text:
fastsættes et fiktivt beløb. Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger fastlægger de nærmere regler for fastsættelse af det fiktive beløb.
 Artikel SSCI.37
 Ansøgning om ydelser
 Indgivelse af ansøgninger om alders- og efterladtepension
 1.
 Ansøgeren indgiver en ansøgning enten til bopælsstedets institution eller til institutionen i den stat, hvis lovgivning senest var gældende for vedkommende. Hvis den berørte person ikke på noget tidspunkt har været omfattet af den lovgivning, som bopælsstedets institution anvender, fremsender denne institution ansøgningen til institutionen i den stat, hvis lovgivning senest var gældende.
 2.
 Datoen for ansøgningens indgivelse gælder for alle berørte institutioner.
 3.
 Uanset stk. 2, og medmindre den relevante lovgivning indeholder gunstigere bestemmelser, anses den dato, hvor ansøgeren kompletterer sin oprindelige ansøgning eller indgiver en ny ansøgning vedrørende de manglende beskæftigelses- og/eller bopælsperioder i en stat, for at være datoen for indgivelse af ansøgningen til den institution, der anvender den pågældende lovgivning, såfremt ansøgeren i sin ansøgning ikke har oplyst, at vedkommende har været beskæftiget eller haft bopæl i andre stater, på trods af at vedkommende er blevet opfordret hertil.
 Artikel SSCI.38
 Dokumentation og oplysninger, der skal ledsage ansøgerens ansøgning
 1.
 Ansøgeren indgiver ansøgningen i overensstemmelse med bestemmelserne i den lovgivning, som anvendes af den institution, der er omhandlet i artikel SSCI.37, stk. 1, og vedlægger den dokumentation, der kræves efter denne lovgivning. Navnlig skal ansøgeren indgive alle relevante tilgængelige oplysninger og al dokumentation vedrørende forsikringsperioder (institutioner, identifikationsnumre), beskæftigelse (arbejdsgivere) eller selvstændig virksomhed (art og sted) og bopæl (adresser), som måtte være tilbagelagt under anden lovgivning, samt varigheden af sådanne perioder.
 2.
 Hvis ansøgeren i henhold til denne protokols artikel SSC.45, stk. 1, anmoder om, at fastsættelsen af ydelser ved alderdom efter lovgivningen i en eller flere stater udsættes, skal ansøgeren anføre dette i sin ansøgning og angive, efter hvilken lovgivning vedkommende anmoder om udsættelse. For at ansøgeren kan benytte sig af denne ret, meddeler de berørte institutioner på ansøgerens anmodning vedkommende alle oplysninger, de er i besiddelse af, så vedkommende kan vurdere konsekvenserne af henholdsvis en samtidig eller en successiv fastsættelse af de ydelser, der kan gøres krav på.
 3.
 Hvis ansøgeren trækker en ansøgning om ydelser tilbage, hvor dette er muligt i henhold til lovgivningen i en bestemt stat, anses dette ikke for samtidig at være en tilbagetrækning af en ansøgning om ydelser i henhold til lovgivningen i en anden stat.
 Artikel SSCI.39
 De berørte institutioners behandling af ansøgninger
 Kontaktinstitution
 1.
 Den institution, hvortil ansøgningen om ydelser indgives eller videresendes i overensstemmelse med artikel SSCI.37, stk. 1, benævnes herefter "kontaktinstitutionen". Institutionen på bopælsstedet benævnes ikke kontaktinstitutionen, hvis den berørte person ikke på noget tidspunkt har været omfattet af den lovgivning, som denne institution anvender.
 Ud over behandlingen af ansøgningen om ydelser i henhold til den lovgivning, den anvender, skal den pågældende institution i sin egenskab af kontaktinstitution fremme udvekslingen af data, bekendtgørelsen af afgørelser og de procedurer, der er nødvendige for de berørte institutioners behandling af ansøgningen, og skal på anmodning forsyne ansøgeren med oplysninger, der er relevante for de aspekter ved


text:
behandlingen, som denne protokol måtte give anledning til, samt holde ansøgeren underrettet om, hvordan behandlingen skrider frem.
 Behandling af ansøgninger om alders- og efterladtepension
 2.
 Kontaktinstitutionen sender straks ansøgninger om ydelser og alle de dokumenter, den råder over, og i givet fald alle relevante dokumenter indgivet af ansøgeren, til alle de berørte institutioner, for at disse institutioner kan påbegynde behandlingen af ansøgningen samtidig. Kontaktinstitutionen underretter de andre institutioner om forsikrings- eller bopælsperioder i henhold til dens lovgivning. Den angiver også, hvilke dokumenter der skal indgives på et senere tidspunkt, og supplerer ansøgningen så hurtigt som muligt.
 3.
 Hver af de berørte institutioner underretter hurtigst muligt kontaktinstitutionen og de andre berørte institutioner om forsikrings- eller bopælsperioder i henhold til deres lovgivning.
 4.
 Alle berørte institutioner beregner størrelsen af ydelserne i henhold til denne protokols artikel SSC.47 og underretter kontaktinstitutionen og de andre berørte institutioner om deres afgørelse samt om størrelsen af ydelserne og meddeler alle de oplysninger, der er nødvendige med henblik på denne protokols artikel SSC.48 til SSC.50.
 5.
 Hvis en institution på basis af oplysninger omhandlet i denne artikels stk. 2 og 3 konstaterer, at denne protokols artikel SSC.52, stk. 2 eller 3, finder anvendelse, informerer den kontaktinstitutionen og de andre berørte institutioner.
 Artikel SSCI.40
 Meddelelse til ansøgeren om afgørelser
 1.
 Hver enkelt institution giver ansøgeren meddelelse om den afgørelse, den har truffet, efter den lovgivning, der finder anvendelse. Afgørelsen skal indeholde nærmere oplysninger om klageadgang samt fristerne for klage. Når kontaktinstitutionen er blevet underrettet om alle de afgørelser, som de enkelte institutioner har truffet, sender den et resumé over disse afgørelser til ansøgeren og de andre berørte institutioner. Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger udarbejder en skabelon for dette resumé. Resuméet sendes til ansøgeren på institutionens sprog eller, hvis ansøgeren anmoder herom, på et hvilket som helst andet sprog, herunder engelsk, der er anerkendt som et officielt EU-sprog.
 2.
 Hvis en ansøger efter modtagelse af resuméet har indtryk af, at vedkommendes rettigheder er blevet påvirket negativt på grund af interaktionen mellem afgørelser, der er truffet af to eller flere institutioner, har ansøgeren ret til inden for de frister, der er fastsat i de respektive nationale lovgivninger, at få taget de berørte institutioners afgørelser op til fornyet overvejelse. Fristen begynder at løbe på datoen for modtagelse af resuméet. Ansøgeren underrettes skriftligt om resultatet af den fornyede overvejelse.
 Artikel SSCI.41
 Fastsættelse af invaliditetsgraden
 Alle institutioner har i overensstemmelse med deres lovgivning ret til at lade ansøgeren undersøge af en af dem selv udpeget læge eller anden specialist for at få fastsat invaliditetsgraden. En stats institution skal dog tage lægelige dokumenter og erklæringer samt administrative oplysninger, der er indhentet af andre staters institutioner, i betragtning på samme måde, som hvis de havde været udstedt på institutionens eget territorium.
 Artikel SSCI.42
 Udbetaling af foreløbige ydelser og forskud på ydelser
 1.
 Uanset artikel SSCI.7 i dette bilag skal enhver institution, der i forbindelse med behandlingen af en ansøgning om ydelser fastslår, at ansøgeren har ret til en selvstændig ydelse i henhold til

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
den gældende lovgivning i overensstemmelse med denne protokols artikel SSC.47, stk. 1, litra a), straks udbetale denne ydelse. Udbetalingen anses for foreløbig, hvis det tilkendte beløb kan påvirkes af resultatet af ansøgningens behandling.
 2.
 Hvis det fremgår af de tilgængelige oplysninger, at ansøgeren har ret til betaling fra en institution i medfør af denne protokols artikel SSC.47, stk. 1, litra b), udbetaler den pågældende institution vedkommende et forskud, hvis størrelse så vidt muligt svarer til det beløb, der må antages at blive fastsat i henhold til denne protokols artikel SSC.47, stk. 1, litra b).
 3.
 Hver institution, som det påhviler at udbetale foreløbige ydelser eller forskud på ydelser i medfør af stk. 1 eller 2, underretter straks ansøgeren herom og gør samtidig vedkommende udtrykkeligt opmærksom på, at afgørelsen er af foreløbig karakter, og på en eventuel klageadgang i henhold til den lovgivning, der gælder for institutionen.
 Artikel SSCI.43
 Fornyet beregning af ydelserne
 1.
 Hvis ydelserne beregnes på ny i overensstemmelse med denne protokols artikel SSC.45, stk. 4, og artikel SSC.54, stk. 1, finder artikel SSCI.42 i dette bilag tilsvarende anvendelse.
 2.
 Hvis ydelsen beregnes på ny, bortfalder eller stilles i bero, underretter den institution, som har truffet afgørelse herom, straks den pågældende person samt hver af de institutioner, hvorfra den pågældende har ret til ydelser.
 Artikel SSCI.44
 Foranstaltninger med henblik på at fremskynde pensionsberegningen
 1.
 For at lette og fremskynde behandlingen af ansøgninger og udbetalingen af ydelser skal de institutioner, hvis lovgivning den berørte person har været omfattet af:
 a)
 udveksle de oplysninger til identifikation af personer, der overgår fra en gældende national lovgivning til en anden, med institutioner i andre stater eller gøre sådanne oplysninger tilgængelige for disse institutioner og sammen sikre, at disse identifikationsoplysninger opbevares og stemmer overens, eller, hvis dette ikke er muligt, give de pågældende personer mulighed for at få direkte adgang til deres identifikationsoplysninger
 b)
 i tilstrækkelig god tid inden minimumsalderen for pensionsrettighedernes indtræden eller inden en aldersgrænse, der fastlægges i national lovgivning, udveksle oplysninger med den berørte person og institutioner i andre stater (vedrørende tilbagelagte perioder eller andre vigtige forhold) om de pensionsrettigheder, der tilkommer personer, der er overgået fra en gældende lovgivning til en anden, eller gøre disse oplysninger tilgængelige for dem, eller, hvis dette ikke er muligt, underrette disse personer om eller give dem mulighed for at gøre sig bekendt med deres fremtidige ret til ydelser.
 2.
 Ved anvendelse af stk. 1 fastsætter Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger, hvilke oplysninger der skal udveksles eller gøres tilgængelige, og fastlægger de relevante procedurer og mekanismer under hensyn til de særlige karakteristika, den administrative og tekniske indretning og de teknologiske midler, der er til rådighed for de nationale pensionsordninger. Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger sikrer gennemførelsen af disse pensionsordninger ved at organisere en opfølgning på de iværksatte foranstaltninger og deres anvendelse.
 3.
 Ved anvendelse af stk. 1 får institutionen i den første stat, hvor en person tildeles et personligt identifikationsnummer (PIN) med henblik på forvaltning af den sociale sikring, stillet de


