text:
tilladt i produktionen af økologisk akvakultur (33) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (34)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/131 af 23. januar 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1235/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (34), som berigtiget i EUT L 241 af 17.9.2015, s. 51, skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (35)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/931 af 17. juni 2015 om ændring og berigtigelse af forordning (EF) nr. 1235/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (35) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (36)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1980 af 4. november 2015 om berigtigelse af forordning (EF) nr. 1235/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (36) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (37)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2345 af 15. december 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1235/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (37) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (38)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/459 af 18. marts 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 1235/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (38) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (39)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/673 af 29. april 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter, for så vidt angår økologisk produktion, mærkning og kontrol (39) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (40)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/910 af 9. juni 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 1235/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (40) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (41)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1330 af 2. august 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 1235/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (41) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (42)
 Forordning (EF) nr. 889/2008 ophæver Kommissionens forordning (EØF) nr. 207/93 (42), (EF) nr. 223/2003 (43) og (EF) nr. 1452/2003 (44), som er indarbejdet i EØS-aftalen, og som derfor skal udgå af EØS-aftalen.
 (43)
 Forordning (EF) nr. 1235/2008 ophæver Kommissionens forordning (EF) nr. 345/2008 (45), som er indarbejdet i EØS-aftalen, og som derfor skal udgå af EØS-aftalen.
 (44)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1788/2001 (46), som er indarbejdet i EØS-aftalen, er blevet ophævet i EU og bør derfor slettes af EØS-aftalen.
 (45)
 Denne afgørelse vedrører fødevarelovgivning. Lovgivning om fødevarer finder ikke anvendelse på Liechtenstein, så længe aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter også gælder for Liechtenstein, jf. indledningen til kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Liechtenstein.
 (46)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1


text:
Kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen ændres som anført i bilaget til denne afgørelse.
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 834/2007, (EF) nr. 889/2008, (EF) nr. 967/2008, (EF) nr. 1235/2008, (EF) nr. 1254/2008, (EF) nr. 537/2009, (EF) nr. 710/2009, (EU) nr. 271/2010 og (EU) nr. 471/2010 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 344/2011, (EU) nr. 426/2011, (EU) nr. 590/2011, (EU) nr. 1084/2011, (EU) nr. 1267/2011, (EU) nr. 126/2012, (EU) nr. 203/2012, (EU) nr. 505/2012, (EU) nr. 508/2012, (EU) nr. 751/2012, (EU) nr. 125/2013, (EU) nr. 392/2013, (EU) nr. 567/2013, (EU) nr. 586/2013, (EU) nr. 1030/2013, (EU) nr. 1364/2013, (EU) nr. 354/2014, (EU) nr. 355/2014, (EU) nr. 442/2014, (EU) nr. 644/2014, (EU) nr. 829/2014, (EU) nr. 836/2014, (EU) nr. 1287/2014, (EU) nr. 1358/2014, (EU) 2015/131, (EU) 2015/931, (EU) 2015/1980, (EU) 2015/2345, (EU) 2016/459, (EU) 2016/673, (EU) 2016/910 og (EU) 2016/1330, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 18. marts 2017, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2017.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1.
 (2) EUT L 250 af 18.9.2008, s. 1.
 (3) EUT L 264 af 3.10.2008, s. 1.
 (4) EUT L 334 af 12.12.2008, s. 25.
 (5) EUT L 337 af 16.12.2008, s. 80.
 (6) EUT L 159 af 20.6.2009, s. 6.
 (7) EUT L 204 af 6.8.2009, s. 15.
 (8) EUT L 84 af 31.3.2010, s. 19.
 (9) EUT L 134 af 1.6.2010, s. 1.
 (10) EUT L 96 af 9.4.2011, s. 15.
 (11) EUT L 113 af 3.5.2011, s. 1.
 (12) EUT L 161 af 21.6.2011, s. 9.
 (13) EUT L 281 af 28.10.2011, s. 3.
 (14) EUT L 324 af 7.12.2011, s. 9.
 (15) EUT L 41 af 15.2.2012, s. 5.
 (16) EUT L 71 af 9.3.2012, s. 42.
 (17) EUT L 154 af 15.6.2012, s. 12.
 (18) EUT L 162 af 21.6.2012, s. 1.
 (19) EUT L 222 af 18.8.2012, s. 5.
 (20) EUT L 43 af 14.2.2013, s. 1.
 (21) EUT L 118 af 30.4.2013, s. 5.
 (22) EUT L 167 af 19.6.2013, s. 30.
 (23) EUT L 169 af 21.6.2013, s. 51.
 (24) EUT L 283 af 25.10.2013, s. 15.
 (25) EUT L 343 af 19.12.2013, s. 29.
