 BMD: Sæk til minifortynder
 BSFC: Specifikt brændstofforbrug ved bremset effekt
 CFV: Venturi med kritisk strømning (Critical Flow Venturi)
 CI: Kompressionstænding (Compression-ignition)
 CLD: Kemiluminescensdetektor (Chemiluminescent Detector)
 CVS: Prøvetagning med konstant volumen (Constant Volume Sampling)
 DeNOx: NOx-efterbehandlingssystem
 DF: Forringelsesfaktor
 ECM: Elektronisk styresystem (Electronic Control Module)
 EFC: Elektronisk stømningskontrol (Electronic Flow Control)
 EGR: Udstødningsrecirkulation (Exhaust gas recirculation)
 FID: Flammeiondetektor (Flame Ionization Detector)
 GC: Gaskromatograf (Gas Chromatograph)
 HCLD: Opvarmet kemiluminescensdetektor (Heated Chemiluminescent Detector)
 HFID: Opvarmet flammeiondetektor (Heated Flame Ionization Detector)
 IBP: Begyndelseskogepunkt (Initial Boiling Poing)
 ISO: Den Internationale Standardiseringsorganisation
 LPG: Flydende gas
 NDIR: Ikke-dispersiv infrarødanalysator
 NDUV: Ikke-dispersiv ultravioletanalysator
 NIST: US National Institute for Standards and Technology
 NMC: Enhed til non-methan-afskæring (Non-Methane Cutter)
 PDP: Fortrængningspumpe (Positive Displacement Pump)
 %FS: % af fuldt skalaudslag
 PFD: Delstrømsfortynding (Partial Flow Dilution)
 PFS: Delstrømssystem (Partial Flow System)
 PTFE: Polytetrafluorethylen (almindeligvis kendt som TeflonTM)
 RMC: Modal cyklus med ramper (Ramped-modal cycle)
 RMS: RMS-værdi (Root-mean square)
 RTD: Modstandsdygtig temperaturføler (Resistive temperature detector)
 SAE: Society of Automotive Engineers
 SSV: Subsonisk venturi
 UCL: Øvre konfidensgrænse
 UFM: Ultralyd-flowmeter
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en motor som en separat teknisk enhed
 3.1.1.
 Ansøgning om godkendelse af en motor eller en motorfamilie med hensyn til dennes niveau for emission af forurenende luftarter og partikler indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.
 3.1.2.
 Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:
 En beskrivelse af motortypen med de angivelser, der er omhandlet i bilag 1A til dette regulativ og, hvis det er relevant, nærmere oplysninger om køretøjsfamilien som angivet i bilag 1B til dette regulativ.
 3.1.3.
 En motor, som er i overensstemmelse med motortypespecifikationerne i bilag 1A, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 beskrevne prøvninger. Finder den tekniske tjeneste, at den indleverede motor ikke er fuldt repræsentativ for den motorfamilie, der er beskrevet i bilag 1A, tillæg 2, indgives en alternativ motor og, om nødvendigt, endnu en motor til prøvning i overensstemmelse med punkt 5.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis den motor, der er indgivet til godkendelse i henhold til punkt 3.1 i dette regulativ, opfylder kravene i punkt 5.2 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende motortype eller motorfamilie.
 4.2.
 Hver godkendt type eller familie tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers to første cifre angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer, regulativet har været genstand for på godkendelsestidspunktet. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme godkendelsesnummer til en anden motortype eller motorfamilie.
 4.3.
 Meddelelse om typegodkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af


text:
en motortype eller motorfamilie i henhold til dette regulativ meddeles parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til den relevante model i bilag 2 til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives.
 4.4.
 På alle motorer, der er i overensstemmelse med en motortype og motorfamilie, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en iøjnefaldende og let tilgængelig placering, som består af:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.
 4.4.3.
 Et yderligere symbol bestående af to bogstaver, hvoraf det første skal være et bogstav fra D til R, som angiver emissionsniveauet (punkt 5.2.1), ifølge hvilket motoren eller motorfamilien er blevet godkendt, og hvoraf det andet enten skal være bogstavet A, hvis motorfamilien er cerfificeret til drift med variabel hastighed, eller bogstavet B, hvis motorfamilien er certificeret til drift med konstant hastighed.
 4.5.
 Er motoren i overensstemmelse med en type eller familie godkendt i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene, samt de ekstra symboler for alle de regulativer, efter hvilke godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er foreskrevet i afsnit 4.4.2.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.
 4.7.
 I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 4.8.
 En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal foruden godkendelsesmærket være forsynet med:
 4.8.1.
 motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke
 4.8.2.
 fabrikantens motorkode.
 4.9.
 Disse mærker skal være let læselige og må ikke kunne fjernes.
 5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 5.1. Generelt
 De komponenter, der må forventes at have indflydelse på emissionen af forurenende luftarter og partikler, skal være udformet, produceret og samlet på en sådan måde, at motoren ved normal brug opfylder bestemmelserne i dette regulativ trods de vibrationer, de måtte blive udsat for.
 5.1.1. Fabrikanten træffer de nødvendige tekniske foranstaltninger til at sikre effektiv begrænsning af de nævnte emissioner i henhold til dette regulativ i hele motorens levetid og ved normal brug. Disse bestemmelser anses for at være opfyldt:
 a)
 hvis bestemmelserne i punkt 5.2.1 og 7.2.2.1. er overholdt, og
 b)
 for motorer i effektområde L og derover, hvis disse desuden overholder bestemmelserne i punkt 5.3.
 5.1.2. For motorer med effektområde H og derover skal fabrikanten godtgøre motorens og, i givet fald, efterbehandlingssystemets holdbarhed i henhold til bilag 8.
 5.1.3. Der tillades systematisk udskiftning af emissionsrelaterede komponenter efter en given motordriftsperiode. Justering, reparation, adskillelse, rensning eller udskiftning af motorkomponenter eller -systemer på regelmæssig basis til forebyggelse af fejlfunktion af motoren må kun finde sted i