text:
i denne artikel omhandlede oplysninger til rådighed.
 Artikel SSCI.45
 Koordineringsforanstaltninger i staterne
 1.
 Hvis en national lovgivning indeholder regler til fastlæggelse af, hvilken institution der er ansvarlig, eller hvilken ordning der skal anvendes, eller for at henføre forsikringsperioder til en bestemt ordning, finder disse regler kun anvendelse på forsikringsperioder tilbagelagt under den pågældende stats lovgivning, jf. dog denne protokols artikel SSC.46.
 2.
 Hvis en national lovgivning indeholder regler om koordinering af de særlige ordninger for tjenestemænd og den almindelige ordning for arbejdstagere, berøres sådanne regler ikke af bestemmelserne i denne protokol og i dette bilag.
 KAPITEL 5
 ARBEJDSLØSHEDSYDELSER
 Artikel SSCI.46
 Sammenlægning af perioder og beregning af ydelser
 1.
 Artikel SSCI.11, stk. 1, i dette bilag finder tilsvarende anvendelse på artikel SSC.56 i denne protokol. Med forbehold af de involverede institutioners underliggende forpligtelser kan den pågældende person forelægge den kompetente institution et dokument, der er udstedt af institutionen i den stat, af hvis lovgivning vedkommende var omfattet under sin seneste lønnede beskæftigelse eller selvstændige virksomhed, med angivelse af de perioder, der er afsluttet under denne lovgivning.
 2.
 Ved anvendelse af denne protokols artikel SSC.57 skal den kompetente institution i en stat, efter hvis lovgivning ydelsernes beregning afhænger af antallet af familiemedlemmer, også tage familiemedlemmer, der har bopæl i en anden stat, i betragtning, som om de havde bopæl i den kompetente stat. Dette gælder dog ikke, såfremt en anden person i familiemedlemmernes bopælsstat har ret til arbejdsløshedsydelser, der beregnes på grundlag af antallet af familiemedlemmer.
 AFSNIT IV
 FINANSIELLE BESTEMMELSER
 KAPITEL 1
 REFUSION AF OMKOSTNINGER, JF. Artikel SSC.30 OG Artikel SSC.36 I DENNE PROTOKOL
 AFDELING 1
 REFUSION AF YDELSER PÅ GRUNDLAG AF DE FAKTISKE UDGIFTER
 Artikel SSCI.47
 Principper
 1.
 Ved anvendelse af denne protokols artikel SSC.30 og artikel SSC.36 refunderer den kompetente institution det faktiske beløb for udgifterne til naturalydelser, som fremgår af regnskaberne for den institution, der har udredt dem, til denne institution, medmindre artikel SSCI.57 i dette bilag finder anvendelse.
 2.
 Hvis den faktiske størrelse af de i stk. 1 nævnte udgifter til ydelser ikke helt eller delvis fremgår af regnskaberne for den institution, der har udredt dem, fastsættes refusionsbeløbet til et fikseret beløb beregnet på grundlag af alle relevante oplysninger, der kan udledes af de foreliggende data. Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger afgør, hvilket grundlag der skal anvendes ved beregningen af det fikserede beløb, og fastsætter dets størrelse.
 3.
 Der kan ikke lægges højere satser til grund for refusionen end dem, der finder anvendelse på naturalydelser til forsikringstagere, der er omfattet af den lovgivning, der gælder for den institution, som har udredt de i stk. 1 omhandlede ydelser.
 AFDELING 2
 REFUSION PÅ GRUNDLAG AF FASTE BELØB
 Artikel SSCI.48
 Identifikation af den eller de berørte stater
 1.
 De stater, der er omhandlet i denne protokols artikel SSC.30, stk. 2, hvis retlige eller administrative strukturer er af en sådan art, at anvendelse af refusion på grundlag af faktiske udgifter ikke er hensigtsmæssig, fremgår af dette bilags tillæg SSCI-3.
 2.
 For stater, der står opført i tillæg SSCI-3, refunderer de


text:
kompetente institutioner beløbet for naturalydelser, der er udredt til:
 a)
 familiemedlemmer, der ikke er bosat i samme stat som forsikringstageren, jf. denne protokols artikel SSC.15, og til
 b)
 pensionister og deres familiemedlemmer som fastsat i denne protokols artikel SSC.22, stk. 1, artikel SSC.23 og artikel SSC.24,
 til de institutioner, der har udredt de pågældende ydelser, på grundlag af et fast beløb, der fastsættes for hvert kalenderår. Størrelsen af det faste beløb skal i videst muligt omfang svare til de faktiske udgifter.
 Artikel SSCI.49
 Metode til beregning af de månedlige faste beløb og det samlede faste beløb
 1.
 For hver kreditorstat fremkommer det månedlige faste beløb pr. person (Fi) for et kalenderår ved at dividere den gennemsnitlige årlige udgift pr. person (Yi), opgjort for forskellige alderskategorier (i), med 12 og foretage en nedsættelse (X) af det herved fremkomne beløb i overensstemmelse med følgende formel:
 Fi = Yi*1/12*(1-X)
 hvor:
 —
 indekset (i = 1, 2 og 3) repræsenterer de tre alderskategorier, der anvendes ved beregningen af det faste beløb:
 —
 i = 1: personer under 20 år
 —
 i = 2: personer på 20-64 år
 —
 i = 3: personer på 65 år og derover
 —
 Yi repræsenterer den gennemsnitlige årlige udgift pr. person i alderskategori i, jf. stk. 2.
 —
 koefficienten X (0,20 eller 0,15) repræsenterer nedsættelsen, jf. stk. 3.
 2.
 Den gennemsnitlige årlige udgift pr. person (Yi) i alderskategori i udregnes ved at dividere de årlige udgifter til samtlige de naturalydelser, der af institutionerne i kreditorstaten er udredt til alle de personer i den pågældende alderskategori, der er omfattet af denne stats lovgivning, og som har bopæl på dens territorium, med det gennemsnitlige antal berørte personer i den pågældende alderskategori i det pågældende kalenderår. Beregningen baseres på udgifterne under de ordninger, der er omhandlet i artikel SSCI.20.
 3.
 Det månedlige faste beløb nedsættes i princippet med 20 % (X = 0,20). Det nedsættes med 15 % (X = 0,15) for pensionister og deres familiemedlemmer, hvis den kompetente stat ikke er anført i bilag SSC-3 til denne protokol.
 4.
 For de enkelte debitorstater svarer det samlede faste beløb for et kalenderår til summen af de beløb, der fremkommer ved, i hver alderskategori i, at multiplicere det fastsatte månedlige faste beløb pr. person med antallet af måneder, som de berørte personer i den pågældende alderskategori har tilbagelagt i kreditorstaten.
 Antallet af måneder, som de berørte personer har tilbagelagt i kreditorstaten, svarer til summen af de kalendermåneder i et kalenderår, i hvilke de berørte personer på grund af deres bopæl på kreditorstatens territorium havde ret til at modtage naturalydelser på det pågældende territorium til udgift for debitorstaten. Disse måneder opgøres ved hjælp af en fortegnelse, der i dette øjemed føres af bopælsstedets institution, på grundlag af den af den kompetente institution tilvejebragte dokumentation for de pågældendes ret til ydelser.
 5.
 Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger kan fremsætte forslag til ændringer, der måtte vise sig at være nødvendige for at sikre, at beregningen af de faste beløb i videst muligt omfang svarer


text:
til de faktiske udgifter, og at nedsættelserne i stk. 3 ikke resulterer i ulige betalinger eller dobbeltbetalinger for staterne.
 6.
 Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger udarbejder metoder til fastsættelse af de elementer, der skal anvendes til beregning af de faste beløb, som er nævnt i denne artikel.
 Artikel SSCI.50
 Indberetning af de gennemsnitlige årlige udgifter
 Den gennemsnitlige årlige udgift pr. person i hver alderskategori for et bestemt år indberettes til Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger senest ved udgangen af det andet på det pågældende år følgende år. Hvis ikke indberetningen foretages inden for denne frist, tages den gennemsnitlige årlige udgift pr. person, som Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger senest har fastlagt for et tidligere år.
 AFDELING 3
 ALMINDELIGE BESTEMMELSER
 Artikel SSCI.51
 Procedure for refusion mellem institutioner
 1.
 Refusion mellem staterne gennemføres så hurtigt som muligt. Hver af de berørte institutioner har pligt til at refundere fordringerne inden for de frister, der er fastsat i denne afdeling, så hurtigt de er i stand til det. En tvist vedrørende en given fordring må ikke være til hinder for refusionen af en eller flere andre fordringer.
 2.
 Refusion mellem medlemsstaternes og Det Forenede Kongeriges institutioner, som omhandlet i denne protokols artikel SSC.30 og artikel SSC.36, sker via forbindelsesorganet. Der kan være et særskilt forbindelsesorgan for refusioner i henhold til denne protokols artikel SSC.30 og artikel SSC.36.
 Artikel SSCI.52
 Frister for forelæggelse og betaling af fordringer
 1.
 Fordringer på grundlag af de faktiske udgifter forelægges forbindelsesorganet i debitorstaten senest 12 måneder efter udgangen af det kalenderhalvår, hvor disse fordringer blev registreret i kreditorinstitutionens regnskaber.
 2.
 Fordringer på grundlag af faste beløb vedrørende et kalenderår forelægges forbindelsesorganet i debitorstaten senest 12 måneder efter den måned, hvor de gennemsnitlige udgifter for det pågældende år blev godkendt af Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger. De fortegnelser, der henvises til i artikel SSCI.49, stk. 4, forelægges ved udgangen af det år, der følger efter referenceåret.
 3.
 I det tilfælde, der er omhandlet i artikel SSCI.7, stk. 5, andet afsnit, begynder fristen, jf. denne artikels stk. 1 og 2, først at løbe, når den kompetente institution er identificeret.
 4.
 Fordringer, der indgives efter fristerne i stk. 1 og 2, tages ikke i betragtning.
 5.
 Fordringer betales til forbindelsesorganet i kreditorstaten, jf. artikel SSCI.51, af debitorinstitutionen senest 18 måneder efter udgangen af den måned, hvor de blev indgivet til forbindelsesorganet i debitorstaten. Dette gælder ikke for fordringer, som debitorinstitutionen har afvist af relevante grunde inden for denne periode.
 6.
 Tvister vedrørende en fordring skal løses senest 36 måneder efter den måned, hvor fordringen blev forelagt.
 7.
 Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger fremmer den endelige afslutning af regnskaberne i tilfælde, hvor der ikke er fundet en løsning inden for den i stk. 6 fastsatte frist, og afgiver efter begrundet anmodning fra en af tvistens parter en udtalelse om en tvist senest seks måneder efter den måned, i hvilken den blev forelagt sagen.
 Artikel SSCI.53
 Morarenter og acontobetalinger
 1.
 Fra udløbet af perioden


text:
på 18 måneder, jf. artikel SSCI.52, stk. 5, kan ubetalte fordringer af kreditorinstitutionen pålægges renter, medmindre debitorinstitutionen inden for seks måneder fra udløbet af den måned, hvor fordringen er forelagt, har foretaget en acontobetaling på mindst 90 % af den samlede fordring, der er forelagt i medfør af artikel SSCI.52, stk. 1 eller 2. De dele af fordringen, der ikke er omfattet af acontobetalingen, kan først pålægges renter fra udløbet af den periode på 36 måneder, der er fastsat i artikel SSCI.52, stk. 6.
 2.
 Renterne beregnes på grundlag af den referencesats, som anvendes af det finansielle institut, der er udpeget til dette formål af Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger, for dets vigtigste refinansieringstransaktioner. Den referencesats, der skal anvendes, er den, der er gældende på den første dag i den måned, hvor betalingen forfalder.
 3.
 Intet forbindelsesorgan er forpligtet til at acceptere en acontobetaling i henhold til stk. 1. Afslår et forbindelsesorgan imidlertid et sådant tilbud, er kreditorinstitutionen ikke længere berettiget til at pålægge de pågældende fordringer morarenter ud over det, der er fastsat i stk. 1, andet punktum.
 Artikel SSCI.54
 Årlige kontoopgørelser
 1.
 Partnerskabsrådet fastlægger situationen for fordringer for hvert kalenderår i overensstemmelse på baggrund af rapporten fra Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger. I dette øjemed indberetter forbindelsesorganerne beløbet for forelagte, betalte eller anfægtede fordringer (kreditorposition) og beløbet for modtagne, betalte eller anfægtede fordringer (debitorposition) til Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger inden for de fastsatte frister og i henhold til de af specialudvalget opstillede procedurer.
 2.
 Partnerskabsrådet kan lade foretage enhver verifikation, der kan tjene til kontrol af det statistiske og regnskabsmæssige materiale, der ligger til grund for den i stk. 1 nævnte årlige opgørelse over fordringer, navnlig for at sikre, at dette materiale er i overensstemmelse med de i dette afsnit fastsatte regler.
 KAPITEL 2
 TILBAGESØGNING AF FEJLAGTIGT UDBETALTE YDELSER, TILBAGEBETALING AF FORELØBIGE UDBETALINGER OG BIDRAG, MODREGNING OG BISTAND VED INDDRIVELSE AF FORDRINGER
 AFDELING 1
 PRINCIPPER
 Artikel SSCI.55
 Almindelige bestemmelser
 Ved anvendelse af denne protokols artikel SSC.64 og inden for de deri fastsatte rammer finder inddrivelse af fordringer i videst muligt omfang sted ved modregning, enten mellem den berørte medlemsstats og Det Forenede Kongeriges institutioner eller over for den berørte fysiske eller juridiske person, i overensstemmelse med dette bilags artikel SSCI.56-SSCI.58. Hvis ikke det er muligt at inddrive hele eller en del af fordringen via denne modregningsprocedure, inddrives det resterende beløb i overensstemmelse med dette bilags artikel SSCI.59-SSCI.69.
 AFDELING 2
 MODREGNING
 Artikel SSCI.56
 Uberettiget modtagne ydelser
 1.
 Hvis en stats institution fejlagtigt har udbetalt en person ydelser, kan den pågældende institution under iagttagelse af de betingelser og begrænsninger, der er fastsat i den for institutionen gældende lovgivning, over for en institution i den stat, som det påhviler at betale ydelser til den pågældende, kræve det uberettiget modtagne beløb tilbageholdt i efterbetalinger eller løbende betalinger, der skal udbetales til den pågældende, uanset fra hvilken gren af den sociale sikring ydelsen betales. Sidstnævnte stats institution foretager tilbageholdelsen under iagttagelse af de betingelser og begrænsninger,