 (26) EUT L 106 af 9.4.2014, s. 7.
 (27) EUT L 106 af 9.4.2014, s. 15.
 (28) EUT L 130 af 1.5.2014, s. 39.
 (29) EUT L 177 af 17.6.2014, s. 42.
 (30) EUT L 228 af 31.7.2014, s. 9.
 (31) EUT L 230 af 1.8.2014, s. 10.
 (32) EUT L 348 af 4.12.2014, s. 1.
 (33) EUT L 365 af 19.12.2014, s. 97.
 (34) EUT L 23 af 29.1.2015, s. 1.
 (35) EUT L 151 af 18.6.2015, s. 1.
 (36) EUT L 289 af 5.11.2015, s. 6.
 (37) EUT L 330 af

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
16.12.2015, s. 29.
 (38) EUT L 80 af 31.3.2016, s. 14.
 (39) EUT L 116 af 30.4.2016, s. 8.
 (40) EUT L 153 af 10.6.2016, s. 23.
 (41) EUT L 210 af 4.8.2016, s. 43.
 (42) EFT L 25 af 2.2.1993, s. 5.
 (43) EUT L 31 af 6.2.2003, s. 3.
 (44) EUT L 206 af 15.8.2003, s. 17.
 (45) EUT L 108 af 18.4.2008, s. 8.
 (46) EFT L 243 af 13.9.2001, s. 3.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.
 BILAG
 I kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Punkt 54b (Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91) affattes således:
 »32007 R 0834: Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1), som ændret ved:
 —
 32008 R 0967: Rådets forordning (EF) nr. 967/2008 af 29. september 2008 (EUT L 264 af 3.10.2008, s. 1).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasninger:
 Følgende indsættes i bilaget:
 »IS: lífrænt.
 NO: økologisk.««
 2)
 Følgende punkter indsættes efter punkt 54b (Rådets forordning (EF) nr. 834/2007):
 »54ba.
 32008 R 0889: Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 af 5. september 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter for så vidt angår økologisk produktion, mærkning og kontrol (EUT L 250 af 18.9.2008, s. 1), som ændret ved:
 —
 32008 R 1254: Kommissionens forordning (EF) nr. 1254/2008 af 15. december 2008 (EUT L 337 af 16.12.2008, s. 80)
 —
 32009 R 0710: Kommissionens forordning (EF) nr. 710/2009 af 5. august 2009 (EUT L 204 af 6.8.2009, s. 15)
 —
 32010 R 0271: Kommissionens forordning (EU) nr. 271/2010 af 24. marts 2010 (EUT L 84 af 31.3.2010, s. 19)
 —
 32011 R 0344: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 344/2011 af 8. april 2011 (EUT L 96 af 9.4.2011, s. 15)
 —
 32011 R 0426: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 426/2011 af 2. maj 2011 (EUT L 113 af 3.5.2011, s. 1)
 —
 32012 R 0126: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 126/2012 af 14. februar 2012 (EUT L 41 af 15.2.2012, s. 5)
 —
 32012 R 0203: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 203/2012 af 8. marts 2012 (EUT L 71 af 9.3.2012, s. 42)
 —
 32012 R 0505: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 505/2012 af 14. juni 2012 (EUT L 154 af 15.6.2012, s. 12)
 —
 32013 R 0392: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 392/2013 af 29. april 2013 (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 5)
 —
 32013 R 1030: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1030/2013 af 24. oktober 2013 (EUT L 283 af 25.10.2013, s. 15)
 —
 32013 R 1364: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1364/2013 af 17. december 2013 (EUT L 343 af 19.12.2013, s. 29)
 —
 32014 R 0354: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 354/2014 af 8. april 2014 (EUT L 106 af 9.4.2014, s. 7)
 —
 32014 R 0836: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 836/2014 af 31. juli 2014 (EUT L 230 af 1.8.2014, s. 10)
 —


text:
32014 R 1358: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1358/2014 af 18. december 2014 (EUT L 365 af 19.12.2014, s. 97)
 —
 32016 R 0673: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/673 af 29. april 2016 (EUT L 116 af 30.4.2016, s. 8).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasninger:
 a)
 I artikel 95, stk. 9, erstattes »før den 1. juli 2010« af »før datoen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 49/2017 af 17. marts 2017«.
 b)
 I bilag XIIb tilføjes følgende:
 »—
 på islandsk: Dýraafurðir sem eru framleiddar án notkunar á sýklalyfjum.
 —
 på norsk: Animalske produkter som er produsert uten bruk av antibiotika.«
 54bb.