text:
det omfang, det er teknisk nødvendigt for at sikre korrekt funktion af det emissionsbegrænsende system. På samme måde skal planlagt vedligeholdelse medtages i brugerhåndbogen og godkendes, inden der meddeles godkendelse. For motorer i effektområde L og derover skal yderligere oplysninger medtages i henhold til kravene i punkt 5.3.3.
 5.1.4. Det tilsvarende uddrag af brugerhåndbogen vedrørende vedligeholdelse og udskiftning af efterbehandlingsenhed(er) skal indgå i informationspakken som angivet i tillæggene til dette regulativs bilag 1A.
 5.2. Specifikationer for emission af forurenende stoffer
 Forurenende luftarter og partikler, som udledes af den til prøvning indleverede motor, måles efter metoderne i bilag 4A for effektområder op til P, og efter metoderne i bilag 4B for effektområde Q og R. På fabrikantens anmodning og efter aftale med den typegodkendende myndighed kan de metoder, der er beskrevet i bilag 4B, anvendes for effektområder op til P.
 5.2.1. De målte emissioner af carbonmonoxid, carbonhydrider, nitrogenoxider og af partikler må ikke overskride de i nedenstående tabel angivne værdier:
 Effektområde
 Nettoeffekt
 (P)
 (kW)
 Carbonmonoxid
 (CO)
 (g/kWh)
 Carbonhydrider
 (HC)
 (g/kWh)
 Nitrogenoxider
 (NOx)
 (g/kWh)
 Partikler
 (PM)
 (g/kWh)
 E
 130 ≤ P ≤ 560
 3,5
 1,0
 6,0
 0,2
 F
 75 ≤ P < 130
 5,0
 1,0
 6,0
 0,3
 G
 37 ≤ P < 75
 5,0
 1,3
 7,0
 0,4
 D
 18 ≤ P < 37
 5,5
 1,5
 8,0
 0,8
 Nettoeffekt
 (P)
 (kW)
 Carbonmonoxid
 (CO)
 (g/kWh)
 Sum af carbonhydrider og nitrogenoxider
 (HC + NOx)
 (g/kWh)
 Partikler
 (PM)
 (g/kWh)
 H
 130 ≤ P ≤ 560
 3,5
 4,0
 0,2
 I
 75 ≤ P < 130
 5,0
 4,0
 0,3
 J
 37 ≤ P < 75
 5,0
 4,7
 0,4
 K
 19 ≤ P < 37
 5,5
 7,5
 0,6
 Nettoeffekt
 (P)
 (kW)
 Carbonmonoxid
 (CO)
 (g/kWh)
 Carbonhydrider
 (HC)
 (g/kWh)
 Nitrogenoxider
 (NOx)
 (g/kWh)
 Partikler
 (PM)
 (g/kWh)
 L
 130 ≤ P ≤ 560
 3,5
 0,19
 2,0
 0,025
 M
 75 ≤ P < 130
 5,0
 0,19
 3,3
 0,025
 N
 56 ≤ P < 75
 5,0
 0,19
 3,3
 0,025
 Sum af carbonhydrider og nitrogenoxider
 (HC + NOx)
 (g/kWh)
 P
 37 ≤ P < 56
 5,0
 4,7
 0,025
 Nettoeffekt
 (P)
 (kW)
 Carbonmonoxid
 (CO)
 (g/kWh)
 Carbonhydrider
 (HC)
 (g/kWh)
 Nitrogenoxider
 (NOx)
 (g/kWh)
 Partikler
 (PM)
 (g/kWh)
 Q
 130 ≤ P ≤ 560
 3,5
 0,19
 0,4
 0,025
 R
 56 ≤ P < 130
 5,0
 0,19
 0,4
 0,025
 Grænseværdierne for effektområde H til R skal omfatte forringelsesfaktorer beregnet i henhold til bilag 8.
 5.2.2. Når en motorfamilie dækker mere end ét effektområde som defineret i bilag 1B, skal emissionerne fra stammotoren (typegodkendelse) og fra alle motortyper i samme familie (COP) opfylde de strengere krav, der gælder for det højeste effektområde.
 5.2.3. Desuden gælder følgende:
 a)
 Holdbarhedskrav som angivet i bilag 8 til dette regulativ.
 b)
 Bestemmelser om motorkontrolområde som angivet i punkt 5.3.5 i dette regulativ i forbindelse med prøvning af motorer udelukkende i effektområde Q og R.
 c)
 CO2-oplysningskrav som fastsat i tillæg 1 til bilag 10 for så vidt angår prøvning i henhold til bilag 4A eller tillæg 2 til bilag 10 til dette regulativ for så vidt angår prøvning i henhold til bilag 4B til dette regulativ.
 d)


text:
De i punkt 5.3 anførte krav til elektronisk styrede motorer i effektområde L til R.
 5.3. Typegodkendelseskrav for effektområde L til R
 5.3.1. Dette punkt finder anvendelse på typegodkendelse af elektronisk styrede motorer, som anvender elektronisk styring til bestemmelse af brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt (herefter »motor«). Dette punkt finder anvendelse, uanset hvilken teknologi der anvendes i sådanne motorer for at overholde emissionsgrænseværdierne i punkt 5.2.1 i dette regulativ.
 5.3.2. Generelle krav
 5.3.2.1. Krav til den grundlæggende emissionskontrolstrategi
 5.3.2.1.1. Den grundlæggende emissionskontrolstrategi, aktiveret inden for hele motorens driftsområde med hensyn til hastighed og drejningsmoment, skal være konstrueret således, at motoren kan opfylde kravene i dette regulativ
 5.3.2.1.2. Enhver grundlæggende emissionskontrolstrategi, der kan skelne mellem motordrift i en standardiseret typegodkendelsesprøvning og under andre driftsbetingelser og derefter reducere emissionskontrolniveauet, når motoren ikke kører under driftsbetingelser, der i det væsentlige indgår i typegodkendelsesproceduren, er forbudt.
 5.3.2.2. Krav til den understøttende emissionskontrolstrategi
 5.3.2.2.1. Der må anvendes en understøttende emissionskontrolstrategi i en motor eller en mobil ikke-vejgående maskine, hvis den understøttende emissionskontrolstrategi, når den er aktiveret, ændrer den grundlæggende emissionskontrolstrategi som reaktion på et bestemt sæt omgivende forhold/driftsbetingelser, men ikke vedvarende reducerer emissionskontrolsystemets effektivitet.
 a)
 hvis den understøttende emissionskontrolstrategi er aktiveret under typegodkendelsesprøvningen, finder punkt 5.3.2.2.2 og 5.3.2.2.3 ikke anvendelse.
 b)
 hvis den understøttende emissionskontrolstrategi ikke er aktiveret under typegodkendelsesprøvningen, skal det påvises, at den understøttende emissionskontrolstrategi kun er aktiv så længe, som det er nødvendigt af de grunde, der er angivet i punkt 5.3.2.2.3.
 5.3.2.2.2. Kontrolbetingelserne for effektområde L til P og effektområde Q til R er som følger:
 a)
 Kontrolbetingelserne for motorer i effektområde L til P:
 i)
 En højde på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa)
 ii)
 En omgivende temperatur inden for intervallet 275-303 K (2-30 °C)
 iii)
 Kølervæsketemperatur på over 343 K (70 °C).
 Hvis den understøttende emissionskontrolstrategi aktiveres, når motoren er i drift under de kontrolbetingelser, der er anført i i), ii) og iii), må strategien kun aktiveres undtagelsesvis.
 b)
 Kontrolbetingelserne for motorer i effektområde Q til R:
 i)
 Et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa.
 ii)
 Den omgivende temperatur inden for følgende område:
 —
 større eller lig med 266 K (-7 °C)
 —
 mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af ligning ved det specificerede atmosfæriske tryk: , hvor: Tc er den beregnede omgivende lufttemperatur, K og Pb er det atmosfæriske tryk, kPa.
 iii)
 Kølervæsketemperatur på over 343 K (70 °C).
 Hvis den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi aktiveres, når motoren er i drift inden for de kontrolbetingelser, som er angivet i punkt i), ii) og iii), skal strategien kun aktiveres, hvis den påvises at være nødvendig til de formål, der er angivet i punkt 5.3.2.2.3 og er godkendt af den typegodkendende myndighed.
 c)
 Drift ved lav temperatur
 Som en undtagelse fra kravene i punkt b) kan der anvendes en understøttende emissionsbegrænsningsstrategi på en motor udstyret med recirkulering af udstødningsgassen (EGR) i effektområde Q til R, når den omgivende temperatur er under 275 K (2 °C), og hvis en af de