text:
der er fastsat for en sådan modregning i henhold til den lovgivning, der gælder for institutionen, på samme måde som hvis den selv havde udbetalt for meget, og overfører det tilbageholdte beløb til den institution, der fejlagtigt har udbetalt ydelserne.
 2.
 Uanset stk. 1 gælder det, at såfremt en institution i en stat ved tilkendelse eller fornyet tilkendelse af ydelser ved invaliditet samt alders- og efterladtepensioner i henhold til denne protokols afsnit III, kapitel 3 og 4, fejlagtigt har udbetalt en person ydelser, kan denne institution over for en institution i den stat, som det påhviler at betale tilsvarende ydelser til den pågældende, kræve det for meget udbetalte beløb tilbageholdt i efterbetalinger, der skal udbetales til den pågældende. Efter at sidstnævnte institution har underrettet den institution, der fejlagtigt har udbetalt et beløb, om disse skyldige efterbetalinger, meddeler den institution, der fejlagtigt har udbetalt beløbet, inden for to måneder størrelsen af det fejlagtigt udbetalte beløb. Hvis den institution, der skal foretage efterbetalinger, modtager denne meddelelse inden for fristen, overfører den det indeholdte beløb til den institution, der fejlagtigt har udbetalt beløb. Hvis fristen er overskredet, udbetaler den nævnte institution straks efterbetalingerne til den pågældende person.
 3.
 Har en person modtaget social bistand i en stat i et tidsrum, hvor den pågældende havde ret til ydelser efter en anden stats lovgivning, kan det organ, som har ydet bistanden, for så vidt det efter lovgivningen har regreskrav på de ydelser, der tilkommer den pågældende, over for en institution i enhver anden stat, som det påhviler at betale ydelser til den pågældende, kræve det beløb, der er udbetalt som social bistand, tilbageholdt i de beløb, som den omhandlede stat udbetaler den pågældende.
 Denne bestemmelse finder tilsvarende anvendelse på familiemedlemmerne til en berørt person, der har modtaget bistand i en stat i et tidsrum, hvor den pågældende havde ret til ydelser for det pågældende familiemedlem efter lovgivningen i en anden stat.
 Den institution i en stat, der fejlagtigt har udbetalt et bistandsbeløb, sender opgørelsen over det beløb, den har til gode, til institutionen i den anden stat. Denne foretager tilbageholdelsen under iagttagelse af de betingelser og begrænsninger, der er fastsat for en sådan modregning i henhold til den lovgivning, der gælder for institutionen, og overfører straks det tilbageholdte beløb til den institution, der fejlagtigt har udbetalt beløbet.
 Artikel SSCI.57
 Foreløbigt betalte kontantydelser eller bidrag
 1.
 Ved anvendelse af artikel SSCI.6 skal den institution, der har udbetalt kontantydelser foreløbigt, senest tre måneder efter at det er fastlagt, hvilken lovgivning der skal anvendes, eller hvilken institution der har ansvaret for at udbetale ydelserne, foretage en opgørelse over det foreløbigt udbetalte beløb og sende den til den institution, der fastslås som kompetent.
 Den institution, der fastslås som kompetent til at betale ydelserne, tilbageholder det beløb, der svarer til den foreløbige betaling, i de efterbetalinger af den tilsvarende ydelse, som den skylder den pågældende, og overfører straks det tilbageholdte beløb til den institution, der har udbetalt kontantydelserne foreløbigt.
 Hvis de foreløbigt udbetalte ydelser overstiger efterbetalingsbeløbet, eller hvis der ikke


text:
findes nogen efterbetalinger, tilbageholder den institution, der fastslås som kompetent, dette beløb i løbende betalinger under iagttagelse af de betingelser og begrænsninger, der er fastsat for en sådan modregning i henhold til den lovgivning, der gælder for institutionen, og overfører straks det tilbageholdte beløb til den institution, der har udbetalt kontantydelserne foreløbigt.
 2.
 Den institution, der foreløbigt har modtaget bidrag fra en juridisk og/eller fysisk person, skal ikke betale de pågældende beløb tilbage til den person, der har indbetalt dem, før den har forespurgt hos den institution, der fastslås som kompetent, om den eventuelt har beløb til gode i henhold til artikel SSCI.6, stk. 4.
 På anmodning af den institution, der fastslås som kompetent, fremsat senest tre måneder efter, at det er fastslået, hvilken lovgivning der finder anvendelse, overfører den institution, der har modtaget bidrag foreløbigt, disse bidrag til den institution, der er fastslået som kompetent for den periode, med henblik på en afklaring af situationen med hensyn til de bidrag, som den juridiske eller fysiske person skylder den. De overførte bidrag anses med tilbagevirkende kraft for at være blevet betalt til den institution, der fastslås som kompetent.
 Hvis de foreløbigt betalte bidrag overstiger det beløb, som den juridiske eller fysiske person skylder den institution, der fastslås som kompetent, tilbagebetaler den institution, der har modtaget bidrag foreløbigt, det overskydende beløb til den pågældende juridiske eller fysiske person.
 Artikel SSCI.58
 Omkostninger i forbindelse med modregning
 Der betales ingen omkostninger, når skylden inddrives via modregningsproceduren i artikel SSCI.56 og SSCI.57.
 AFDELING 3
 INDDRIVELSE
 Artikel SSCI.59
 Definitioner og almindelige bestemmelser
 1.
 I denne afdeling forstås ved:
 a)
 "fordring" alle fordringer i forbindelse med bidrag eller med ydelser, der er udbetalt eller udredt uberettiget, herunder renter, bøder, administrative sanktioner og alle andre gebyrer og omkostninger, der er forbundet med fordringen i overensstemmelse med lovgivningen i den stat, der fremsætter fordringen
 b)
 "bistandssøgende part" for så vidt angår den enkelte stat enhver institution, der fremsætter en anmodning om oplysninger, meddelelse eller inddrivelse vedrørende en fordring som defineret ovenfor
 c)
 "bistandssøgte part" for så vidt angår den enkelte stat enhver institution, over for hvilken der kan fremsættes en anmodning om oplysninger, meddelelse eller inddrivelse.
 2.
 Anmodninger og alle meddelelser i tilknytning hertil mellem staterne fremsendes generelt via udpegede institutioner.
 3.
 Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger iværksætter praktiske gennemførelsesforanstaltninger, herunder bl.a. foranstaltninger relateret til artikel SSCI.4, og til fastsættelse af en minimumstærskel for de beløb, for hvilke der kan fremsættes en anmodning om inddrivelse.
 Artikel SSCI.60
 Anmodninger om oplysninger
 1.
 Efter anmodning fra den bistandssøgende part meddeler den bistandssøgte part førstnævnte part alle oplysninger, der er af værdi for denne ved inddrivelsen af en fordring.
 2.
 Med henblik på at fremskaffe de pågældende oplysninger udøver den bistandssøgte part de beføjelser, der er fastlagt ved lov eller administrativt fastsat praksis om inddrivelse af lignende fordringer, der er opstået i den stat, hvor den er beliggende. I anmodningen om oplysninger anføres navn, senest kendte adresse og alle andre relevante oplysninger til identifikation af den pågældende juridiske eller


text:
fysiske person, som de pågældende oplysninger vedrører, samt arten og størrelsen af den fordring, som ligger til grund for anmodningen.
 3.
 Den bistandssøgte part er ikke forpligtet til at give oplysninger:
 a)
 som den ikke ville være i stand til at fremskaffe med henblik på inddrivelse af lignende fordringer, der er opstået i den stat, hvor den er beliggende
 b)
 som ville afsløre en handelsmæssig, industriel eller erhvervsmæssig hemmelighed eller
 c)
 hvis meddelelse ville kunne krænke en stats sikkerhed eller offentlige orden.
 4.
 Den bistandssøgte part underretter den bistandssøgende part om grunden til, at anmodningen om oplysninger ikke kan efterkommes.
 Artikel SSCI.61
 Meddelelse
 1.
 Efter anmodning fra den bistandssøgende part meddeler den bistandssøgte part i overensstemmelse med de regler, der gælder for meddelelse af tilsvarende akter eller afgørelser på det territorium, hvor den er beliggende, modtageren alle sådanne akter og afgørelser, herunder retslige, der hidrører fra den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, og som vedrører en fordring eller dens inddrivelse.
 2.
 I anmodningen om meddelelse anføres den pågældende modtagers navn, adresse og alle andre relevante oplysninger til identifikation af den berørte modtager, der sædvanligvis er tilgængelige for den bistandssøgende part, arten af og formålet med den akt eller afgørelse, der skal meddeles, om nødvendigt skyldnerens navn, adresse og alle andre relevante oplysninger til identifikation af skyldneren og den fordring, som akten eller afgørelsen vedrører, samt alle andre formålstjenlige oplysninger.
 3.
 Den bistandssøgte part underretter straks den bistandssøgende part om, hvordan anmodningen om meddelelse er blevet fulgt op, og navnlig om den dato, hvor afgørelsen eller akten er blevet sendt til modtageren.
 Artikel SSCI.62
 Anmodning om inddrivelse
 1.
 Efter anmodning fra den bistandssøgende part inddriver den bistandssøgte part fordringer, der er genstand for en akt, som hjemler ret til eksekution, og som er udstedt af den bistandssøgende part, i det omfang det er muligt efter og i overensstemmelse med gældende lovgivning og administrativ praksis i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende.
 2.
 Den bistandssøgende part kan kun fremsætte en anmodning om inddrivelse, hvis:
 a)
 den også giver den bistandssøgte instans en officiel eller bekræftet kopi af den akt, der hjemler ret til eksekution af fordringen i den stat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende, undtagen i de tilfælde, hvor artikel SSCI.64, stk. 3, anvendes
 b)
 fordringen eller akten, der hjemler ret til eksekution, ikke anfægtes i dens egen stat
 c)
 den i den stat, hvor den er beliggende, har iværksat de inddrivelsesforretninger, der kan indledes på grundlag af den i stk. 1 nævnte akt, og når de trufne foranstaltninger ikke fører til betaling af hele fordringen
 d)
 såfremt forældelsesfristen i henhold til dens egen lovgivning ikke er udløbet.
 3.
 I anmodningen om inddrivelse anføres:
 a)
 navn, adresse og alle andre relevante oplysninger til identifikation af den pågældende fysiske eller juridiske person eller identifikation af tredjemand, som er i besiddelse af denne persons aktiver
 b)
 navn, adresse og alle andre relevante oplysninger til identifikation af den bistandssøgende part
 c)
 en henvisning til den akt, der hjemler ret til