 32008 R 1235: Kommissionens forordning (EF) nr. 1235/2008 af 8. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (EUT L 334 af 12.12.2008, s. 25), som ændret ved:
 —
 32009 R 0537: Kommissionens forordning (EF) nr. 537/2009 af 19. juni 2009 (EUT L 159 af 20.6.2009, s. 6)
 —
 32010 R 0471: Kommissionens forordning (EU) nr. 471/2010 af 31. maj 2010 (EUT L 134 af 1.6.2010, s. 1)
 —
 32011 R 0590: Kommissionens forordning (EU) nr. 590/2011 af 20. juni 2011 (EUT L 161 af 21.6.2011, s. 9)
 —
 32011 R 1084: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1084/2011 af 27. oktober 2011 (EUT L 281 af 28.10.2011, s. 3)
 —
 32011 R 1267: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1267/2011 af 6. december 2011 (EUT L 324 af 7.12.2011, s. 9)
 —
 32012 R 0126: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 126/2012 af 14. februar 2012 (EUT L 41 af 15.2.2012, s. 5)
 —
 32012 R 0508: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 508/2012 af 20. juni 2012 (EUT L 162 af 21.6.2012, s. 1)
 —
 32012 R 0751: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 751/2012 af 16. august 2012 (EUT L 222 af 18.8.2012, s. 5)
 —
 32013 R 0125: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 125/2013 af 13. februar 2013 (EUT L 43 af 14.2.2013, s. 1)
 —
 32013 R 0567: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 567/2013 af 18. juni 2013 (EUT L 167 af 19.6.2013, s. 30)
 —
 32013 R 0586: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 586/2013 af 20. juni 2013 (EUT L 169 af 21.6.2013, s. 51)
 —
 32014 R 0355: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 355/2014 af 8. april 2014 (EUT L 106 af 9.4.2014, s. 15)
 —
 32014 R 0442: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 442/2014 af 30. april 2014 (EUT L 130 af 1.5.2014, s. 39)
 —
 32014 R 0644: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 644/2014 af 16. juni 2014 (EUT L 177 af 17.6.2014, s. 42)
 —
 32014 R 0829: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 829/2014 af 30. juli 2014 (EUT L 228 af 31.7.2014, s. 9)
 —
 32014 R 1287: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1287/2014 af 28. november 2014 (EUT L 348 af 4.12.2014, s. 1)
 —
 32015 R 0131: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/131 af 23. januar 2015 (EUT L 23 af 29.1.2015, s. 1)
 —
 32015 R 0931: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/931 af 17. juni 2015


text:
(EUT L 151 af 18.6.2015, s. 1)
 —
 32015 R 1980: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1980 af 4. november 2015 (EUT L 289 af 5.11.2015, s. 6)
 —
 32015 R 2345: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2345 af 15. december 2015 (EUT L 330 af 16.12.2015, s. 29)
 —
 32016 R 0459: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/459 af 18. marts 2016 (EUT L 80 af 31.3.2016, s. 14).
 —
 32016 R 0910: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/910 af 9. juni 2016 (EUT L 153 af 10.6.2016, s. 23)
 —
 32016 R 1330: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1330 af 2. august 2016 (EUT L 210 af 4.8.2016, s. 43).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med EØS-aftalen med følgende tilpasning:
 I artikel 16, stk. 2, tilføjes følgende:
 »Kommissionen kan anmode en EFTA-stat om at fungere som medordfører. Den pågældende EFTA-stat kan acceptere denne opgave efter eget skøn.««
 3)
 Punkt 54e (Kommissionens forordning (EØF) nr. 207/93), 54zzf (Kommissionens forordning (EF) nr. 1788/2001), 54zzg (Kommissionens forordning (EF) nr. 223/2003), 54zzq (Kommissionens forordning (EF) nr. 1452/2003) og 54zzzx (Kommissionens forordning (EF) nr. 345/2008) udgår.