text:
to følgende kriterier er opfyldt:
 i)
 Indsugningsmanifoldens temperatur er under eller lig med den temperatur, der defineres ved følgende ligning:
 , hvor: IMTc er den beregnede temperatur i indsugningsmanifolden, K og PIM er det absolutte tryk i indsugningsmanifolden i kPa.
 ii)
 Motorens kølervæsketemperatur er mindre end eller lig med den temperatur, der defineres ved følgende ligning:
 , hvor: ECTc er den beregnede kølervæsketemperatur, K og PIM er det absolutte tryk i indsugningsmanifolden i kPa.
 5.3.2.2.3. En understøttende emissionskontrolstrategi må navnlig aktiveres af følgende grunde:
 a)
 af egendiagnosesignaler for at beskytte motoren (herunder beskyttelse af lufthåndteringsaggregat) og/eller den mobile ikke-vejgående maskine, som motoren er monteret i, mod skader
 b)
 af hensyn til driftsikkerheden
 c)
 for at forebygge overdrevne emissioner i forbindelse med koldstart eller opvarmning af motoren og ved standsning af motoren
 d)
 hvis den anvendes til at slække på kontrollen med ét forurenende stof under specifikke omgivende betingelser eller driftsbetingelser for at sikre, at alle andre forurenende stoffer fortsat overholder de grænseværdier, som gælder for den pågældende motor. Formålet er at kompensere for naturligt forekommende fænomener på en måde, der giver en acceptabel kontrol af alle bestanddele i emissionen.
 5.3.2.2.4. Fabrikanten skal ved godkendelsesprøvningen over for den tekniske tjeneste påvise, at eventuelle understøttende emissionsstrategier er i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.3.2.2. Påvisningen skal finde sted i form af en evaluering af den dokumentation, der er omhandlet i punkt 5.3.2.3.
 5.3.2.2.5. Enhver anvendelse af en understøttende emissionskontrolstrategi, der ikke er i overensstemmelse med punkt 5.3.2.2, er forbudt.
 5.3.2.3. Dokumentationskrav
 5.3.2.3.1. Ved indgivelse af ansøgningen om typegodkendelse til den tekniske tjeneste skal fabrikanten vedlægge en informationsmappe, der sikrer, at der er adgang til alle konstruktionselementer og elementer i emissionskontrolstrategien og den måde, hvorpå den understøttende strategi direkte eller indirekte kontrollerer output-variablerne. Informationsmappen skal foreligge i to dele:
 a)
 Dokumentationspakken, vedlagt som bilag til ansøgningen om typegodkendelse, skal indeholde en fuld oversigt over emissionskontrolstrategien. Det skal bevises, at enhver form for output, som tillades af en matrix inden for de individuelle inputenheders område, er identificeret. Beviserne skal være vedlagt informationsmappen som omhandlet i bilag 1 A.
 b)
 Yderligere materiale, der forelægges den tekniske tjeneste, men som ikke udgør bilag til ansøgningen om typegodkendelse, skal omfatte de parametre, der ændres i en understøttende emissionskontrolstrategi, og de grænseforhold, som strategien fungerer under, herunder navnlig:
 i)
 En beskrivelse af styrelogikken og tidsindstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer for brændstofsystemet og andre vigtige systemer, der sikrer en effektiv emissionskontrol (f.eks. udstødningsrecirkulationssystem (EGR) eller regagensdosering)
 ii)
 En begrundelse for anvendelse af enhver understøttende emissionskontrolstrategi for motoren, ledsaget af materiale og prøvningsdata, der påviser virkningen på udstødningsemissionerne. Denne begrundelse kan baseres på prøvningsdata, grundig teknisk analyse eller en kombination heraf
 iii)
 En detaljeret beskrivelse af de algoritmer eller følere (hvis relevant), der bruges til at identificere, analysere eller diagnosticere en fejlfunktion i NOx-kontrolsystemet
 iv)
 Den tolerance, der er anvendt ved opfyldelse af kravene i punkt 5.3.3.7.2, uanset den anvendte metode.
 5.3.2.3.2. Det yderligere materiale, der er omhandlet i afsnit b) i punkt 5.3.2.3.1, behandles som strengt fortroligt. Det


text:
stilles efter anmodning til rådighed for den typegodkendende myndighed. Den typegodkendende myndighed fortroligholder dette materiale.
 5.3.3. Krav til NOx-begrænsningsforanstaltninger for motorer i effektområde L til P.
 5.3.3.1. Fabrikanten skal levere oplysninger, der fuldt ud beskriver NOx-kontrolforanstaltningernes funktionelle driftsdata ved hjælp af de dokumenter, der er angivet i punkt 2 i tillæg 1 og punkt 2 i tillæg 3 til bilag 1A.
 5.3.3.2. Hvis emissionskontrolsystemet kræver et reagens, skal dettes egenskaber, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, forhold vedrørende driftstemperatur og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet angives af fabrikanten i punkt 2.2.1.13 i tillæg 1 og i punkt 3.2.1.13 i tillæg 3 til bilag 1A.
 5.3.3.3. Motorens emissionskontrolstrategi skal være funktionsdygtig under alle miljøforhold, der regelmæssigt forekommer på de kontraherende parters område, navnlig ved lave omgivelsestemperaturer.
 5.3.3.4. Fabrikanten skal påvise, at emission af ammoniak i den gældende testcyklus i typegodkendelsesproceduren, når der anvendes et reagens, ikke overstiger en middelværdi på 25 ppm.
 5.3.3.5. Hvis separate reagensbeholdere er monteret på eller tilsluttet en mobil ikke-vejgående maskine, skal der forefindes midler til udtagning af prøve af reagenset i beholderen. Prøveudtagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger.
 5.3.3.6. Krav til anvendelse og vedligeholdelse
 5.3.3.6.1. I overensstemmelse med punkt 5.1.3 er typegodkendelsen betinget af, at enhver operatør af en mobil ikke-vejgående maskine modtager skriftlige anvisninger omfattende følgende:
 a)
 detaljerede advarsler, der forklarer mulige fejlfunktioner fremkaldt af ukorrekt betjening, anvendelse eller vedligeholdelse af den monterede motor, samt anvisninger til afhjælpning af fejlfunktionerne
 b)
 detaljerede advarsler om ukorrekt anvendelse af maskinen, der kan medføre fejlfunktioner i motoren, samt anvisninger til afhjælpning af fejlfunktionerne
 c)
 oplysninger om korrekt anvendelse af reagens samt anvisning vedrørende opfyldning af reagens mellem normale vedligeholdelsesintervaller
 d)
 en klar advarsel om, at typegodkendelsesattesten for den pågældende type motor kun er gyldig, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 i)
 motoren betjenes, anvendes og vedligeholdes i overensstemmelse med de medfølgende anvisninger
 ii)
 der er straks blevet grebet ind for at afhjælpe ukorrekt betjening, anvendelse eller vedligeholdelse i overensstemmelse med afhjælpningsforanstaltningerne angivet ved advarslerne omhandlet i a) og b)
 iii)
 motoren er ikke forsætligt blevet misbrugt, især ved deaktivering eller manglende vedligeholdelse af et udstødningsrecirkulationssystem (EGR-system) eller et reagensdoseringssystem.
 Anvisningerne skal skrives på en klar og ikke-teknisk måde på samme sprog som i instruktionsbogen for den mobile ikke-vejgående maskine eller motoren.
 5.3.3.7. Reagenskontrol (hvis relevant)
 5.3.3.7.1. Typegodkendelsen gøres i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6.1 betinget af, at der findes indikatorer eller andre passende midler, afhængig af konfigurationen af den mobile ikke-vejgående maskine, der informerer operatøren:
 a)
 om mængden af reagens i reagensbeholderen samt, ved hjælp af en andet specifikt signal, om at reagensbeholderen er mindre end 10 % fuld
 b)
 om at reagensbeholderen er tom eller næsten tom
 c)
 om at beholderens reagens ikke opfylder de karakteristika, der er angivet og noteret i punkt 2.2.1.13 i tillæg 1 og punkt 2.2.1.13 i tillæg 3 til bilag 1A, afhængig af det udstyr, der er monteret til at kontrollere dette.
 d)
 om at reagensdoseringsaktiviteten er afbrudt