text:
eksekution, udstedt i den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende
 d)
 fordringens art og størrelse, herunder hovedstol, renter, bøder, administrative sanktioner og alle andre gebyrer og omkostninger anført i valutaerne i de stater, hvor den bistandssøgende og den bistandssøgte part er beliggende
 e)
 det tidspunkt, hvor den bistandssøgende part eller den bistandssøgte part har underrettet modtageren om akten
 f)
 fra hvilket tidspunkt og i hvilken periode eksekution er mulig i henhold til de love, der er gældende i den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende
 g)
 andre relevante oplysninger.
 4.
 Anmodningen om inddrivelse skal desuden indeholde en erklæring fra den bistandssøgende part, hvori det bekræftes, at betingelserne i stk. 2 er opfyldt.
 5.
 Den bistandssøgende part sender den bistandssøgte part alle relevante oplysninger, som vedrører den sag, der lå til grund for anmodningen om inddrivelse, så snart den får kendskab hertil.
 Artikel SSCI.63
 Den akt, der hjemler ret til eksekution af fordringen
 1.
 I overensstemmelse med denne protokols artikel SSCI.64, stk. 2, anerkendes den akt, der hjemler ret til eksekution af fordringen, uden videre og behandles automatisk som en akt, der hjemler ret til eksekution af en fordring, af den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende.
 2.
 Uanset stk. 1 kan den akt, der hjemler ret til eksekution af fordringen, i givet fald og i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i den stat, hvori den bistandssøgte part er beliggende, stadfæstes som, anerkendes som, suppleres med eller erstattes med en akt, der hjemler ret til eksekution på denne stats område.
 Senest tre måneder efter modtagelsen af anmodningen om inddrivelse bestræber staten/staterne sig på at fuldføre accepten, anerkendelsen, suppleringen eller erstatningen af akten, med undtagelse af de tilfælde, hvor tredje afsnit i dette stykke finder anvendelse. Staterne må ikke afslå at fuldføre disse handlinger, når den akt, der hjemler ret til eksekution, er formelt korrekt. Den bistandssøgte part underretter den bistandssøgende part om baggrunden for overskridelsen af tremånedersperioden.
 Hvis nogen af disse handlinger medfører en tvist vedrørende fordringen eller den akt, som hjemler ret til eksekution, og som er udstedt af den bistandssøgende part, finder artikel SSCI.65 anvendelse.
 Artikel SSCI.64
 Betalingsbetingelser og -frist
 1.
 Inddrivelse finder sted i den valuta, der anvendes i den stat, i hvilken den bistandssøgte part er beliggende. Den bistandssøgte part overfører hele det beløb, den har inddrevet, til den bistandssøgende part.
 2.
 Såfremt de love og administrative bestemmelser, der gælder i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende, tillader det, kan denne efter at have rådført sig med den bistandssøgende part indrømme skyldneren en betalingsfrist eller tillade betaling i rater. Renter, der opkræves af den bistandssøgte part som følge af denne betalingsfrist, skal også overføres til den bistandssøgende part.
 3.
 Fra det tidspunkt, hvor den akt, der hjemler ret til eksekution af fordringen, er direkte anerkendt i overensstemmelse med artikel SSCI.63, stk. 1, eller er accepteret, anerkendt, suppleret eller erstattet i overensstemmelse med artikel SSCI.63, stk. 2, påløber der morarenter i henhold til de love og administrative bestemmelser, der gælder i den stat,


text:
hvor den bistandssøgte part er beliggende, og de overføres også til den bistandssøgende part.
 Artikel SSCI.65
 Indsigelse mod fordringen eller den akt, der hjemler ret til eksekution af fordringen, og indsigelse vedrørende eksekutionsforanstaltninger
 1.
 Såfremt en berørt person under inddrivelsesforretningen gør indsigelse mod fordringen eller den akt, der hjemler ret til eksekution, og som er udstedt i den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, indbringes sagen af den pågældende person for de relevante myndigheder i den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, i overensstemmelse med de i denne stat gældende retsregler. Den bistandssøgende part giver straks den bistandssøgte part meddelelse herom. Endvidere kan den berørte person give den bistandssøgte part meddelelse herom.
 2.
 Så snart den bistandssøgte part har modtaget den i stk. 1 nævnte meddelelse eller oplysning enten fra den bistandssøgende part eller fra den berørte person, suspenderer den eksekutionsforretningen, indtil der foreligger en afgørelse fra den relevante myndighed om spørgsmålet, medmindre den bistandssøgende part anmoder om andet i overensstemmelse med andet afsnit i dette stykke. Såfremt den bistandssøgte part finder det nødvendigt, og med forbehold af artikel SSCI.68, kan den træffe retsbevarende foranstaltninger for at sikre inddrivelse af fordringen, i det omfang gældende love eller bestemmelser i den stat, hvor den er beliggende, tillader det for lignende fordringer.
 Uanset første afsnit kan den bistandssøgende part i henhold til de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den stat, hvor den er beliggende, anmode den bistandssøgte part om at inddrive en fordring, der er gjort indsigelse mod, for så vidt en sådan handling er tilladt efter de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende. Hvis indsigelsesspørgsmålet senere afgøres til fordel for skyldneren, tilbagebetaler den bistandssøgende part eventuelt inddrevne beløb med tillæg af eventuel erstatning i overensstemmelse med den lovgivning, som er gældende i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende.
 3.
 Når indsigelsen vedrører eksekutionsforanstaltninger, der er truffet i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende, indbringes sagen for den relevante myndighed i denne stat i overensstemmelse med dennes love og andre retsforskrifter.
 4.
 Når den relevante myndighed, for hvilken sagen er indbragt i henhold til stk. 1, er en domstol eller en forvaltningsdomstol, betragtes dennes afgørelse, hvis den giver den bistandssøgende part medhold, og hvis den gør det muligt, at fordringen inddrives i den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, som "den akt, der hjemler ret til eksekution", i den i artikel SSCI.62 og SSCI.63 anvendte betydning, og inddrivelsen af fordringen gennemføres på grundlag af denne afgørelse.
 Artikel SSCI.66
 Grænser for bistanden
 1.
 Den bistandssøgte part er ikke forpligtet til:
 a)
 at yde den bistand, der er omfattet af artikel SSCI.62 til SSCI.65, hvis inddrivelse af fordringen på grund af skyldnerens situation kan give anledning til alvorlige, økonomiske eller sociale vanskeligheder i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende, for så vidt de love og bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den stat, hvor


text:
den bistandssøgte part er beliggende, tillader noget sådant for lignende, nationale fordringer
 b)
 at yde den bistand, der er omfattet af artikel SSCI.60-SSCI.65, hvis den oprindelige anmodning i henhold til artikel SSCI.60-SSCI.62 vedrører fordringer, der er over fem år gamle at regne fra det tidspunkt, hvor den akt, der hjemler ret til eksekution, blev oprettet i overensstemmelse med de love og bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, frem til tidspunktet for fremsættelse af anmodningen. Såfremt der imidlertid gøres indsigelse mod fordringen eller akten, løber fristen fra det tidspunkt, hvor den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, fastslår, at der ikke længere kan gøres indsigelse mod fordringen eller den akt, der hjemler ret til eksekution.
 2.
 Den bistandssøgte part underretter den bistandssøgende part om grunden til, at anmodningen om bistand ikke kan efterkommes.
 Artikel SSCI.67
 Forældelsesfrist
 1.
 Spørgsmål om forældelse afgøres således:
 a)
 efter gældende retsregler i den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, hvis de vedrører fordringen eller den akt, der hjemler ret til eksekution af fordringen og
 b)
 efter gældende retsregler i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende, hvis de vedrører eksekutionsforanstaltninger i den bistandssøgte stat.
 Forældelse efter gældende retsregler i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende, løber fra datoen for direkte anerkendelse eller fra datoen for stadfæstelse, anerkendelse, supplering eller erstatning af dokumentet i henhold til artikel SSCI.63.
 2.
 De inddrivelsesforanstaltninger, der i overensstemmelse med anmodningen om bistand træffes af bistandssøgte part, og som, såfremt de var blevet truffet af den bistandssøgende part, ville have medført suspension eller afbrydelse af forældelsen i henhold til gældende retsregler i den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, anses med hensyn til denne virkning for at være truffet i sidstnævnte stat.
 Artikel SSCI.68
 Retsbevarende foranstaltninger
 På begrundet begæring af den bistandssøgende part træffer den bistandssøgte part retsbevarende foranstaltninger for at sikre inddrivelse af en fordring, for så vidt som gældende love og andre retsforskrifter i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende, tillader det.
 Med henblik på gennemførelsen af første stykke finder bestemmelserne og procedurerne i artikel SSCI.62, SSCI.63, SSCI.65 og SSCI.66 tilsvarende anvendelse.
 Artikel SSCI.69
 Omkostninger i forbindelse med inddrivelse
 1.
 Den bistandssøgte part inddriver hos den pågældende fysiske eller juridiske person og tilbageholder alle omkostninger, som den afholder i forbindelse med inddrivelse af fordringen i overensstemmelse med de love og bestemmelser, der er gældende for tilsvarende fordringer, i den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende.
 2.
 Gensidig bistand i medfør af denne afdeling er som hovedregel gratis. Ved inddrivelser, der frembyder særlige vanskeligheder eller er forbundet med meget store omkostninger, kan den bistandssøgende og den bistandssøgte part dog aftale særlige godtgørelsesregler for de pågældende tilfælde.
 Den stat, hvor den bistandssøgende part er beliggende, forbliver dog ansvarlig over for den stat, hvor den bistandssøgte part er beliggende, for godtgørelse af eventuelle omkostninger og tab som følge af foranstaltninger, som erklæres ubegrundede, for så vidt angår fordringens tilstedeværelse eller gyldigheden af den akt,


text:
der er udstedt af den bistandssøgende part.
 AFSNIT V
 DIVERSE BESTEMMELSER, OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
 Artikel SSCI.70
 Lægeundersøgelse og administrativ kontrol
 1.
 Når en person, der modtager eller ansøger om ydelser, eller et medlem af den pågældendes familie opholder sig eller er bosat i en anden stat end den, hvor debitorinstitutionen er beliggende, foretages lægeundersøgelsen efter denne institutions anmodning af institutionen på ydelsesmodtagerens opholds- eller bopælssted i overensstemmelse med de regler, der er fastlagt i den lovgivning, som gælder for denne institution, jf. dog andre bestemmelser.
 Debitorinstitutionen meddeler opholds- eller bopælsstedets institution, hvilke eventuelle særlige krav, der om nødvendigt skal overholdes, og hvilke punkter lægeundersøgelsen skal omfatte.
 2.
 Opholds- eller bopælsstedets institution skal sende en rapport til den debitorinstitution, som har anmodet om lægeundersøgelsen. Denne institution skal være bundet af de konstateringer, som opholds- eller bopælsstedets institution har foretaget.
 Debitorinstitutionen bevarer retten til at lade ydelsesmodtageren undersøge af en af den udpeget læge. Ydelsesmodtageren kan dog kun anmodes om at rejse til debitorinstitutionens stat, hvis ydelsesmodtageren er i stand til at foretage rejsen, uden at det går ud over ydelsesmodtagerens helbred, og hvis debitorinstitutionen afholder vedkommendes dertil hørende rejse- og opholdsudgifter.
 3.
 Når en person, der modtager eller ansøger om ydelser, eller et den pågældendes familie opholder sig eller er bosat i en anden stat end den, hvor debitorinstitutionen er beliggende, foretages den administrative kontrol efter debitorinstitutionens anmodning af institutionen på modtagerens opholds- eller bopælssted.
 Stk. 2 finder også anvendelse i dette tilfælde.
 4.
 Som en undtagelse fra princippet om, at gensidigt administrativt samarbejde ydes vederlagsfrit, jf. denne protokols artikel SSC.59, stk. 3, refunderes de reelle udgifter i forbindelse med kontrollen, jf. denne artikel, til den institution, som var blevet anmodet om at udføre den, af den debitorinstitution, som havde anmodet herom.
 Artikel SSCI.71
 Underretninger
 1.
 Staterne meddeler Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger nærmere oplysninger om de organer, der er defineret i denne protokols artikel SSC.1 og dette bilags artikel SSCI.1, stk. 2, litra a) og b), og om de institutioner, der er udpeget i overensstemmelse med dette bilag.
 2.
 De organer, der er omhandlet i stk. 1, skal have en elektronisk identitet i form af en identifikationskode og en elektronisk adresse.
 3.
 Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger fastlægger strukturen, indholdet og detaljerede ordninger vedrørende underretning om kontaktoplysninger, jf. stk. 1, herunder fælles format og model.
 4.
 Med henblik på gennemførelsen af denne protokol kan Det Forenede Kongerige deltage i Electronic Exchange of Social Security Information og bære de dermed forbundne omkostninger.
 5.
 Staterne sørger for, at oplysningerne omhandlet i stk. 1 opdateres løbende.
 Artikel SSCI.72
 Information
 Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger udarbejder den fornødne information med henblik på at sikre, at de pågældende er bekendt med deres rettigheder samt de administrative formaliteter, de skal iagttage for at gøre disse rettigheder gældende. Informationen formidles, hvor det er muligt, ad elektronisk vej via online-netsteder, der er offentligt tilgængelige. Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger sørger for, at informationen opdateres regelmæssigt, og overvåger kvaliteten af