text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0343
 2003/343/EF: Afgørelse nr. 1/2003 truffet af Samarbejdsrådet EF-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien af 24. april 2003 om ændring af forretningsordenen
 EU-Tidende nr. L 121 af 16/05/2003 s. 0025 - 0027
 Afgørelse nr. 1/2003 truffet af Samarbejdsrådet EF-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonienaf 24. april 2003om ændring af forretningsordenen(2003/343/EF)SAMARBEJDSRÅDET HAR -under henvisning til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien(1), særlig artikel 33 og 36,under henvisning til interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om handel og handelsanliggender(2), særlig artikel 37,under henvisning til forretningsordenen for det samarbejdsråd, der er nedsat som led i samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, særlig artikel 7, ogud fra følgende betragtninger:(1) Samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien trådte i kraft den 1. januar 1998.(2) Interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om handel og handelsanliggender trådte i kraft den 1. juni 2001.(3) Forretningsordenen for det samarbejdsråd, der er nedsat som led i samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, blev vedtaget ved afgørelse nr. 1/98 truffet af Samarbejdsrådet EF-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien den 20. marts 1998(3) -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikelBilaget til afgørelse nr. 1/98 truffet af Samarbejdsrådet EF-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien den 20. marts 1998 affattes som angivet i bilaget til denne afgørelse.Udfærdiget i Bruxelles, den 24. april 2003.På samarbejdsrådets vegneFormand(1) EFT L 348 af 18.12.1997, s. 2.(2) EFT L 124 af 4.5.2001, s. 2.(3) EFT L 190 af 4.7.1998, s. 48.BILAGARBEJDSGRUPPEN FOR ØKONOMISKE OG FINANSIELLE SPØRGSMÅLMandat1. Arbejdsgruppens hovedopgaver er at gennemgå den økonomiske udvikling og politik og føre tilsyn med og analysere det økonomiske, tekniske og finansielle samarbejde i overensstemmelse med artikel 4, 10 og 11 i samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og artikel 31 og 32 i interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om handel og handelsanliggender med henblik på at bidrage til den økonomiske udvikling i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og styrke de økonomiske forbindelser mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Det Europæiske Fællesskab.2. Arbejdsgruppen skal især beskæftige sig med følgende specifikke emner:- den makroøkonomiske udvikling og politik i Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien- strukturreformer, herunder reform af finanssektoren- udvikling af små og mellemstore virksomheder/iværksætterånd- fremme og gradvis liberalisering af kapitalbevægelser- statistiske systemer.ARBEJDSGRUPPEN FOR LANDBRUG OG FISKERIMandat1. Arbejdsgruppens hovedopgave er at beskæftige sig med primære og forarbejdede landbrugsprodukter og fiskerivarer. Arbejdsgruppen skal overvåge gennemførelsen af parternes forpligtelser i disse sektorer og sammen analysere samarbejdet på landbrugsområdet i overensstemmelse med artikel 6 og 9 i samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og artikel 11 til 17, bilag III, IV og V og protokol 3 til interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og


text: Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om handel og handelsanliggender samt protokollen om vin.2. Arbejdsgruppen skal især beskæftige sig med følgende emner:- Undersøgelse af problemer i forbindelse med udvikling af landbrugssektoren, landbrugspolitikken og udvikling af landdistrikter i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og i Det Europæiske Fællesskab- forarbejdede landbrugsprodukter- fiskeri og akvakultur- veterinære og plantesundhedsmæssige spørgsmål og undersøgelse af muligheden for at udvikle samarbejdet på dette område- levnedsmiddelsikkerhed.ARBEJDSGRUPPEN FOR DET INDRE MARKED OG KONKURRENCEMandat1. Arbejdsgruppens hovedopgave er at gennemgå lovgivningsreformen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Arbejdsgruppen skal opstille prioriteter, identificere politikker og overvåge og analysere tilpasningen af Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens lovgivning til Fællesskabets lovgivning i overensstemmelse med artikel 68 i stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side og artikel 33 til 35 i interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om handel og handelsanliggender.2. Arbejdsgruppen skal beskæftige sig med den gradvise tilnærmelse af Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens lovgivning til EF-retten i sektorer med tilknytning til det indre marked, særligt på følgende specifikke områder:- konkurrence og statsstøtte- intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret- offentlige indkøb- selskabsret- regnskabsaflæggelse- databeskyttelse- standardisering, certificering, overensstemmelsesvurdering og markedsovervågning- forbrugerbeskyttelse.ARBEJDSGRUPPEN FOR HANDEL, JERN- OG STÅLPRODUKTER, TOLD OG BESKATNINGMandat1. Arbejdsgruppen har til opgave at drøfte og overvåge alle spørgsmål vedrørende handelspolitik og toldsamarbejde i overensstemmelse med artikel 2 til 10, artikel 18 til 30 og artikel 36 i samt bilag I og II og protokol 1, 2, 4 og 5 til interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om handel og handelsanliggender.2. Arbejdsgruppen skal især beskæftige sig med følgende spørgsmål:- frie varebevægelser for varer: overvågning af gennemførelsen af parternes forpligtelser og drøftelser om eventuelle vanskeligheder, der måtte opstå i handelsordningen for industriprodukter, herunder tekstilvarer og jern- og stålprodukter- handelsrelaterede aspekter af intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret- handelsrelaterede aspekter af offentlige indkøb- handelsrelaterede aspekter af standardisering, certificering, overensstemmelsesvurdering og markedsovervågning- toldsamarbejde og drøftelser om alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af oprindelsesreglerne og eventuelt protokollen om gensidig bistand, bestemmelsen om bekæmpelse af svig og alle andre spørgsmål, der er relevante for håndhævelsen af toldforskrifterne- udveksling af information om kompatibilitet og udvikling på beskatningsområdet.3. Med henblik på gennemførelsen af protokol 2 om stålprodukter til interimsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om handel og handelsanliggender skal denne arbejdsgruppe træde sammen som "Kontaktgruppe for jern- og stålprodukter".