text:
i andre tilfælde, end når motorens elektroniske styreenhed eller doseringsanordningen, der reagerer på driftsbetingelser for motoren, hvor dosering ikke er nødvendig, afbryder doseringen, forudsat at disse driftsbetingelser stilles til rådighed for den typegodkendende myndighed.
 5.3.3.7.2. Efter fabrikantens valg kontrolleres reagensets overensstemmelse med de angivne karakteristika og de derved forbundne NOx-emissionstolerancer på en af følgende måder:
 a)
 direkte, f.eks. med sensor for reagenskvalitet
 b)
 indirekte, f.eks. ved hjælp af en NOx-sensor i udstødningen for at evaluere reagensets effektivitet
 c)
 ved en anden metode, forudsat at denne metode er mindst lige så effektiv, som effektiviteten af metoderne i a) og b), og de vigtigste krav i dette punkt opfyldes.
 5.3.4. Krav til NOx-begrænsningsforanstaltninger for motorer i effektområde Q til R
 5.3.4.1. Fabrikanten skal levere oplysninger, der fuldt ud beskriver NOx-kontrolforanstaltningernes funktionelle driftsdata ved hjælp af de dokumenter, der er angivet i punkt 2 i tillæg 1 til bilag 1A og i punkt 2 i tillæg 3 til bilag 1A.
 5.3.4.2. Motorens emissionskontrolstrategi skal være funktionsdygtig under alle miljøforhold, der regelmæssigt forekommer på de kontraherende parters område, navnlig ved lave omgivelsestemperaturer. Dette krav er ikke begrænset til de forhold, under hvilke der skal anvendes en grundlæggende emissionskontrolstrategi, som angivet i punkt 5.3.2.2.2.
 5.3.4.3. Når der anvendes en reagens, skal fabrikanten godtgøre, at ammoniakemissionen i den varme NRTC- eller NRSC-cyklus i typegodkendelsesproceduren ikke overstiger middelværdien på 10 ppm.
 5.3.4.4. Hvis reagensbeholdere er monteret på eller tilsluttet en mobil ikke-vejgående maskine, skal der forefindes midler til udtagning af prøve af reagenset i beholderen. Prøveudtagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger.
 5.3.4.5. Typegodkendelsen gøres i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6.1 betinget af følgende:
 a)
 At der til hver operatør af mobile ikke-vejgående maskiner leveres skriftlige vedligeholdelsesinstrukser som angivet i bilag 9 til dette regulativ.
 b)
 At der leveres OEM-installationsdokumenter for motoren, herunder det emissionsbegrænsende system, som udgør en del af den godkendte motortype.
 c)
 At der leveres OEM-instrukster for operatøradvarselssystemet, ansporingssystemet og (hvis relevant) frostbeskyttelse af reagens.
 d)
 Anvendelse af bestemmelserne om vejledning af operatører, installationsdokumenter, operatøradvarselssystem, ansporingssystem og frostbeskyttelse af reagens, som er angivet i bilag 9 til dette regulativ.
 5.3.5. Kontrolområde for effektområde Q til R
 For motorer i driftsområde Q og R må de emissionsprøver, der er udtaget i det i punkt 5.3.5 definerede område, ikke overstige grænseværdierne for emissionerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ med mere en 100 %.
 5.3.5.1. Påvisningskrav
 Den tekniske tjeneste skal udtage op til tre tilfældige belastnings- og hastighedspunkter inden for kontrolområdet til prøvning. Den tekniske tjeneste skal også bestemme en tilfældig rækkefølge for prøvepunkterne. Prøvningen udgøres i overensstemmelse med de overordnede krav i NRSC-cyklussen, men hvert prøvepunkt evalueres særskilt. Hvert prøvepunkt skal overholde grænseværdierne i punkt 5.3.5.
 5.3.5.2. Prøvningskrav
 Prøvningen udføres på følgende måde:
 a)
 Prøvningen skal udføres umiddelbart efter prøvecyklusserne i diskret modus som beskrevet i punkt a)-e) i punkt 7.8.1.2 i bilag 4B til dette regulativ, men før prøvningsprocedurerne f) efter prøvning, eller alternativt efter RMC-prøvningen i punkt a)-d) i punkt 7.8.2.2 i bilag 4B til dette regulativ,


text:
men før prøvningsprocedurerne e) efter prøvning, afhængigt af hvad der er relevant.
 b)
 Prøvningerne skal foretages som foreskrevet i punkt b)-e) i punkt 7.8.1.2 i bilag 4B til dette regulativ ved hjælp af flerfiltermetoden (et filter for hvert prøvepunkt) for hvert af de tre valgte prøvningspunkter.
 c)
 Der beregnes en særlig emissionsværdi (i g/kWh) for hvert prøvepunkt.
 d)
 Emissionsværdierne kan beregnes på molbasis ved hjælp af tillæg A.7 eller på massebasis ved anvendelse af metoden i tillæg A.8 i bilag 4B til dette regulativ, men bør være i overensstemmelse med den valgte metode for diskret modus eller RMC-prøvning.
 e)
 Ved summationsberegning af gasser sættes Nmode til 1 og der anvendes en vægtningsfaktor på 1.
 f)
 Ved partikelberegninger anvendes flerfiltermetoden og til summationsberegning af gasser sættes Nmode til 1 og der anvendes en vægtningsfaktor på 1.
 5.3.5.3. Krav til kontrolområdet
 5.3.5.3.1. Motorkontrolområde
 Kontrolområdet (se figur 2) defineres som følger:
 hastighedsområde: hastighed A til høj hastighed
 hvor:
 .
 Der anvendes høj hastighed og lav hastighed som defineret i bilag 4B til dette regulativ.
 Hvis den målte motorhastighed A ligger inden for ± 3 % af den af fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes den af fabrikanten angivne motorhastighed. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes de målte motorhastigheder.
 5.3.5.3.2. Følgende motordriftsforhold holdes uden for prøvning:
 a)
 punkter på under 30 % af det maksimale drejningsmoment
 b)
 punkter på under 30 % af den maksimale effekt.
 Fabrikanten kan kræve, at den godkendende myndighed udelukker funktioner fra kontrolområdet som defineret i punkt 5.5.1 til 5.5.2 i løbet af certificeringen/typegodkendelsen. Den godkendende myndighed kan bevilge denne udelukkelse, hvis fabrikanten kan påvise, at motoren aldrig er i stand til at arbejde ved sådanne værdier, uanset maskinkombination.
 Figur 2
 Kontrolområdet
 5.3.6. Kontrol af krumtaphusgasser for køretøjer i effektområde Q til R.
 5.3.6.1. Der må ikke udledes emissioner fra krumtaphuset direkte til den omgivende atmosfære, bortset fra de undtagelser, der er anført i punkt 5.3.6.3.
 5.3.6.2. Motorer må udsende krumtaphusgasser i udstødningen optrøms for en eventuel efterbehandlingsanordning under al drift.
 5.3.6.3. Motorer udstyret med turboladere, pumper, blæsere eller trykladere til luftindsugning må udlede krumtaphusgasser i den omgivende atmosfære. I så fald skal krumtaphusgasserne tilføjes til udstødningsemissionerne (enten fysisk eller matematisk) under al emissionsprøvning efter punkt 6.10 i bilag 4B til dette regulativ.
 5.4. Valg af motoreffektkategori
 5.4.1. Med henblik på bestemmelse af overensstemmelse af de variable hastigheder, der er defineret i punkt 1.1 og 1.2 i dette regulativ med emissionsgrænserne i punkt 5.2.1 i dette regulativ, tildeles de til driftsområderne på baggrund af den højeste værdi af nettoeffekten målt i overensstemmelse med punkt 2.1.49 i dette regulativ.
 5.4.2. For andre motortyper anvendes mærkenettoeffekt.
 6. MONTERING PÅ KØRETØJET
 6.1.
 Motorens montering på køretøjet skal med hensyn til godkendelse af motoren opfylde følgende specifikationer:
 6.1.1.
 Motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det, der er specificeret for den godkendte motor i bilag 1A, tillæg 1 eller 3 til dette regulativ.
 6.1.2.
 Modtryk fra udstødningen må ikke overstige det, der er specificeret for den godkendte motor i bilag 1A, tillæg 1 eller 3 til dette regulativ.