text:
de tjenester, der ydes forbrugerne.
 Artikel SSCI.73
 Valutaomregning
 Ved anvendelsen af denne protokol og dette bilag gælder ved omregning mellem to valutaer den referencekurs for omregning af valutaer, der offentliggøres af den finansielle institution, der er udpeget med henblik herpå af Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger. Den dato, der skal tages hensyn til ved fastsættelse af omregningskursen, fastlægges af Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger.
 Artikel SSCI.74
 Gennemførelsesbestemmelser
 Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger kan vedtage yderligere vejledning om gennemførelsen af denne protokol og af dette bilag.
 Artikel SSCI.75
 Midlertidige bestemmelser om formularer og dokumenter
 1.
 I en overgangsperiode, hvis udløbsdato fastsættes af Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger, er alle formularer og dokumenter udstedt af de kompetente institutioner i det format, der anvendes umiddelbart inden denne protokols ikrafttræden, gyldige med henblik på gennemførelsen af denne protokol og anvendes, hvis dette er relevant, fortsat til udveksling af oplysninger mellem kompetente institutioner. Alle sådanne formularer og dokumenter, der er udstedt før og i den mellemliggende periode, er gyldige indtil de udløber eller annulleres.
 2.
 De formularer og dokumenter, der er gyldige i henhold til stk. 1, omfatter:
 a)
 Europæiske sygesikringskort udstedt på vegne af Det Forenede Kongerige, som er gyldige rettighedsdokumenter i henhold til artikel SSC.17 og artikel SSC.25, stk. 1, i denne protokol og artikel SSCI.22 i dette bilag, og
 b)
 personbårne dokumenter, der attesterer en persons sociale sikringsstatus, som er påkrævet for at denne protokol kan få virkning.
 Tillæg SSCI-1
 ADMINISTRATIVE ORDNINGER MELLEM TO ELLER FLERE STATER (jf. dette bilags artikel SSCI.8)
 BELGIEN — DET FORENEDE KONGERIGE
 Brevvekslingen af 4. maj 1976 og 14. juni 1976 vedrørende artikel 105, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 574/72 (afkald på refusion af udgifter til administrativ og lægelig kontrol)
 Brevvekslingen af 18. januar 1977 og 14. marts 1977 vedrørende artikel 36, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1408/71 (ordning vedrørende refusion eller afkald på refusion af udgifter til naturalydelser udredet i henhold til afsnit III, kapitel 1, i forordning (EØF) nr. 1408/71), som ændret ved brevveksling af 4. maj 1982 og 23. juli 1982 (aftale om refusion af udgifter i henhold til artikel 22, stk. 1, litra a), i forordning (EØF) nr. 1408/71)
 DANMARK — DET FORENEDE KONGERIGE
 Brevvekslingen af 30. marts 1977 og 19. april 1977 som ændret ved brevveksling af 8. november 1989 og 10. januar 1990 om afkald på refusion af udgifter til naturalydelser og udgifter til administrativ og lægelig kontrol
 ESTLAND — DET FORENEDE KONGERIGE
 Ordningen endeligt udformet den 29. marts 2006 mellem de kompetente myndigheder i Republikken Estland og Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 36, stk. 3, og artikel 63, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1408/71 vedrørende andre metoder for refusion af udgifter til naturalydelser, som de to lande tilkender i henhold til forordning (EF) nr. 883/2004 med virkning fra den 1. maj 2004
 FINLAND — DET FORENEDE KONGERIGE
 Brevvekslingen af 1. juni 1995 og 20. juni 1995 vedrørende artikel 36, stk. 3, og artikel 63, stk. 3, i


text:
forordning (EØF) nr. 1408/71 (refusion eller afkald på refusion af udgifter til naturalydelser) og artikel 105, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 574/72 (afkald på refusion af udgifter til administrativ og lægelig kontrol)
 FRANKRIG — DET FORENEDE KONGERIGE
 Brevvekslingen af 25. marts 1997 og 28. april 1997 vedrørende artikel 105, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 574/72 (afkald på refusion af udgifter til administrativ og lægelig kontrol)
 Aftalen af 8. december 1998 om særregler for fastsættelse af de udgifter til naturalydelser, der skal refunderes i henhold til forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72
 UNGARN — DET FORENEDE KONGERIGE
 Ordningen endeligt udformet den 1. november 2005 mellem de kompetente myndigheder i Republikken Ungarn og Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 35, stk. 3, og artikel 41, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 883/2004 vedrørende andre metoder for refusion af udgifter til naturalydelser, som de to lande tilkender i henhold til nævnte forordning med virkning fra den 1. maj 2004
 IRLAND — DET FORENEDE KONGERIGE
 Brevvekslingen af 9. juli 1975 vedrørende artikel 36, stk. 3, og artikel 63, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1408/71 (ordning vedrørende refusion eller afkald på refusion af udgifter til naturalydelser, udredt i henhold til afsnit III, kapitel 1 eller 4, i forordning (EØF) nr. 1408/71), og artikel 105, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 574/72 (afkald på refusion af udgifter til administrativ og lægelig kontrol)
 ITALIEN — DET FORENEDE KONGERIGE
 Ordningen undertegnet den 15. december 2005 mellem de kompetente myndigheder i Republikken Italien og Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 36, stk. 3, og artikel 63, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1408/71 vedrørende andre metoder for refusion af udgifter til naturalydelser, som de to lande tilkender i henhold til forordning (EF) nr. 883/2004 med virkning fra den 1. januar 2005
 LUXEMBOURG — DET FORENEDE KONGERIGE
 Brevvekslingen af 18. december 1975 og 20. januar 1976 vedrørende artikel 105, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 574/72 (afkald på refusion af udgifter til administrativ og lægelig kontrol omhandlet i artikel 105 i forordning (EØF) nr. 574/72)
 MALTA — DET FORENEDE KONGERIGE
 Ordningen endeligt udformet den 17. januar 2007 mellem de kompetente myndigheder i Malta og Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 35, stk. 3, og artikel 41, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 883/2004 vedrørende andre metoder for refusion af udgifter til naturalydelser, som de to lande tilkender i henhold til nævnte forordning med virkning fra den 1. maj 2004
 NEDERLANDENE — DET FORENEDE KONGERIGE
 Artikel 3, andet punktum, i administrativ aftale af 12. juni 1956 om gennemførelse af overenskomsten af 11. august 1954
 PORTUGAL — DET FORENEDE KONGERIGE
 Ordningen af 8. juni 2004 vedrørende andre metoder for refusion af udgifter til naturalydelser, som de to lande tilkender med virkning fra den 1. januar 2003
 SPANIEN — DET FORENEDE KONGERIGE
 Aftalen af 18. juni 1999 om refusion af udgifter til naturalydelser, der er tilkendt i henhold til forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72
 SVERIGE — DET FORENEDE KONGERIGE
 Arrangementet af 15.


text:
april 1997 om artikel 36, stk. 3, og artikel 63, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1408/71 (refusion eller afkald på refusion af udgifter til naturalydelser), og artikel 105, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 574/72 (afkald på refusion af udgifter til administrativ og lægelig kontrol)
 Tillæg SSCI-2
 RETTIGHEDSDOKUMENT (artikel SSC.17 og artikel SSC.25, stk. 1, i denne protokol og artikel SSCI.22 i dette bilag)
 1.
 Rettighedsdokumenter udstedt i henhold til denne protokols artikel SSC.17 og artikel SSC.25, stk. 1, af medlemsstaternes kompetente institutioner skal være i overensstemmelse med Den Administrative Kommissions afgørelse nr. S2 af 12. juni 2009 om de tekniske specifikationer for det europæiske sygesikringskort.
 2.
 Rettighedsdokumenter udstedt i henhold til artikel SSC.17 og artikel SSC.25, stk. 1, af Det Forenede Kongeriges kompetente institutioner skal indeholde følgende data:
 a)
 dokumentindehaverens efternavn og fornavn
 b)
 dokumentindehaverens personlige identifikationsnummer
 c)
 dokumentindehaverens fødselsdato
 d)
 dokumentets udløbsdato
 e)
 koden "UK" i stedet for Det Forenede Kongeriges ISO-kode
 f)
 identifikationsnummer og akronym for den institution i Det Forenede Kongerige, der udsteder dokumentet
 g)
 logisk dokumentnummer
 h)
 hvis der er tale om et foreløbigt dokument, dokumentets udstedelses- og udleveringsdato samt den Det Forenede Kongeriges institutions underskrift og stempel.
 3.
 De tekniske specifikationer for de rettighedsdokumenter, der udstedes af Det Forenede Kongerige, meddeles straks Specialudvalget om Koordinering af de Sociale Sikringsordninger for at gøre det lettere for institutionerne i de medlemsstater, der udreder naturalydelser, at acceptere de respektive dokumenter.
 NATURALYDELSER, DER KRÆVER FORUDGÅENDE AFTALE (artikel SSC.17 og artikel SSC.25, stk. 1, i denne protokol)
 1.
 De naturalydelser, der skal udredes i henhold til denne protokols artikel SSC.17 og artikel SSC.25, stk. 1, omfatter ydelser, der udredes i forbindelse med kroniske eller eksisterende lidelser samt i forbindelse med graviditet og fødsel.
 2.
 Naturalydelser, herunder naturalydelser i forbindelse med kroniske eller eksisterende lidelser eller i forbindelse med fødsel, er ikke omfattet af disse bestemmelser, hvis formålet med opholdet i en anden stat er at modtage disse behandlinger.
 3.
 Al livsnødvendig lægelig behandling, som kun kan ydes på en specialiseret medicinsk afdeling eller af specialiseret personale eller med specialudstyr, kræver en forudgående aftale mellem forsikringstageren og den enhed, der yder den pågældende behandling, for at sikre, at behandlingen er til rådighed for forsikringstageren under dennes midlertidige ophold i en anden stat end den kompetente stat.
 4.
 En ikkeudtømmende liste over de behandlinger, der opfylder disse kriterier, er følgende:
 a)
 dialysebehandling
 b)
 iltbehandling
 c)
 særlig astmabehandling
 d)
 ekkokardiografi i tilfælde af kroniske autoimmune sygdomme
 e)
 kemoterapi.
 Tillæg SSCI-3
 STATER, DER ANVENDER REFUSION AF UDGIFTER TIL NATURALYDELSER PÅ GRUNDLAG AF FASTE BELØB (jf. artikel SSCI.48, stk. 1, i dette bilag)
 IRLAND
 SPANIEN
 CYPERN
 PORTUGAL
 SVERIGE
 DET FORENEDE KONGERIGE
 BILAG SSC-8
 OVERGANGSBESTEMMELSER VEDRØRENDE ANVENDELSEN AF Artikel SSC.11
 MEDLEMSSTATERNE