text:
 30.11.2006
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 333/60
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 128/2006
 af 22. september 2006
 om ændring af protokol 47 til EØS-aftalen om afskaffelse af tekniske handelshindringer for vin
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Protokol 47 til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 75/2006 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 2. juni 2006 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1293/2005 af 5. august 2005 om ændring af forordning (EØF) nr. 2676/90 om fastsættelse af fælles analysemetoder for vin (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1512/2005 af 15. september 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 753/2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter (3) bør indarbejdes i aftalen -
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Bilag 1 til protokol 47 til aftalen ændres således:
 1.
 Følgende led indsættes i punkt 1 (Kommissionens forordning (EØF) nr. 2676/90):
 »—
 32005 R 1293: Kommissionens forordning (EF) nr. 1293/2005 af 5. august 2005 (EUT L 205 af 6.8.2005, s. 12).«
 2.
 Følgende led indsættes i punkt 6 (Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002):
 »—
 32005 R 1512: Kommissionens forordning (EF) nr. 1512/2005 af 15. september 2005 (EUT L 241 af 17.9.2005, s. 15).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 1293/2005 og 1512/2005, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 23. september 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2006.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Oda Helen SLETNES
 Formand
 (1) EUT L 245 af 7.9.2006, s. 46.
 (2) EUT L 205 af 6.8.2005, s. 12.
 (3) EUT L 241 af 17.9.2005, s. 15.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22008A0221(02)
 Protokol om ændring af aftalen om søtransport mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og regeringen for Folkerepublikken Kina på den anden side
 EU-Tidende nr. L 046 af 21/02/2008 s. 0038 - 0040
 Protokolom ændring af aftalen om søtransport mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og regeringen for Folkerepublikken Kina på den anden sideKONGERIGET BELGIEN,DEN TJEKKISKE REPUBLIK,KONGERIGET DANMARK,FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,REPUBLIKKEN ESTLAND,DEN HELLENSKE REPUBLIK,KONGERIGET SPANIEN,DEN FRANSKE REPUBLIK,IRLAND,DEN ITALIENSKE REPUBLIK,REPUBLIKKEN CYPERN,REPUBLIKKEN LETLAND,REPUBLIKKEN LITAUEN,STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,REPUBLIKKEN UNGARN,REPUBLIKKEN MALTA,KONGERIGET NEDERLANDENE,REPUBLIKKEN ØSTRIG,REPUBLIKKEN POLEN,DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,REPUBLIKKEN SLOVENIEN,DEN SLOVAKISKE REPUBLIK,REPUBLIKKEN FINLAND,KONGERIGET SVERIGE,DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLANDi det følgende benævnt "medlemsstaterne", repræsenteret af Rådet for Den Europæiske Union, ogDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt "Fællesskabet", repræsenteret ved Rådet for Den Europæiske Unionpå den ene side, ogREGERINGEN FOR DEN KINESISKE FOLKEREPUBLIK,på den anden side,SOM TAGER HENSYN TIL Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. maj 2004,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER:Artikel 1Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik er parter i aftalen om søtransport mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, på den ene side, og Folkerepublikken Kina, på den anden side, der blev undertegnet i Bruxelles den 6. december 2002 (i det følgende benævnt "aftalen").Artikel 2Teksten til aftalen på estisk, lettisk, litauisk, maltesisk, polsk, slovakisk, slovensk, tjekkisk og ungarsk, der er knyttet til denne protokol, får gyldighed på samme vilkår som de andre sproglige udgaver, der er udfærdiget i overensstemmelse med artikel 14 i aftalen.Artikel 3Denne protokol godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med deres egne procedurer. Den træder i kraft på samme dag, som aftalen træder i kraft. Godkendes denne protokol imidlertid på en dato, der ligger senere end aftalens ikrafttræden, træder protokollen i kraft på den dato, hvor parterne har meddelt hinanden, at de har afsluttet deres interne godkendelsesprocedurer.Artikel 4Denne protokol er udfærdiget i Beijing den femte september to tusind og fem i to eksemplarer på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og kinesisk, hvilke tekster alle har samme gyldighed.Por los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok részérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu państw członkowskichPelos Estados-MembrosZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Communidade EuropeiaZa Európske spoločenstvoza Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República Popular ChinaZa vládu Čínské lidové republikyFor Folkerepublikken Kinas regeringIm Namen der Regierung