text:
6.1.3.
 Føreren skal underrettes om reagenskontrollen som defineret i punkt 5.3.3.7.1 eller bilag 9 til dette regulativ, hvis det er relevant.
 6.1.4.
 OEM skal leveres med installationsdokumentation og instrukser som angivet i punkt 5.3.4.5, hvis det er relevant.
 7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 7.1.
 Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 7.2.
 Den typegodkendende myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.
 7.2.1.
 Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.
 7.2.2.
 Såfremt kvalitetsniveauet synes af være utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de data, der er fremlagt i henhold til punkt 5.2, anvendes følgende procedure:
 7.2.2.1.
 En motor udtages af produktionen og underkastes de i bilag 4A eller 4B angivne prøver i overensstemmelse med punkt 5.2. De målte emissioner af carbonmonoxid, carbonhydrider, nitrogenoxider og af partikler må ikke overskride de i tabel 5.2.1 angivne værdier, idet kravene i punkt 5.2.2 skal være opfyldt.
 7.2.2.2.
 Hvis den af produktionen udtagne motor ikke opfylder kravene i punkt 7.2.2.1, kan fabrikanten anmode om, at der foretages målinger på en stikprøve af motorer med samme specifikation, udtaget af serieproduktionen og omfattende den oprindeligt udtagne motor. Fabrikanten aftaler prøvestørrelsen med den tekniske tjeneste. Motorerne, bortset fra den oprindeligt udtagne motor, underkastes afprøvning. Det aritmetiske gennemsnit
 af de resultater, der er opnået ved prøven, bestemmes for hvert forurenende stof. Serieproduktionen anses for overensstemmende, hvis følgende betingelse er opfyldt:hvor:
 hvor
 x er et vilkårligt enkeltresultat af prøvning af stikprøven n.
 l er den i punkt 5.2.1 fastsatte grænseværdi for hvert forurenende stof
 k er en statistisk faktor, der er bestemt af n og givet i følgende tabel:
 n
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 k
 0,973
 0,613
 0,489
 0,421
 0,376
 0,342
 0,317
 0,296
 0,279
 n
 11
 12
 13
 14
 15
 16
 17
 18
 19
 k
 0,265
 0,253
 0,242
 0,233
 0,224
 0,216
 0,210
 0,203
 0,198
 hvis n ≥ 20
 7.2.3.
 Den tekniske tjeneste, der har ansvaret for at efterprøve produktionens overensstemmelse med den godkendte type, udfører prøvninger på motorer, som er helt eller delvis tilkørt efter fabrikantens angivelser.
 7.2.4.
 Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af den typegodkendende myndighed, er en gang årligt. Er kravene i punkt 7.2.2.1 ikke opfyldt, drager den typegodkendende myndighed omsorg for, at der tages alle nødvendige skridt til genoprettelse af produktionens overensstemmelse snarest muligt.
 8. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en motortype eller motorfamilie i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 7.2 ikke er overholdt, eller hvis motoren/motorerne ikke har bestået den i punkt 7.2.2.1 foreskrevne kontrol.
 8.2.
 Såfremt en af de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 9. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN


text:
AF DEN GODKENDTE TYPE
 9.1.
 Enhver ændring af en godkendt type eller familie meddeles den typegodkendende myndighed, som har godkendt typen. Den typegodkendende myndighed kan så:
 9.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at den ændrede type stadig opfylder forskrifterne eller
 9.1.2.
 kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvningen.
 9.2.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den foreskrevne procedure.
 9.3.
 Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille den type eller familie, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 11. OVERGANGSBESTEMMELSER
 11.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.2.
 Med virkning fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde H, I, J og K, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.3.
 Med virkning fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 02 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføring af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde H, I, J og K, som ikke er godkendt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.4.
 Med virkning fra den 1. januar 2010 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med konstant hastighed tilhørende effektområde H, I og K, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.5.
 Med virkning fra den 1. januar 2011 kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med konstant hastighed tilhørende effektområde J, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.6.
 Med virkning fra den 1. januar 2011 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføring af motorer eller motorfamilier med konstant hastighed tilhørende effektområde H, I og K, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.7.
 Med virkning fra den 1. januar 2012 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføring af motorer eller motorfamilier med konstant hastighed tilhørende effektområde J, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 11.8.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan som en undtagelse fra bestemmelserne i punkt


text:
11.3, 11.6 og 11.7 udskyde de datoer, som er angivet i punkterne ovenfor i to år for så vidt angår motorer med en fabrikationsdato, der ligger tidligere end de nævnte datoer.
 11.9.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan som en undtagelse fra bestemmelserne i punkt 11.3, 11.6 og 11.7 fortsat tillade markedsføring af motorer, der er godkendt på grundlag af en tidligere teknisk standard, forudsat at motorerne er beregnet som udskiftningsmotorer til montering i ibrugtagne køretøjer, og at det ikke er teknisk muligt for de pågældende motorer for at opfylde de nye krav i ændringsserie 02.
 11.10.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 03 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.11.
 Med virkning fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 kan de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde L, M, N og P, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.12.
 Med virkning fra den 1. januar 2013 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde Q, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.13.
 Med virkning fra den 1. oktober 2013 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde R, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.14.
 Med virkning fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføring af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde L, M, N og P, som ikke er godkendt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.15.
 Med virkning fra den 1. januar 2014 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføring af motorer eller motorfamilier med variabel hastighed tilhørende effektområde Q, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.16.
 Med virkning fra den 1. oktober 2014 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføring af motorer eller motorfamilier med variabel hastighed tilhørende effektområde R, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.17.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, udskyder som en undtagelse for bestemmelserne i punkt 11.14 til 11.16 de datoer, som er angivet i punkterne ovenfor i to år for så vidt angår motorer med en fabrikationsdato, der ligger tidligere end de nævnte datoer.
 11.18.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan som en undtagelse fra bestemmelserne i punkt 11.14, 11.15 og 11.16 fortsat tillade markedsføring af motorer, der er godkendt på grundlag af en tidligere teknisk standard, forudsat at motorerne er beregnet som udskiftningsmotorer til montering i ibrugtagne køretøjer, og at det ikke er teknisk muligt for de pågældende motorer at opfylde de nye krav i ændringsserie 03.
 11.19.
 Som en undtagelse fra bestemmelserne


text:
i punkt 11.11 til 11.16 finder følgende overgangsbestemmelser fra 11.20 til 11.29 anvendelse for køretøjer i klasse T med følgende særlige karakteristika
 a)
 Ttraktorer med konstruktivt bestemt maksimalhastighed på højst 40 km/h, mindste sporvidde under 1 150 mm, tjenestemasse over 600 kg og frihøjde 600 mm eller derunder. Når højden af traktorens tyngdepunkt (3) (målt i forhold til jorden) divideret med den gennemsnitlige minimumsporvidde af hver aksel er over 0,90, er den konstruktivt bestemte maksimalhastighed dog begrænset til 30 km/h.
 b)
 Traktorer, der er konstrueret til arbejde i høje kulturer i rækker, f.eks. vinmarker. De er karakteriseret ved, at hele eller en del af chassiset er særlig højt, således at de kan køre parallelt med planterækkerne med højre og venstre hjul på hver sin side af en eller flere rækker. Disse traktorer er konstrueret til at køre med eller drive redskaber, der kan være monteret fortil, mellem akslerne, bagtil eller på et lad. Traktoren har i arbejdsstillingen en frihøjde på over 1 000 mm målt i planterækkernes lodrette plan. Når højden af traktorens tyngdepunkt (3) (målt i forhold til jorden, med dæk af normale dimensioner) divideret med gennemsnittet af akslernes minimumsporvidde er over 0,90, er den konstruktivt bestemte maksimalhastighed begrænset til 30 km/h.
 11.20.
 Med virkning fra den 1. januar 2013 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde L og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.21.
 Med virkning fra den 1. januar 2014 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde M og N og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.22.
 Med virkning fra den 1. januar 2015 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde P og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.23.
 Med virkning fra den 1. januar 2016 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde Q og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.24.
 Med virkning fra den 1. oktober 2016 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde R og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.25.
 Med virkning fra den 1. januar 2014 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføringen af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde L og beregnet til montering i de i punkt