text:
27. 9 . 78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 271 /3
 AFTALE
 om republikken De kapverdiske Øers tiltrædelse af Lomé-konventionen AVS-EØF
 HANS MAJESTÆT BELGIERNES KONGE,
 HENDES MAJESTÆT DANMARKS DRONNING,
 PRÆSIDENTEN FOR FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,
 PRÆSIDENTEN FOR DEN FRANSKE REPUBLIK,
 PRÆSIDENTEN FOR IRLAND ,
 PRÆSIDENTEN FOR DEN ITALIENSKE REPUBLIK,
 HANS KONGELIGE HØJHED STORHERTUGEN AF LUXEMBOURG,
 HENDES MAJESTÆT DRONNINGEN AF NEDERLANDENE,
 HENDES MAJESTÆT DRONNINGEN AF DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN
 OG NORDIRLAND,
 kontraherende parter i traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab undertegnet i
 Rom den 25 . marts 1957, i det følgende benævnt » traktaten «, hvis stater i det følgende betegnes » med
 lemsstater «, og
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 på den ene side, og
 PRÆSIDENTEN FOR REPUBLIKKEN DE KAPVERDISKE ØER
 på den anden side,
 har
 UNDER HENVISNING til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab,
 UNDER HENVISNING til Lomé-konventionen AVS-EØF undertegnet den 28 . februar 1975 i Lomé, i
 det følgende benævnt » konventionen «, særlig artikel 90,
 I BETRAGTNING af at republikken De kapverdiske Øer har anmodet om at tiltræde konventionen,
 I BETRAGTNING af at AVS/EØF-ministerrådet har godkendt denne anmodning,
 VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede udpeget:
 HANS MAJESTÆT BELGIERNES KONGE:
 Joseph VAN DER MEULEN,
 Overordentlig og befuldmægtiget ambassadør,
 Fast repræsentant ved De europæiske Fællesskaber ;
 HENDES MAJESTÆT DANMARKS DRONNING :
 Erik B. LYRTOFT-PETERSEN,
 Ministerråd,
 Faste repræsentation ved De europæiske Fællesskaber;
 ---pagebreak--- Nr. L 271 /4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27 . 9 . 78
 PRÆSIDENTEN FOR FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND :
 Walter KITTEL,
 Befuldmægtiget minister,
 Stedfortrædende fast repræsentant ved De europæiske Fællesskaber;
 PRÆSIDENTEN FOR DEN FRANSKE REPUBLIK :
 Luc de La BARRE de NANTEUIL,
 Ambassadør for Frankrig,
 Fast repræsentant ved De europæiske Fællesskaber;
 PRÆSIDENTEN FOR IRLAND :
 Brendan DILLON,
 Overordentlig og befuldmægtiget ambassadør,
 Fast repræsentant ved De europæiske Fællesskaber ;
 PRÆSIDENTEN FOR DEN ITALIENSKE REPUBLIK :
 Paolo Massimo ANTICI,
 Befuldmægtiget minister,
 Stedfortrædende fast repræsentant ved De europæiske Fællesskaber ;
 HANS KONGELIGE HØJHED STORHERTUGEN AF LUXEMBOURG :
 Jean DONDELINGER,
 Overordentlig og befuldmægtiget ambassadør,
 Luxembourgs faste repræsentant ;
 HENDES MAJESTÆT DRONNINGEN AF NEDERLANDENE :
 E. J. KORTHALS ALTES ,
 Befuldmægtiget minister,
 Stedfortrædende fast repræsentant ved De europæiske Fællesskaber;
 HENDES MAJESTÆT DRONNINGEN AF DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN
 OG NORDIRLAND :
 Sir Donald MAITLAND , C.M.G. , O.B.E. ,
 Overordentlig og befuldmægtiget ambassadør,
 Fast repræsentant ved De europæiske Fællesskaber;
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER :
 Sir Donald MAITLAND , C.M.G. , O.B.E. ,
 Ambassadør,
 Det forenede Kongeriges faste repræsentant,
 Formand for De faste repræsentanters Komité ;
 Claude CHEYSSON,
 Medlem af Kommissionen for De europæiske Fællesskaber ;
 PRÆSIDENTEN FOR REPUBLIKKEN DE KAPVERDISKE ØER :
 José BRITO ,
 Statssekretær for samarbejde og planlægning ;
 SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behørig form,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER :
 ---pagebreak--- 27 . 9 . 78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 271 /5
 Artikel 1 europæiske Fællesskaber i henhold til traktaten og
 meddelt de kontraherende parter.
 1 . Ved denne aftale tiltræder republikken De kapver
 diske Øer, i det følgende


text:
benævnt » De kapverdiske Den ratificeres af de stater, der har undertegnet den, i
 Øer«, konventionen. henhold til deres respektive forfatningsmæssige regler.
 2 . Medmindre andet er bestemt i denne aftale, finder 2 . Ratifikationsdokumenterne og notifikationsakten
 konventionens bestemmelser såvel som de afgørelser og vedrørende aftalens indgåelse deponeres for De kapver
 andre gennemførelsesforanstaltninger, der er truffet af diske Øers vedkommende i sekretariatet for Rådet for
 konventionens institutioner, anvendelse på De kapver De europæiske Fællesskaber, og for Fællesskabets og
 diske Øer. medlemsstaternes vedkommende i AVS-staternes sekre
 tariat . Sekretariaterne underretter straks signatarsta
 terne og Fællesskabet herom .
 Artikel 2
 I henhold til bestemmelserne i artikel 7, stk. 2 , litra a), i
 Artikel 5
 konventionen, udøver De kapverdiske Øer ingen for
 skelsbehandling mellem medlemsstaterne fra datoen for
 denne aftales ikrafttræden . Denne aftale træder i kraft den første dag i den anden
 måned, som følger efter datoen for deponering af med
 lemsstaternes og De kapverdiske Øers ratifikationsin
 For så vidt angår forpligtelsen til at give Fællesskabet en
 behandling, som ikke er mindre fordelagtig end den strumenter og deponering af notifikationen vedrørende
 ordning, som den mest begunstigede nation nyder, ind Fællesskabets indgåelse af aftalen.
 rømmes der De kapverdiske Øer en overgangsperiode
 på 2 år og 6 måneder fra datoen for undertegnelsen af
 denne aftale til at foretage de nødvendige tilpasninger af Artikel 6
 landets toldtarif.
 Den protokol, der er knyttet som bilag til aftalen, udgør
 en integrerende del deraf.
 Artikel 3
 De i konventionen fastsatte frister, som regnes fra den
 nes ikrafttræden, gælder for De kapverdiske Øer, såle Artikel 7
 des at de beregnes med virkning fra denne aftales
 ikrafttræden . Denne aftale, der er affattet i to eksemplarer på dansk,
 engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk og tysk, hvilke
 tekster alle har samme gyldighed, deponeres i arkiverne
 Artikel 4 i sekretariatet for Rådet for De europæiske Fællesskaber
 og i sekretariatet for AVS-landene, som tilstiller hver af
 1 . Denne aftale kan for så vidt angår Fællesskabet de undertegnende stater en ligelydende bekræftet gen
 gyldigt indgås ved en afgørelse truffet af Rådet for De part.
 Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
 Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter
 dieses Abkommen gesetzt.
 In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have affixed their signatures below
 this Agreement.
 En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent
 accord .
 In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente
 accordo.
 Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze
 Overeenkomst hebben gesteld.
 ---pagebreak--- Nr. L 271 /6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 9 . 78
 Udfærdiget i Bruxelles, den otteogtyvende marts nitten hundrede og syvoghalvfjerds.
 Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten März neunzehnhundertsiebenundsiebzig.
 Done at Brussels on the twenty-eighth day of March in the year one thousand nine hundred
 and seventy-seven.
 Fait à Bruxelles, le vingt-huit mars mil neuf cent soixante-dix-sept.
 Fatto a Bruxelles, addì ventotto marzo millenovecentosettantasette.
 Gedaan te Brussel, de achtentwintigste maart negentienhonderd zevenenzeventig.
 Pour Sa Majesté le


text:
roi des Belges
 Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen
 For Hendes Majestæt Danmarks Dronning
 Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland
 Pour le président de la République française
 For the President of Ireland
 Per il presidente della Repubblica italiana
 ---pagebreak--- 27. 9 . 78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 271 /7
 Pour Son Altesse Royale le gand-duc de Luxembourg
 Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden
 For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 For Rådet for De europæiske Fællesskaber
 Für den Rat der Europäischen Gemeinschaften
 For the Council of the European Communities
 Pour le Conseil des Communautés européennes
 Per il Consiglio delle Comunità europee
 Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen
 Pour le président de la république du Cap-Vert
 ---pagebreak--- Nr. L 271 /8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 9 . 78
 PROTOKOL
 om en overgangsordning for udstedelse af oprindelsescertifikater
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER, DER ER KNYTTET TIL
 AFTALEN SOM BILAG :
 Varer, der opfylder bestemmelserne i protokol nr. 1 til Lomé-konventionen AVS-EØF ved
 rørende begrebet » varer med oprindelse i «, og som på aftalens ikrafttrædelsesdato enten er
 under transport eller i midlertidigt oplag, i toldlagre eller frizoner (herunder frihavne og fri
 lagre) i Fællesskabet eller i en AVS-stat, kan indføres i henhold til aftalens bestemmelser,
 under forebehold af at indførselsstatens toldmyndigheder inden fire måneder fra ovennævnte
 dato får forelagt:
 a) et EUR. 1 certifikat, som efterfølgende er udstedt af udførselsstatens toldmyndigheder,
 eller
 b) et oprindelsescertifikat, som er udstedt af de kompetente myndigheder i denne stat,
 samt i begge tilfælde dokumenter, der godtgør direkte transport.


text:
 Avis juridique important
 |
 21989D0808(01)
 AFGØRELSE NR. 1/89 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EØF- CYPERN den 28. juli 1989 om undtagelse fra bestemmelserne vedrørende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« i Aftalen om Oprettelse af en Associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Cypern
 EF-Tidende nr. L 230 af 08/08/1989 s. 0003
 AFGOERELSE NR. 1/89 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRAADET EOEF-CYPERN den 28. juli 1989 om undtagelse fra bestemmelserne vedroerende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« i Aftalen om Oprettelse af en Associering mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Cypern ASSOCIERINGSRAADET EOEF-CYPERN HAR - under henvisning til Aftalen om Oprettelse af en Associering mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Cypern, undertegnet i Bruxelles den 19. december 1972, i det foelgende benaevnt »aftalen«. under henvisning til protokollen vedroerende definitionen ef begrebet »varer med oprindelsesstatus« og vedroerende metoderne for administrativt samarbejde, der er knyttet til tillaegsprotokollen til aftalen, saerlig artikel 25, og ud fra foelgende betragtninger: I de kontraherende parters faelleserklaering om oprindelsesregler, der er knyttet til slutakten til den protokol om fastsaettelse af betingelserne og procedurerne for gennemfoerelsen af anden etape af Aftalen om Oprettelse af en Associering mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Cypern samt om tilpasning af visse bestemmelser i aftalen, der blev undertegnet i Luxembourg den 19. oktober 1987 og traadte i kraft den 1. januar 1988, er det bestemt, at Faellesskabet og Associeringsraadet efter protokollens ikrafttraeden traeffer afgoerelse vedroerende Cyperns anmodninger om yderligere undtagelser fra oprindelsesreglerne for varer henhoerende under pos. 61.02 og 61.03 i Den Faelles Toldtarif; de oenskede undtagelser har til formaal at tilnaerme den cypriotiske beklaedningsindustris forsyningsmuligheder til dem, som Faellesskabets producenter nyder godt af; i loebet af foerste fase af anden etape af aftalen skal Faellesskabets og Cyperns toldmaessige og handelspolitiske foranstaltninger, saerlig hvad angaar anvendelsen af raastoffer med oprindelse i tredjelande ved fremstillingen af varer, som er omfattet af anmodningen, kun harmoniseres delvis; derfor boer varer indfoert fra Cypern og omfattet af en undtagelse fra oprindelsesreglerne, underkastes betingelser, der saa vidt muligt svarer til de gaeldende betingelser for samme varer fremstillet i Faellesskabet, med henblik paa at undgaa enhver risiko for omgaaelse af Faellesskabets toldmaessige og handelspolitiske foranstaltninger - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 Uanset artikel 3, stk. 1, i protokollen vedroerende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og vedroerende metoderne for administrativt samarbejde betragtes de varer, der er anfoert i bilag I til denne afgoerelse og fremstillet i Cypern, inden for rammerne af de naevnte maengder som vaerende varer med oprindelsesstatus med henblik paa anvendelsen af aftalen, paa de i det foelgende fastsatte betingelser. Artikel 2 1. Ved anvendelsen af artikel 1 anses de i bilag I anfoerte varer for at have oprindelse i Cypern, saafremt den bearbejdning eller forarbejdning, som finder sted i Cypern, bevirker, at de fremstillede varer henfoeres under en anden toldposition end den, der gaelder for hvert enkelt af de anvendte materialer. 2. Uanset stk. 1 anses fremstillingen af beklaedningsgenstande af dele af beklaedningsgenstande henhoerende under KN-kode 6217 90 00 ikke for at vaere en tilstraekkelig


text: bearbejdning eller forarbejdning, medmindre delene hidroerer fra stoffer, der er tilskaaret i Faellesskabet, og disse dele er omfattet af en erklaering fra leverandoeren anfoert paa fakturaen eller i et andet foelgedokument; modellen til denne erklaering er indeholdt i bilag III. Artikel 3 Materialer, der ikke har oprindelse i Cypern eller i Faellasskabet, og som anvendes til fremstilling af de i artikel 1 omhandlede varer, maa paa ingen maade goeres til genstand for godtgoerelse eller fritagelse for told eller afgifter med tilsvarende virkning bortset fra beloeb, som eventuelt overstiger de tilsvarende satser i Den Faelles Toldtarif. Artikel 4 Varecertifikat EUR I, som udstedes i henhold til denne afgoerelse, skal forsynes med foelgende paategning: »UNDTAGELSE - AFGOERELSE nr. 1/89« i rubrikken »Bemaerkninger« paa et af de sprog, paa hvilke aftalen er affattet. Artikel 5 Cyperns kompetente myndigheder fremsender hver maaned til Kommissionen en opgoerelse over de af Cypern indfoerte og udfoerte maengder af saadanne vaevede stoffer som anfoert i bilag II. Artikel 6 Denne afgoerelse gaelder for en periode paa to aar. Artikel 7 Denne afgoerelse traeder i kraft paa dagen for vedtagelsen. Udfaerdiget i Bruxelles, den 28. juli 1989. Paa vegne af Associeringsraadet EOEF-CypernA. ANGELIDESFormand BILAG I LISTE OMHANDLET I ARTIKEL 1 (varer omfattet af undtagelsen) >TABELPOSITION> BILAG II LISTE OMHANDLET I ARTIKEL 5 (varer omfattet af statistisk oplysningspligt) >TABELPOSITION> BILAG III ERKLAERING FOR VARER UDEN PRAEFERENCEOPRINDELSESSTATUS >TABELPOSITION>