text: der Volksrepublik ChinaHiina Rahvavabariigi valitsuse nimelΓια την κυβέρνηση της Λαϊκής Δημοκρατίας της ΚίναςFor the Government of the People's Republic of ChinaPour le gouvernement de la République populaire de ChinePer il Governo della Repubblica popolare cineseKīnas Tautas Republikas vārdāKinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės varduA Kínai Népköztársaság kormánya részérőlGħall-Gvern tar-Repubblika tal-Poplu taċ-ĊinaVoor de regering van de Volksrepubliek ChinaW imieniu rządu Chińskiej Republiki LudowejPelo Governo da República Popular da ChinaZa vládu Čínskej l'udovej republikyZa Vlado Ljudske republike KitajskeKiinan kansantasavallan hallituksen puolestaPå Folkrepubliken Kinas regerings vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0152
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 152/2002 den 8. november 2002 om ændring af bilag XXI (statistikker) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 019 af 23/01/2003 s. 0039 - 0049
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 152/2002den 8. november 2002om ændring af bilag XXI (statistikker) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XXI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 110/2002 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 12. juli 2002(1).(2) Kommissionens beslutning 2000/363/EF af 28. april 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 95/64/EF om statistisk registrering af godstransport og passagerbefordring ad søvejen(2) skal indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Punkt 7b (Rådets direktiv 95/64/EF) i bilag XXI til aftalen ændres således:a) Følgende led tilføjes:"- 32000 D 0363: Kommissionens beslutning 2000/363/EF af 28. april 2000 (EFT L 132 af 5.6.2000, s. 1)."b) Følgende tilpasning tilføjes:"b) Bilag II til Rådets direktiv 95/64/EF suppleres med den liste, der er anført i tillæg 2 til dette bilag."c) Overskriften "TILLÆG 2 TIL BILAG XXI" indsættes efter tillæg 1 til bilag XXI.d) Listen i bilaget til den nuværende beslutning indsættes som teksten til tillæg 2 til bilag XXI, under afsnittet "LISTE OVER EFTA HAVNE".Artikel 2Teksterne til beslutning 2000/363/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 9. november 2002, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(3).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2002.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneKjartan JóhannssonFormand(1) EFT L 298 af 31.10.2002, s. 35.(2) EFT L 132 af 5.6.2000, s. 1.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.BILAGtil afgørelse nr. 152/2002 truffet af Det Blandede EØS-udvalg>TABELPOSITION>


text:
 Avis juridique important
 |
 21980A0227(05)
 Fiskeriaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge
 EF-Tidende nr. L 226 af 29/08/1980 s. 0048 - 0050 den græske specialudgave: Kapitel 11 bind 21 s. 0158 den spanske specialudgave: Kapitel 04 bind 1 s. 0147 den portugisiske specialudgave: Kapitel 04 bind 1 s. 0147
 FISKERIAFTALE mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og kongeriget Norge DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, OG KONGERIGET NORGE, SOM HENVISER til de snaevre forbindelser mellem Faellesskabet og Norge; SOM NAERER et faelles oenske om at sikre bevarelsen og en hensigtsmaessig regulering af fiskebestanden i farvandene ud for deres kyster; SOM TAGER arbejdet paa De forenede Nationers tredje Havretskonference i betragtning; SOM BEKRAEFTER, at kyststaterne ved udvidelsen af omraaderne for deres jurisdiktion over de levende ressourcer og udoevelsen af deres suveraene rettigheder i disse omraader for saa vidt angaar udforskning, udnyttelse, bevarelse og regulering af disse ressourcer, boer handle i overensstemmelse med folkerettens principper; SOM TAGER I BETRAGTNING, at Norge fra den 1. januar 1977 har oprettet en oekonomisk zone paa 200 soemil ud fra kysten, inden for hvilken Norge udoever suveraene rettigheder for saa vidt angaar udforskning, udnyttelse, bevarelse og regulering af ressourcerne, og at Faellesskabet har godkendt en udvidelse af graenserne for medlemsstaternes fiskerizoner (i det foelgende benaevnt »det omraade, der er undergivet Faellesskabets fiskerijurisdiktion«) paa indtil 200 soemil, idet fiskeriet inden for disse graenser er undergivet Faellesskabets faelles fiskeripolitik; SOM OENSKER, at der fastsaettes bestemmelser og betingelser for deres fremtidige fiskeriforbindelser; ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE: Artikel 1 (1) Hver part skal give den anden parts fiskefartoejer adgang til i overensstemmelse med nedennaevnte bestemmelser at fiske i det omraade, der er undergivet dens fiskerijurisdiktion, og som straekker sig indtil 200 soemil fra de basislinjer, hvorfra soeterritoriet maales. 