text:
11.19 definerede køretøjer, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.26.
 Med virkning fra den 1. januar 2015 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføringen af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde M og N og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.27.
 Med virkning fra den 1. januar 2016 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføringen af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde P og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.28.
 Med virkning fra den 1. januar 2017 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføringen af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde Q og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.29.
 Med virkning fra den 1. oktober 2017 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføringen af motorer eller motorfamilier med vekslende hastighed tilhørende effektområde R og beregnet til montering i de i punkt 11.19 definerede køretøjer, som ikke er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.30.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, udskyder som en undtagelse for bestemmelserne i punkt 11.25 til 11.29 de datoer, som er angivet i punkterne ovenfor i to år for så vidt angår motorer med en fabrikationsdato, der ligger tidligere end de nævnte datoer.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-aftalen, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.
 (1) som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/rev.2, para. 2) - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1 www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (3) Traktorens tyngdepunkt i henhold til ISO 789-6:1982.
 BILAG 1A
 Oplysningsskema nr ... vedrørende typegodkendelse og foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner
 Stammotor/motortype (1): ...
 1. Generelt
 1.1.
 Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...
 1.2.
 Type og handelsbetegnelse for stammotoren(-erne) og, i givet fald, motorfamilie: ...
 1.3.
 Fabrikantens typekode som markeret på motoren(-erne): ...
 1.4.
 Specifikation af den maskine, der skal fremdrives af motoren (2): ...
 1.5.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 1.6.
 Motornummerets placering, kodning og fastgørelse: ...
 1.7.
 Godkendelsesmærkets placering og fastgørelse: ...
 1.8.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 Bilag:
 1.1.
 Hovedspecifikationer for stammotoren(-motorerne) (jf. tillæg 1)
 1.2.
 Hovedspecifikationer for motorfamilien (jf.


text:
tillæg 2)
 1.3.
 Hovedspecifikationer for motortyperne i familien (se tillæg 3)
 2. Specifikationer for motorrelaterede dele af det mobile udstyr (hvis relevant)
 3. Fotografier af stammotoren
 4. Fortegnelse over eventuelle yderligere bilag
 Dato, journalnummer
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Tolerance angives.
 Tillæg 1
 Hovedspecifikationer for motoren/stammotoren
 1. Beskrivelse af motoren
 1.1. Fabrikant: ...
 1.2. Fabrikantens motorkode: ...
 1.3. Funktionsprincip: firetakts/totakts (1)
 1.4. Boring: ... mm
 1.5. Slaglængde: ... mm
 1.6. Cylinderantal, cylinderarrangement: ...
 1.7. Motorens slagvolumen: ... cm3
 1.8. Mærkehastighed: ...
 1.9. Hastighed ved maksimalt drejningsmoment: ...
 1.10. Volumetrisk kompressionsforhold (2): ...
 1.11. Beskrivelse af forbrændingssystem: ...
 1.12. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ...
 1.13. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ...
 1.14. Kølesystem
 1.14.1. Flydende
 1.14.1.1. Væskens art:...
 1.14.1.2. Cirkulationspumpe(r): Ja/nej (1)
 1.14.1.3. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant):...
 1.14.1.4. Udvekslingsforhold (hvis relevant):...
 1.14.2. Luft
 1.14.2.1. Blæser: Ja/nej (1)
 1.14.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant):...
 1.14.2.3. Udvekslingsforhold (hvis relevant):...
 1.15. Tilladt temperatur ifølge fabrikanten
 1.15.1. Væskekøling: Maksimal temperatur ved fraløb: ... K
 1.15.2. Luftkøling: Referencepunkt:...
 Højeste temperatur ved referencepunkt: ... K
 1.15.3. Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler (i givet fald): ... K
 1.15.4. Største udstødningstemperatur ved det punkt i udstødningsrøret (-rørene), der støder op til udstødningsmanifoldens afgangsflange(r): ... K
 1.15.5. Brændstoftemperatur: ... min: K
 ...maks. K
 1.15.6 Temperatur af smøremiddel: ... min: K
 ...maks: K
 1.16. Tryklader: Ja/nej (1)
 1.16.1. Mærke:...
 1.16.2. Type:...
 1.16.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maks. ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant):...
 1.16.4. Ladeluftkøling: Ja/nej (1)
 1.17. Indsugningssystem: Størst tilladte indsugningsvakuum ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: ... kPa
 1.18. Udstødningssystem: Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: ... kPa
 2. Forureningsbegrænsende foranstaltninger
 2.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: Ja/nej (1)
 2.2. Supplerende forureningsbekæmpende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik)
 2.2.1. Katalysator: Ja/nej (1)
 2.2.1.1. Fabrikat(er):...
 2.2.1.2. Type(r):...
 2.2.1.3. Antal katalysatorer og katalysatorelementer:...
 2.2.1.4. Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner og volumen:...
 2.2.1.5. Type katalytisk virkning:...
 2.2.1.6. Samlet mængde ædelmetaller:...
 2.2.1.7. Relativ koncentration:...
 2.2.1.8. Substrat (struktur og materiale):...
 2.2.1.9. Celletæthed:...
 2.2.1.10. Katalysatorbeholdertype(s):...
 2.2.1.11. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted(er) og mindste/største afstand(e) fra motoren):...
 2.2.1.12. Normalt driftstemperaturområde (K):...
 2.2.1.13. Reagens, der forbruges (i givet fald):...
 2.2.1.13.1. Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning:...
 2.2.1.13.2. Reagensets normale driftstemperaturområde:...
 2.2.1.13.3. International standard (i givet fald):...
 2.2.1.14. NOx-sensor: Ja/nej (1)
 2.2.2. Lambda-sonde: Ja/nej (1)
 2.2.2.1. Fabrikat(er):...
 2.2.2.2. Type:...
 2.2.2.3. Placering:...
 2.2.3. Lufttilførsel: Ja/nej (1)
 2.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, o.lign.):...
 2.2.4. EGR: Ja/nej (1)
 2.2.4.1. Karakteristika (kølet/ukølet, højtryk/lavtryk o.lign.)...
 2.2.5. Partikelfilter: Ja/ nej (1)
 2.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner og volumen:...
 2.2.5.2. Partikelfilterets type og konstruktion:...
 2.2.5.3. Placering (sted(er) og mindste/største afstand(e) fra motoren):...
 2.2.5.4. Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning:...
 2.2.5.5. Normalt driftstemperaturområde (K) og trykområde (kPa):...
 2.2.6. Andre systemer: Ja/ nej (1)
 2.2.6.1. Beskrivelse og funktionsmåde:...
 3. Brændstoftilførsel
 3.1. Fødepumpe
 Tryk- eller karakteristikdiagram (2):... kPa
 3.2. Indsprøjtningssystem
 3.2.1. Pumpe
 3.2.1.1. Fabrikat(er):...
 3.2.1.2. Type(r):...
 3.2.1.3. Brændstofmængde: ... mm3 pr. takt (2) eller cyklus ved en pumpehastighed på: ... min–1 ved største indsprøjtningsmængde eller karakteristikdiagram.
 Anvendt metode: På motor/i prøvebænk