text:
 30.10.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 360/48
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 FN-regulativ nr. 151 — ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår blindvinkelsystemer til detektering af cykler [2020/1596]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 1 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 25. september 2020
 Dette dokument tjener udelukkende som dokumentationsredskab. De autentiske og juridisk bindende tekster er: ECE/TRANS/WP.29/2019/28 og
 ECE/TRANS/WP.29/2020/18
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 0.
 Indledning (til orientering)
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Specifikationer
 6.
 Prøvningsprocedure
 7.
 Ændring af køretøjstypen og udvidelse af godkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 1.
 Meddelelse
 2.
 Udformning af godkendelsesmærker
 3.
 Metode til bestemmelse af præstationskrav for prøvningstilfælde, der er forskellige fra dem, der er vist i tabellen over prøvningstilfælde
 0. INDLEDNING (til orientering)
 0.1.
 Drejemanøvrer, der involverer sammenstød mellem højresvingende lastbiler og cyklister, der typisk forekommer ved lave kørehastigheder eller ved stilstand, har ofte alvorlige konsekvenser for bløde trafikanter. Tidligere er sikkerheden for bløde trafikanter blevet øget ved at forbedre lastbilførerens udsyn gennem et øget antal spejle og installation af afskærmning mod underkøring på lastbiler. Da der stadig forekommer svingulykker, og da mange køretøjsmodeller er blevet udstyret med førerassistentsystemer, er det indlysende at bruge sådanne støttesystemer til at undgå ulykker mellem svingende lastbiler og cyklister.
 0.2.
 Teoretiske betragtninger viser, at trafiksituationer med tunge køretøjer og cykler hurtigt kan blive farlige, fordi føreren af køretøjet misforstår situationen. I nogle tilfælde kan situationen blive farlig så hurtigt, at en højintensiv advarsel, som skal få føreren til at reagere efter en passende reaktionstid, ikke kan aktiveres hurtigt nok. Generelt kan føreren kun forventes at reagere på information (høj eller lav tærskel/advarsel eller information) efter en vis reaktionstid. Denne reaktionstid er i mange situationer meget længere end den tid, der er nødvendig for at undgå ulykken — ulykken kan ikke undgås på trods af advarslen.
 0.3.
 Højintensive advarsler under kørslen er kun berettigede, hvis sandsynligheden for en ulykke er høj — ellers har føreren tendens til at se bort fra systemalarmerne. Et informationsassistentsystem (med lav tærskel) kan imidlertid aktiveres tilstrækkeligt tidligt, da det hjælper føreren i stedet for at skabe irritation. Det antages, at det er muligt at designe en brugergrænseflade for blindvinkelassistentsystemer på en måde, der ikke irriterer føreren, når der ikke er behov for informationen, f.eks. ved at vælge placeringen af et signal uden for førerens primære fokusområde, når denne ser lige fremad, men i et område, der er synligt, når blikket er tilnærmelsesvist rettet mod den planlagte kørselsretning. En gunstig placering, der opfylder disse krav, er en placering ca. 40° til højre fra en akse i køretøjets midterlinje og gennem førerens synslinje.
 0.4.


text:
Derfor foreskriver FN-regulativet en tidlig aktivering af et informationssignal i situationer, hvor en cykel kan komme ind i et kritisk område på passagersiden af køretøjet, hvis det tunge køretøj er ved at svinge ind mod cyklen, herunder situationer, hvor et sving i den modsatte retning (væk fra cyklen) er nødvendigt for at indlede svinget. Dette informationssignal skal kun kunne deaktiveres automatisk i tilfælde af systemfejl eller kontaminering af sensorerne. Det skal ikke være muligt at deaktivere signalet manuelt.
 0.5.
 Derudover vil FN-regulativet indføre et andet signal, der skal aktiveres, når sammenstødet bliver uundgåeligt, f.eks. når det registreres, at rattet bliver drejet eller blinklyset bliver aktiveret. Dette supplerende advarselssignal kan deaktiveres manuelt eller automatisk. Det deaktiveres samtidig med informationssignalet ved systemfejl eller kontaminering af sensorerne.
 0.6.
 I FN-regulativet defineres en prøvningsprocedure efter hvilken, det ikke er nødvendigt at foretage faktiske drejemanøvrer. Dette er acceptabelt, da informationssignalet alligevel skal aktiveres i tilstrækkelig god tid. Forsøgsdata viser, at nogle drejemanøvrer for tunge køretøjer, navnlig ved sving ind i smalle gader, nødvendiggør et sving i den modsatte retning, der starter ca. 15 m inden, der drejes ind i gaden. Derfor kræves det ved prøvningsproceduren i dette regulativ, at informationssignalet aktiveres 15 m før det forventede kollisionspunkt.
 0.7.
 Dette regulativ giver de tekniske tjenester mulighed for at afprøve andre, mere eller mindre tilfældige, kombinationer af parametre, der ikke er beskrevet i tabel 1 i tillæg 1. Det forventes, at systemerne vil være mere robuste, men det gør også prøvningsproceduren mere kompliceret:
 For at kunne foretage en passende analyse af, hvorvidt systemet kan godkendes eller ej i henhold til kravene i punkt 5, medtages bilag 3 for at beregne værdier for godkendelse eller forkastelse. Der kan dog være modstridende krav i de tilfælde, hvor et informationssignal ikke er tilladt i en prøvning, men er påkrævet for en anden for nøjagtig samme relative placering af cykel og køretøj, men for forskellige formodede drejningsradier og anslagspositioner (som ikke kan påvises af systemet på informationspunkterne).
 Derfor gennemføres evalueringen af kriteriet »første informationspunkt« ikke for denne type prøvninger. Det anses for tilstrækkeligt, at prøvningen for falsk information (færdselstavle) bestås.
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ finder anvendelse på blindvinkelsystemer i køretøjer i klasse N2 (med en teknisk tilladt totalmasse > 8 t) og N3. Køretøjer i klasse N2 (med en teknisk tilladt totalmasse ≤ 8 t), M2 og M3 kan godkendes på fabrikantens anmodning.
 1.2.
 Forskrifterne i dette regulativ, sådan som de er udformet, anvendes på køretøjer, der er bygget til højrekørsel. I køretøjer, der er bygget til venstrekørsel, skal disse forskrifter anvendes med de nødvendige ændringer ved omvendt brug af de foreskrevne kriterier.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »godkendelse af en køretøjstype«: den fulde procedure, hvormed en kontraherende part i overenskomsten attesterer, at en køretøjstype opfylder de tekniske forskrifter i dette regulativ
 2.2.
 »køretøjstype for så vidt angår køretøjets blindvinkelsystem«: en klasse køretøjer, som ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle, navnlig på følgende punkter:
 a)
 fabrikantens handelsnavn eller -mærke
 b)
 de af køretøjets egenskaber, der i væsentlig grad


text:
indvirker på ydeevnen af blindvinkelsystemet
 c)
 type og udformning af blindvinkelsystemet
 2.3.
 »blindvinkelsystem (BSIS)«: et system, der informerer føreren om en mulig kollision med en cykel, der kører parallelt med køretøjets nærmeste side.
 2.4.
 »reaktionstid«: den tid, der går mellem informationssignalet og førerens reaktion
 2.5.
 »Okulart referencepunkt«: midtpunktet mellem to punkter 65 mm fra hinanden og 635 mm lodret over referencepunktet på førersædet som angivet i bilag I i ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1). Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen. Midten af den linje, der forbinder de to punkter, ligger i det vertikale plan i længderetningen, der går gennem midtpunktet for førersædet som defineret af fabrikanten
 2.6.
 »standselængde«: den længde, som køretøjet tilbagelægger for at komme til fuld standsning efter at blindvinkelsystemet har afgivet et informationssignal, idet der tages hensyn til reaktionstid og deceleration
 2.7.
 »kollisionspunkt«: det punkt, hvor et køretøjs bane krydser et hvilket som helst cykelpunkt, såfremt køretøjet påbegynder et sving.
 Det teoretiske kollisionspunkt som omhandlet i figur 1 i bilag I er det punkt, hvor en kollision ville finde sted under de pågældende prøvningsbetingelser, hvis køretøjet ville dreje mod cyklen, dvs. påbegynde et sving i den modsatte retning på det sidste informationspunkt. Bemærk, at den faktiske drejemanøvre ikke prøves, da informationen skal afgives før indledningen af drejemanøvren
 2.8.
 »det sidste informationspunkt (LPI)«: det punkt, hvor informationssignalet skal være blevet afgivet. Det er det punkt, der ligger umiddelbart foran punktet for den forventede drejning af et køretøj mod en cykel i situationer, hvor der kan opstå en kollision
 2.9.
 »den nærmeste side«: den side af køretøjet, der er nærmest cyklen. Køretøjets nærmeste side er højre side af køretøjet for højrekørsel
 2.10.
 »informationssignal«: et optisk signal, der skal informere føreren om en cykel i bevægelse tæt på køretøjet
 2.11.
 »køretøjets bane«: forbindelsen af alle punkter, hvor køretøjets forreste højre hjørne har været eller vil blive placeret under prøvningen
 2.12.
 »cykel«: kombinationen cykel/cyklist. Dette simuleres i prøvninger som beskrevet i punkt 6.5 og 6.6 nedenfor med en prøvningsanordning i henhold til ISO [CD] 19206-4. Referencepunktet for cyklens position er det forreste punkt på cyklens midterlinje
 2.13.
 »fællesfelt«: et område, hvori to eller flere informationsfunktioner (f.eks. symboler) kan vises, men dog ikke samtidigt
 2.14.
 »sideværts adskillelse«: afstanden mellem køretøjet og cyklen på den nærmeste side af køretøjet, hvor køretøjet og cyklen er parallelle med hinanden. Afstanden måles mellem det plan, der er parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og som berører sidens yderkant, idet projektionen af anordninger til indirekte udsyn lades ude af betragtning, og cyklens midterplan minus halvdelen af cykelbredden, der er 250 mm. Der skal kun tages højde for køretøjssidens yderkant i området mellem køretøjets forreste punkt og op til 6 m bagud.
 2.15.
 »første informationspunkt«: det forreste punkt, for hvilket informationssignalet kan afgives. Det svarer til det sidste informationspunkt plus en afstand svarende til en rejsetid på 4 sekunder under hensyntagen til køretøjets hastighed plus en ekstra afstand, hvis anslagspositionen ligger under 6 m bagud
 2.16.
 »køretøjets forreste højre hjørne«: projektionen af


text:
det punkt, der er skæringspunktet mellem planet for køretøjssiden (undtagen anordninger til indirekte udsyn) og køretøjets forreste plan (undtagen anordninger til indirekte udsyn og alle dele af køretøjet, der er mere end 2,0 m over jorden), på vejoverfladen.
 2.17.
 »anslagsposition«: placeringen af anslagspunktet for cyklen på køretøjets højre side i forhold til køretøjets forreste højre hjørne, når begge køretøjer er nået frem til kollisionspunktet som angivet i tillæg 1, figur 3
 2.18.
 »køretøjets hovedkontakt«: den anordning, hvormed køretøjets indbyggede elektroniske system bringes fra at være slukket, som når køretøjet er parkeret uden fører, til normal driftsfunktion
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår BSIS indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.
 3.2.
 Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:
 3.2.1.
 En beskrivelse af køretøjets type for så vidt angår de under punkt 5 nedenfor nævnte kriterier ledsaget af målskitser og dokumentationen i punkt 6.1. nedenfor. De numre og/eller symboler, der identificerer køretøjstypen, skal angives.
 3.3.
 Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis det køretøj, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.
 4.2.
 Kravene i punkt 5 nedenfor kontrolleres ved hjælp af den prøvningsprocedure, som er defineret i punkt 6 nedenfor, men systemets funktion er ikke begrænset til disse prøvningsbetingelser.
 4.3.
 Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type BSIS, eller til en anden køretøjstype.
 4.4.
 Meddelelse om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller inddragelse af godkendelse efter dette regulativ skal fremsendes til parterne i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ samt fotografier og/eller tegninger, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala.
 4.5.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 og som består af enten:
 4.5.1.
 en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af:
 a)
 kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2), og
 b)
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i dette punkt
 eller
 4.5.2.
 en oval, der omgiver bogstaverne »UI« efterfulgt af den entydige identifikator.
 4.6.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede FN-regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt


text:
godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.5. ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal FN-regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.5.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne slettes.
 4.8.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på køretøjets fabrikationsplade.
 5. SPECIFIKATIONER
 5.1.
 Ethvert køretøj, der er udstyret med et BSIS, som er i overensstemmelse med definitionen i punkt 2.3 ovenfor, skal opfylde forskrifterne i punkt 5.2-5.7 i dette regulativ.
 5.2.
 Generelle krav
 5.2.1.
 Effektiviteten af BSIS må ikke kunne forringes af magnetiske eller elektriske felter. Dette skal påvises ved overensstemmelse med de tekniske krav og overgangsbestemmelserne i FN-regulativ nr. 10, ændringsserie 04 eller eventuelle senere ændringsserier.
 5.2.2.
 Med undtagelse af eksterne elementer af blindvinkelsystemet, som er en del af et andet udstyr, der er omfattet af specifikke krav til fremspring, kan eksterne elementer af blindvinkelsystemet rage op til 100 mm ud over køretøjets bredde.
 5.3.
 Præstationskrav
 5.3.1.
 Ved hjælp af et optisk signal underretter BSIS føreren om cykler i nærheden, der kan blive bragt i fare under et eventuelt sving, således at køretøjet kan standses, inden cyklens bane krydses.
 Det underretter også føreren om cykler, der nærmer sig, mens køretøjet holder stille, inden cyklen når frem til køretøjets forende, idet der tages hensyn til en reaktionstid på 1,4 sekunder. Prøvningen foretages i henhold til punkt 6.6.
 BSIS advarer føreren ved hjælp af et optisk signal, et akustisk signal, et haptisk signal eller enhver kombination af disse, når risikoen for en kollision stiger.
 Et optisk informationssignal må kun opretholdes så længe de i punkt 5.3.1.4 beskrevne betingelser er opfyldt. Deaktivering af informationssignalet som følge af, at køretøjet bevæger sig væk fra cyklens bane, er ikke tilladt, så længe der stadig er mulighed for en kollision mellem køretøj og cykel, hvis føreren styrer tilbage mod cyklens bane.
 5.3.1.1.
 Informationssignalet skal opfylde forskrifterne i punkt 5.4 nedenfor.
 5.3.1.2.
 Advarselssignalet skal opfylde forskrifterne i punkt 5.5 nedenfor. Det kan deaktiveres manuelt. I tilfælde af manuel deaktivering skal det reaktiveres ved hver aktivering af køretøjets hovedkontakt.
 5.3.1.3.
 BSIS skal som minimum være i drift for alle fremadgående kørehastigheder fra stilstand til 30 km/t for omgivende lysforhold over 15 lux.
 5.3.1.4.
 BSIS skal afgive et informationssignal ved det sidste informationspunkt for en cykel, der bevæger sig med en hastighed på mellem 5 km/t og 20 km/t, ved en sideværts adskillelse mellem cykel og køretøj på mellem 0,9 og 4,25 m, der kunne resultere i en kollision mellem cykel og køretøj med en anslagsposition på 0 til 6 m i forhold til køretøjets forreste højre hjørne ved normal kørsel. Informationssignalet er dog ikke påkrævet, når den relative afstand i længderetningen mellem cyklen og køretøjets forreste højre hjørne er over 30 m bagud eller over 7 m fremad.
 Informationssignalet må ikke være synligt inden det første informationspunkt. Det skal afgives mellem det første og sidste informationspunkt. Det første informationspunkt kan beregnes for enhver anslagsposition ved at lægge


text:
forskellen mellem 6 m og anslagspositionen til anslagspositionen.
 Systemet skal også afgive et informationssignal, hvis der registreres en cykel med en sideværts adskillelse på mindst 0,25 m og op til 0,9 m i køretøjets længderetning ved det forreste forhjul ved ligeudkørsel.
 5.3.1.5.
 Køretøjsfabrikanten skal sikre, at antallet af falske positive advarsler, der skyldes registrering af statiske genstande, som ikke er bløde trafikanter, som f.eks. kegler, færdselstavler, hække og parkerede biler, minimeres. Systemet kan dog afgive et informationssignal ved en nært forestående kollision.
 5.3.1.6.
 BSIS deaktiveres automatisk, hvis det ikke kan fungere korrekt på grund af, at dets sensorer er blevet forurenet med is, sne, mudder, snavs eller lignende materialer, eller på grund af omgivende lysniveauer, der ligger under de i punkt 5.3.1.3 angivne. Dette skal angives som foreskrevet i punkt 5.6.2. Systemet reaktiveres automatisk, når forureningen forsvinder og dets normale funktion er blevet kontrolleret. Prøvningen foretages efter bestemmelserne i punkt 6.9 nedenfor.
 5.3.1.7.
 BSIS skal også give føreren en advarsel, når en fejl i systemet gør, at kravene i dette regulativ ikke kan overholdes. Advarslen skal være som foreskrevet i punkt 5.6.1. Prøvningen foretages efter bestemmelserne i punkt 6.8 nedenfor (prøvning af fejldetektion).
 5.3.2.
 Fabrikanten skal ved hjælp af dokumentation, simulering eller andre midler godtgøre over for den tekniske tjeneste og den typegodkendende myndighed, at BSIS fungerer som beskrevet, også for mindre cykler og cyklister, som afviger med højst 36 % fra de mål, der er beskrevet i ISO [CD] 19206-4:2018.
 5.4.
 Informationssignal
 5.4.1.
 Informationen fra blindvinkelsystemet nævnt i punkt 5.3.1.1 ovenfor skal være et informationssignal, der er synligt fra førersædet, og som føreren let kan genkende. Informationssignalet skal være synligt både om dagen og om natten.
 5.4.2.
 Anordningen, der udsender informationssignalet, skal være placeret i den side af køretøjet, der er nærmest cyklen, i en vandret vinkel på mere end 30° i retning af en akse, der er parallel med køretøjets midterplan i længderetningen, og som går gennem det okulare referencepunkt. Hvis førersædet er placeret i den side af køretøjet, der er nærmest cyklen, kan vinklen være mindre.
 5.5.
 Advarselssignal
 5.5.1.
 Advarselssignalet nævnt i punkt 5.3.1.2 ovenfor skal være et signal, som er forskelligt fra informationssignalet i punkt 5.4, f.eks. hvad angår metode eller aktiveringsstrategi.
 5.5.2.
 Det skal være let for føreren at sammenkæde advarselssignalet med den mulige kollision. Hvis advarselssignalet er et optisk signal, skal signalet være synligt både om dagen og om natten.
 5.5.3.
 Advarselssignalet skal aktiveres tidligst, når systemet registrerer en potentiel kollision, f. eks. når et sving mod cyklen tænkes indledt, dvs. ved at vurdere afstanden mellem køretøj og cykel eller skæringspunktet mellem køretøjets og cyklens bane, aktivering af blinklyset eller lignende. Aktiveringsstrategien skal forklares under oplysningerne i punkt 6.1. Den skal ikke udelukkende afhænge af aktivering af blinklyset.
 Den tekniske tjeneste skal kontrollere, at systemet fungerer i overensstemmelse med strategien.
 5.6.
 Fejlangivelsessignaler
 5.6.1.
 Fejlangivelsessignalet nævnt i punkt 5.3.1.7 ovenfor skal være et gult optisk advarselssignal, og det skal være forskelligt fra eller skal klart kunne skelnes fra informationssignalet. Fejlangivelsessignalet skal være synligt både om


text:
dagen og om natten, og føreren skal let kunne genkende det fra førersædet.
 5.6.2.
 Det optiske advarselssignal nævnt i punkt 5.3.1.6 skal angive, at der midlertidigt ikke er adgang til BSIS. Det skal forblive aktivt, så længe der ikke er adgang til BSIS. Fejlangivelsessignalet nævnt i punkt 5.3.1.7 ovenfor kan anvendes til dette formål.
 5.6.3.
 Blindvinkelsystemets optiske fejlangivelsessignaler skal aktiveres, når køretøjets hovedkontakt aktiveres. Dette krav gælder ikke for advarselssignaler, der vises i et fællesfelt.
 5.7.
 Bestemmelser for kontrol
 5.7.1.
 Det skal være muligt at bekræfte, at BSIS fungerer korrekt, ved en visuel kontrol af fejlangivelsessignalets status.
 6. PRØVNINGSPROCEDURE
 6.1.
 Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, som giver adgang til hjælpesystemets grundlæggende konstruktion og, hvis det er relevant, de måder, som det er forbundet til andre køretøjssystemer på. Hjælpesystemets funktion, herunder dets sensor- og advarselsstrategi, skal forklares, og dokumentationen skal beskrive, hvordan systemets driftsstatus kontrolleres, om det har indflydelse på andre køretøjssystemer samt hvilke(n) metode(r), der anvendes til at fastlægge de situationer, som vil medføre visning af et fejlangivelsessignal. Dokumentationspakken skal indeholde tilstrækkelige oplysninger til, at den typegodkendende myndighed kan identificere typen af de værst tænkelige forhold og støtte beslutningsprocessen for udvælgelse af disse.
 6.2.
 Prøvningsbetingelser
 6.2.1.
 Prøvningen udføres på en flad og tør asfalt- eller betonoverflade.
 6.2.2.
 Den omgivende temperatur skal være mellem 0 °C og 45 °C.
 6.2.3.
 Prøvningen skal udføres under sigtbarhedsforhold, der muliggør sikker kørsel ved den påkrævede prøvningshastighed.
 6.3.
 Køretøjsbetingelser
 6.3.1.
 Prøvningsvægt
 Køretøjet kan prøves ved alle belæsningsforhold, idet massens fordeling på akslerne skal være den af fabrikanten opgivne uden at det tilladte akseltryk for de enkelte aksler overskrides. Der må ikke foretages ændringer, når prøvningsproceduren er påbegyndt. Køretøjsfabrikanten skal ved hjælp af dokumentation påvise, at systemet fungerer ved alle belæsningsforhold.
 6.3.2.
 Køretøjet skal prøves ved dæktryk svarende til normal drift.
 6.3.3.
 Hvis BSIS er udstyret med brugerindstilleligt advarselstidspunkt, udføres prøvningen som angivet i punkt 6.5 og 6.6 nedenfor for hvert prøvetilfælde med den informationstærskel, der er fastsat ved de indstillinger, der genererer det informationssignal, der afgives tættest på kollisionspunktet, dvs. den værst tænkelige situation. Der må ikke foretages ændringer, når prøvningsproceduren er påbegyndt.
 6.4.
 Optisk kontrol af fejlangivelsessignaler
 6.4.1.
 Mens køretøjet holder stille, kontrolleres det, at advarselssignalerne opfylder kravene i punkt 5.6 ovenfor.
 6.4.2.
 Mens køretøjet holder stille, aktiveres informations- og advarselssignaler som nævnt i punkt 5.4 og 5.5, og det kontrolleres, at signalerne opfylder kravene i disse punkter.
 6.5.
 Dynamisk prøvning af blindvinkelsystemer
 6.5.1.
 Ved hjælp af markører og en prøvedukke på en cykel opstilles der en korridor, jf. figur 1 i tillæg 1 til dette regulativ samt de yderligere dimensioner i tabel 1 i tillæg 1 til dette regulativ.
 6.5.2.
 Cyklen med prøvedukken placeres i en passende startposition, jf. figur 1 i tillæg 1 til dette regulativ.
 6.5.3.
 En lokal færdselstavle svarende til tavle C14 som defineret i Wienerkonventionen om færdselstavler og -signaler (3) (hastighedsgrænse 50 km/h) eller den lokale færdselstavle, der ligger tættest op ad betydningen af denne tavle, opsættes på en pæl ved korridorens startpunkt, jf. figur 1 i tillæg 1