2. Det til denne aftale knyttede bilag udgoer en integrerende del af denne. Artikel 2 1. Hver part skal, paa passende maade, en gang om aaret for det omraade, der er undergivet dens fiskerijurisdiktion - med forbehold af eventuelle tilpasninger til imoedegaaelse af uforudsete vanskeligheder og paa grundlag af behovet for en hensigtsmaessig forvaltning af de levende ressourcer - a) fastlaegge den samlede tilladte fangst for de enkelte bestande eller for grupper af bestande, idet der tages hensyn til det bedste foreliggende videnskabelige materiale, bestandenes indbyrdes afhaengighed, det arbejde, som udfoeres i internationale organisationer paa dette omraade, samt andre relevante faktorer; b) efter passende konsultationer fastlaegge fangstmaengderne for den anden parts fiskefartoejer under hensyntagen til det maal, at der for begge parter opnaas en tilfredsstillende ligevaegt i deres indbyrdes fiskeriforbindelser og til de i bilaget fastsatte betingelser. 2. Hver part traeffer saadanne foranstaltninger, som den anser for noedvendige for bevarelsen, den rationelle forvaltning og reguleringen af fiskeriet inden for dens omraade. Saadanne foranstaltninger samt enhver foranstaltning, der traeffes efter den aarlige fastlaeggelse af fiskemulighederne, maa ikke vaere af en saadan art, at de bringer de fiskemuligheder i fare, der er indroemmet den anden parts fiskefartoejer. Artikel 3 I tilfaelde af en maerkbar forvridning i den ene


text: parts fiskerimoenster i omraader, som har afgoerende betydning for tilvejebringelsen af en for begge parter tilfredsstillende ligevaegt i deres indbyrdes fiskeriforbindelser, skal parterne omgaaende raadfoere sig med hinanden med henblik paa at sikre opretholdelsen af deres gensidige fiskeriforbindelser. Saafremt der ikke inden tre maaneder efter indgivelsen af anmodningen om konsultationer er fundet en tilfredsstillende loesning for den part, der har indgivet anmodningen, kan denne part uanset artikel 13 suspendere eller opsige aftalen med et varsel paa tredive dage. Artikel 4 Hver parts kompetente myndighed skal i god tid meddele den anden part navn, registreringsnummer og andre relevante oplysninger om de fiskefartoejer, til hvilke der kan gives tilladelse til at fiske i det omraade, der er undergivet den anden parts fiskerijurisdiktion. Derefter udsteder den anden part licenser i overensstemmelse med de fiskemuligheder, som er indroemmet i henhold til artikel 2, stk. 1 b). Artikel 5 Hver parts fiskefartoejer skal, naar de fisker i det omraade, der er undergivet den anden parts fiskerijurisdiktion, overholde de foranstaltninger med henblik paa bevarelse samt de oevrige vilkaar og bestemmelser, der gaelder for fiskeriet i dette omraade. Nye foranstaltninger, vilkaar eller bestemmelser skal meddeles med passende varsel. Artikel 6 1. Hver part traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at dens fiskefartoejer overholder bestemmelserne i denne aftale samt andre relevante bestemmelser. 2. Hver part kan - i overensstemmelse med folkeretten - for det omraade, der er undergivet dens fiskerijurisdiktion, traeffe de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at den anden parts fiskefartoejer overholder bestemmelserne i denne aftale. Artikel 7 Parterne forpligter sig til at samarbejde for at sikre en hensigtsmaessig regulering og bevarelse af havets levende ressourcer og for at skabe gode vilkaar for den noedvendige videnskabelige forskning paa dette omraade, saerlig hvad angaar: a) de bestande, der findes i omraader undergivet parternes fiskerijurisdiktion, for i stoerst muligt omfang at samordne foranstaltninger til regulering af fiskeriet af disse bestande; b) de bestande af faelles interesse, der findes i omraader undergivet begge parters fiskerijurisdiktion samt i omraader, der graenser op til naevnte omraader. Artikel 8 Parterne er enige om at konsultere hinanden om spoergsmaal vedroerende gennemfoerelsen af aftalen og dennes rette virkemaade eller i tilfaelde af uenighed om fortolkningen eller anvendelsen af aftalen. Artikel 9 Denne aftale beroerer ikke andre eksisterende aftaler mellem parterne eller eksisterende aftaler vedroerende fiskeri udoevet af den ene parts fiskefartoejer i det omraade, der er undergivet den