text:
(1)
 3.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling
 3.2.1.4.1. Indsprøjtningsforstillingskurve (2):...
 3.2.1.4.2. Indsprøjtningsindstilling (2):...
 3.2.2. Indsprøjtningsledninger
 3.2.2.1. Længde: ... mm
 3.2.2.2. Indvendig diameter: ... mm
 3.2.3. Injektor(er):
 3.2.3.1. Fabrikat(er):...
 3.2.3.2. Type(r):...
 3.2.3.3. Åbningstryk (2) eller karakteristikdiagram: ... kPa
 3.2.4. Regulator
 3.2.4.1. Fabrikat(er):...
 3.2.4.2. Type(r):...
 3.2.4.3. Afskæringshastighed ved fuld belastning (2): ... min–1
 3.2.4.4. Maksimal hastighed, ubelastet (2): ... min–1
 3.2.4.5. Tomgangshastighed (2): ... min–1
 3.3. Koldstartsystem
 3.3.1. Fabrikat(er):...
 3.3.2. Type(r):...
 3.3.3. Beskrivelse:...
 4. Reserveret
 5. Ventilindstilling
 5.1. Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkt, eller tilsvarende data:...
 5.2. Reference- og/eller indstillingsområde (1)
 5.3 Variabel ventilindstillilngssystem (hvis relevant og ved indsugning og/eller udstødning) (1)
 5.3.1. Type: kontinuerlig eller tændt/slukket (1)
 5.3.2. Kamvinkel ved faseskift: ...
 6. Reserveret
 7. Reserveret
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Tolerance angives.
 Tillæg 2
 Hovedspecifikationer for motorfamilien
 1. Fælles parametre (1)
 1.1.
 Forbrændingscyklus:...
 1.2.
 Kølemiddel:...
 1.3.
 Luftindtagstype:...
 1.4.
 Forbrændingskammerets type/konstruktion:...
 1.5.
 Ventiler og porte - arrangement, størrelse og antal:...
 1.6.
 Brændstofsystem:...
 1.7.
 Motorstyringssystemer...
 Bevis på identitet i henhold til tegningsnummer (-numre):...
 1.7.1.
 Ladeluftkølesystem:...
 1.7.2.
 Recirkulation af udstødningsgas (2):...
 1.7.3.
 Vandinjektion/-emulsion (2):...
 1.7.4.
 Luftinjektion (2):...
 1.8.
 System til efterbehandling af udstødning (3):...
 Bevis på identisk (eller for stammotoren laveste) forhold mellem: kapacitet og afgivet brændstofmængde pr. takt i henhold til nummer (numre) i diagram:...
 2. Fortegnelse over motorfamilien
 2.1.
 Navn på motorfamilie:...
 2.2.
 Specifikation af motorer i denne familie:
 Stammotor (4)
 Motorer i familien (5)
 Motortype
 Antal cylindre
 Mærkehastighed (min–1)
 Brændstofforbrug pr. takt (mm3) ved mærkenettoeffekt
 Mærkenettoeffekt (kW)
 Maksimal hastighed (min–1)
 Maksimal nettoeffekt (kW)
 Maksimalt drejningsmoment (min–1)
 Brændstofforbrug pr. takt (mm3) ved maks. drejningsmoment
 Maksimalt drejningsmoment (Nm)
 Lav tomgangshastighed (min–1)
 Slagvolumen (% af stammotorens)
 100
 2.3.
 Desuden skal de i bilag 1B, tillæg 3, krævede oplysninger for hver motortype i familien indsendes til den typegodkendende myndighed.
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Tolerance angives.
 (3) Hvis ikke relevant angiv i.r.
 (4) For full details see Appendix 1.
 (5) For full details see Appendix 3.
 Tillæg 3
 Hovedspecifikationer for en motortype i motorfamilien
 1. Beskrivelse af motoren
 1.1. Fabrikant:...
 1.2. Fabrikantens motorkode:...
 1.3. Funktionsprincip: firetakts/totakts (1)
 1.4. Boring: ...mm
 1.5. Slaglængde: ...mm
 1.6. Cylinderantal, cylinderarrangement:...
 1.7. Motorens slagvolumen: ...cm3
 1.8. mærkehastighed:...
 1.9. Hastighed ved maksimalt drejningsmoment:...
 1.10. Volumetrisk kompressionsforhold (2):...
 1.11. Beskrivelse af forbrændingssystem:...
 1.12. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop:...
 1.13. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte:...
 1.14. Kølesystem
 1.14.1. Flydende
 1.14.1.1. Væskens art:...
 1.14.1.2. Cirkulationspumpe(r): Ja/ nej (1)
 1.14.1.3. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant):...
 1.14.1.4. Udvekslingsforhold (hvis relevant):...
 1.14.2. Luft
 1.14.2.1. Blæser: Ja/nej (1)
 1.14.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant):...
 1.14.2.3. Udvekslingsforhold (hvis relevant):...
 1.15. Tilladt temperatur ifølge fabrikanten
 1.15.1. Væskekøling: Maksimal temperatur ved fraløb: ...K
 1.15.2. Luftkøling: Referencepunkt: ...
 Højeste temperatur ved referencepunkt: ...K
 1.15.3. Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler (i givet fald): ...K
 1.15.4. Største udstødningstemperatur ved det punkt i udstødningsrøret (-rørene), der støder op til udstødningsmanifoldens afgangsflange(r): ...K
 1.15.5. Brændstoftemperatur: ...min: K
 ...maks. K
 1.15.6. Temperatur af smøremiddel: ...min: K
 ...maks. K
 1.16. Tryklader: Ja/nej (1)
 1.16.1. Mærke:...
 1.16.2. Type:...
 1.16.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant):...


text:
1.16.4. Ladeluftkøling: Ja/ nej (1)
 1.17. Indsugningssystem: Størst tilladte indsugningsvakuum ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: ...kPa
 1.18. Udstødningssystem: Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: ...kPa
 2. Forureningsbegrænsende foranstaltninger
 2.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: Ja/ nej (1)
 2.2. Supplerende forureningsbekæmpende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik)
 2.2.1. Katalysator: Ja/ nej (1)
 2.2.1.1. Fabrikat(er):...
 2.2.1.2. Type(r):...
 2.2.1.3. Antal katalysatorer og katalysatorelementer:...
 2.2.1.4. Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner og volumen:...
 2.2.1.5. Type katalytisk virkning:...
 2.2.1.6. Samlet mængde ædelmetaller:...
 2.2.1.7. Relativ koncentration:...
 2.2.1.8. Substrat (struktur og materiale):...
 2.2.1.9. Celletæthed:...
 2.2.1.10. Katalysatorbeholdertype(s):...
 2.2.1.11. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted(er) og mindste/største afstand(e) fra motoren):...
 2.2.1.12. Normalt driftstemperaturområde (K):...
 2.2.1.13. Reagens, der forbruges (i givet fald):...
 2.2.1.13.1. Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning:...
 2.2.1.13.2. Reagensets normale driftstemperaturområde:...
 2.2.1.13.3. International standard (i givet fald):...
 2.2.1.14. NOx-sensor: Ja/ nej (1)
 2.2.2. Lambda-sonde: Ja/ nej (1)
 2.2.2.1. Fabrikat(er):...
 2.2.2.2. Type:...
 2.2.2.3. Placering:...
 2.2.3. Lufttilførsel: Ja/ nej (1)
 2.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, o.lign.):...
 2.2.4. EGR: Ja/ nej (1)
 2.2.4.1. Karakteristika (kølet/ukølet, højtryk/lavtryk o.lign.)...
 2.2.5. Partikelfilter: Ja/ nej (1)
 2.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner og volumen:...
 2.2.5.2. Partikelfilterets type og konstruktion:...
 2.2.5.3. Placering (sted(er) og mindste/største afstand(e) fra motoren):...
 2.2.5.4. Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning:...
 2.2.5.5. Normalt driftstemperaturområde (K) og trykområde (kPa):...
 2.2.6. Andre systemer: Ja/ nej (1)
 2.2.6.1. Beskrivelse og funktionsmåde:...
 3. Brændstoftilførsel
 3.1. Fødepumpe
 Tryk- eller karakteristikdiagram (2): ...kPa
 3.2. Indsprøjtningssystem
 3.2.1. Pumpe
 3.2.1.1. Fabrikat(er):...
 3.2.1.2. Type(r):...
 3.2.1.3. Praktisk gennemførelse: ...mm3 pr. takt (2) eller cyklus ved en pumpehastighed på ...min–1 ved største indsprøjtningsmængde eller karakteristikdiagram.
 Anvendt metode: På motor/i prøvebænk (1)
 3.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling
 3.2.1.4.1 Indsprøjtningsforstillingskurve (2):...
 3.2.1.4.2. Indsprøjtningsindstilling (2):...
 3.2.2. Indsprøjtningsledninger
 3.2.2.1. Længde: ...mm
 3.2.2.2. Indvendig diameter: ...mm
 3.2.3. Injektor(er):
 3.2.3.1. Fabrikat(er):...
 3.2.3.2. Type(r):...
 3.2.3.3. Åbningstryk (2) eller karakteristikdiagram: ...kPa
 3.2.4. Regulator
 3.2.4.1. Fabrikat(er):...
 3.2.4.2. Type(r):...
 3.2.4.3. Afskæringshastighed ved fuld belastning (2): ...min–1
 3.2.4.4. Maksimal hastighed uden belastning (2) ...min–1
 3.2.4.5. Tomgangshastighed (2): ...min–1
 3.3. Koldstartsystem
 3.3.1. Fabrikat(er):...
 3.3.2. Type(r):...
 3.3.3. Beskrivelse:...
 4. Reserveret
 5. Ventilindstilling
 5.1. Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkt, eller tilsvarende data:...
 5.2. Reference- og/eller indstillingsområde (1)
 5.3 Variabelt ventilindstillingssystem (hvis relevant og ved indsugning og/eller udstødning) (1)
 5.3.1 Type: kontinuerlig eller tændt/slukket (1)
 5.3.2 Kamvinkel ved faseskift: ...
 6. Rerserveret
 7. Reserveret
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Tolerance angives.
 BILAG 1 B
 SPECIFIKATIONER FOR MOTORFAMILIEN OG VALG AF STAMMOTOR
 1. PARAMETRE, DER ER BESTEMMENDE FOR MOTORFAMILIEN
 1.1. Generelt
 En motorfamilie er karakteriseret ved dens konstruktionsparametre. Disse skal være fælles for alle motorer i familien. Motorfabrikanten kan bestemme, hvilke motorer der tilhører en motorfamilie, når blot de kriterier, der er anført i punkt 1.3, opfyldes. Motorfamilien skal godkendes af den typegodkendende myndighed. Fabrikanten skal levere den typegodkendende myndighed fyldestgørende oplysninger om emissionsniveauerne for de forskellige motorer i familien.
 1.2. Særlige tilfælde
 1.2.1. Interaktion mellem parametre
 I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene, som kan forårsage emissionsændringer. Dette skal tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn


text:
til udstødningsemission indgår i samme motorfamilie. Disse tilfælde skal identificeres af fabrikanten og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.
 1.2.2. Anordninger eller karakteristika, som har stor indflydelse på emissionerne
 I tilfælde af anordninger eller karakteristika, der ikke er anført i punkt 1.3, men som har stor indflydelse på emissionsniveauet, skal sådant udstyr identificeres af fabrikanten ud fra et velbegrundet teknisk skøn og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.
 1.2.3. Supplerende kriterier
 Ud over de parametre, der er anført i punkt 1.3, kan fabrikanten indføre yderligere kriterier, der gør det muligt at definere en motorfamilie af mere begrænset omfang. Disse parametre skal ikke nødvendigvis være parametre, der har indflydelse på emissionsniveauet.
 1.3. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien
 1.3.1. Forbrændingscyklus:
 a)
 totakts
 b)
 firtakts
 c)
 drejestempelmotor
 d)
 andet
 1.3.2. Cylindernes konfiguration
 1.3.2.1. Cylindernes placering i blokken:
 a)
 V
 b)
 række
 c)
 radialt
 d)
 andet (F, W osv.).
 1.3.2.2. Cylindernes relative placering
 Motorer med samme blok kan tilhøre samme familie, hvis deres boringsmål (centrum til centrum) er de samme.
 1.3.3. Vigtigste kølemiddel:
 a)
 luft
 b)
 vand
 c)
 olie.
 1.3.4. De enkelte cylindres slagvolumen
 Mellem 85 % og 100 % for motorer med en enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3 af den største slagvolumen i motorfamilien.
 Mellem 70 % og 100 % for motorer med en enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3 af den største slagvolumen i motorfamilien.
 1.3.5. Luftindtagstype:
 a)
 naturlig
 b)
 trykladet
 c)
 trykladet med ladeluftkøler.
 1.3.6. Forbrændingskammerets type/konstruktion:
 a)
 åbent kammer
 b)
 delt kammer
 c)
 for andre typer.
 1.3.7. Ventiler og porte:
 a)
 arrangement
 b)
 antal ventiler pr. cylinder.
 1.3.8. Type brændstoftilførsel:
 a)
 pumpe, (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse
 b)
 in-line-pumpe eller fordelerpumpe
 c)
 enheds-injektor
 d)
 common rail.
 1.3.9. Forskellige anordninger
 a)
 udstødningsrecirkulation (EGR)
 b)
 vandindsprøjtning
 c)
 luftindsprøjtning
 d)
 andet.
 1.3.10. Elektronisk styrestrategi
 Tilstedeværelse eller fravær af en elektronisk styreenhed (ECU) på motoren anses for at være et grundlæggende familiekriterium.
 Hvis der er tale om elektronisk styrede motorer, skal fabrikanten redegøre for de tekniske elementer, der forklarer samlingen af de pågældende motorer i samme familie, dvs. grundene til at de pågældende motorer kan forventes at opfylde samme krav med hensyn til emissioner.
 Den elektroniske hastighedsregulering behøver ikke være af en anden familie end ved mekanisk regulering. Behovet for at adskille elektroniske motorer fra mekaniske motorer bør kun gælde for brændstofindsprøjtningsfunktionen, såsom indstilling, tryk, hastighed, form osv.
 1.3.11. Efterbehandlingssystemer til udstødningen
 Følgende anordningers funktion og kombination anses for tilhørskriterier til en motorfamilie:
 a)
 oxidationskatalysator
 b)
 deNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel)
 c)
 andre DeNOx-systemer
 d)
 partikelfilter med passiv regenerering
 e)
 partikelfilter med aktiv regenerering
 f)
 andre partikelfiltre
 g)
 andre anordninger.
 Når en motor er blevet certificeret uden efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, kan den, når den udstyres med en oxidationskatalysator (ikke med partikelfilter), indgå i samme motorfamilie, hvis den ikke kræver andre brændstofspecifikationer.
 Hvis den kræver særlige specifikationer (f.eks. partikelfiltre, der kræver særlige tilsætningsmidler i brændstoffet