anden parts fiskerijurisdiktion. Artikel 10 Bestemmelserne i denne aftale beroerer eller foregriber paa ingen maade parternes indstilling til spoergsmaal vedroerende havretten. Artikel 11 Denne aftale gaelder dels for det omraade, for hvilket traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab finder anvendelse paa de i denne traktat fastsatte betingelser, og dels for kongeriget Norges omraade. Artikel 12 Denne aftale traeder i kraft paa den dato, paa hvilken parterne giver hinanden meddelelse om afslutningen af de noedvendige procedurer for dens ikrafttraeden. Indtil aftalen er traadt i kraft, anvendes den midlertidigt fra datoen for undertegnelsen. Artikel 13 Denne aftale gaelder i en foerste periode paa ti aar efter


text: datoen for dens ikrafttraeden. Saafremt aftalen ikke opsiges af nogen af parterne med et varsel paa mindst ni maaneder inden denne periodes udloeb, gaelder den i yderligere perioder paa seks aar, medmindre den opsiges med et varsel paa ni maaneder inden hver periodes udloeb. Artikel 14 Efter vedtagelsen af en konvention paa De forenede Nationers tredje Havretskonference kan hver part anmode om konsultationer med henblik paa at undersoege bestemmelserne i denne aftale paa baggrund af naevnte konventions bestemmelser. BILAG 1. Ved den i artikel 2, stk. 1 b), i aftalen omhandlede fastlaeggelse af fangstmaengderne bestraeber parterne sig paa at tilvejebringe en for begge parter tilfredsstillende ligevaegt i deres indbyrdes fiskeriforbindelser. Med forbehold af kravene til bevarelse boer en for begge parter tilfredsstillende ligevaegt baseres paa Norges fiskeri i de seneste aar i det omraade, der er undergivet Faellesskabets fiskerijurisdiktion. Parterne erkender, at dette maal kraever tilsvarende aendringer i Faellesskabets fiskeri i norske farvande. 2. Hver part tager hensyn til arten og omfanget af den anden parts fiskeri i det omraade, der er undergivet dens egen fiskerijurisdiktion, herunder saedvanlige fangster, fiskerimoenster og andre relevante faktorer. 3. Med henblik paa gennemfoerelsen af den i stk. 1 angivne maalsaetning foretager parterne en gradvis reduktion, for at maalsaetningen kan vaere opfyldt den 31. december 1982.


text:
 Avis juridique important
 |
 11957E/PRO/BEI/25
 TRAKTAT OM OPRETTELSE AF DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, PROTOKOL VEDROERENDE VEDTAEGTERNE FOR DEN EUROPAEISKE INVESTERINGSBANK, ARTIKEL 25
 Artikel 25.1. Banken har altid ret til at overfoere sine beholdninger og tilgodehavender i en Medlemsstats valuta til en anden Medlemsstats valuta for at gennemfoere finansielle transaktioner i overensstemmelse med dens formaal, saaledes som det er fastsat i Traktatens artikel 130 og under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 23 i disse vedtaegter. Banken undgaar saa vidt muligt at foretage saadanne overfoersler, saafremt den har beholdninger, som er disponible eller kan frigoeres i den valuta, den har brug for.2. Banken kan ikke konvertere sine beholdninger i en Medlemsstats valuta til tredjelands valuta uden Medlemsstatens samtykke.3. Banken kan frit raade saavel over den del af kapitalen, der er indbetalt i guld eller i konvertible valutaer, som over valuta, der er laant paa markedet uden for Faellesskabet.4. Medlemsstaterne forpligter sig til at stille den valuta til raadighed for Bankens debitorer, som er noedvendig til betaling af afdrag og renter af laan, som Banken har ydet eller garanteret vedroerende projekter, der skal gennemfoeres paa deres omraader.


text:
Nr. L 35/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 2. 90
 AFGØRELSE NR. 1 /90 TRUFFET AF AVS/EØF-TOLDSAMARBEJDSUD
 VALGET
 den 11 . januar 1990
 om undtagelse fra definitionen af begrebet »varer med oprindelsstatus« for at
 tage hensyn til Mauritius' særlige situation for så vidt angår produktionen af
 tunfiskekonserves
 AVS/EØF-TOLDSAMARBEJDSUDVALGET HAR — »varer med oprindelsesstatus« i henhold til artikel 30, stk.
 8, i protokol nr. 1 —
 under henvisning til tredje AFV-EØF-konvention, under
 tegnet i Lomé den 8 . december 1984, og
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
 ud fra følgende betragtninger :
 Artikel 1
 I artikel 28 og 30 i protokol nr. 1 til tredje AVS/EØF-
 konvention, om definitionen af begrebet »varer med Som en undtagelse fra de særlige bestemmelser i liste A i
 oprindelsesstatus« og om metoder for administrativt bilag II til protokol nr. 1 anses tunfiskekonserves, henhø
 samarbejde bestemmes det, at Toldsamarbejdsudvalget rende under pos. ex 16.04 i Den Fælles Toldtarif, som
 kan træffe afgørelse om undtagelser fra oprindelsesreg fremstilles i Mauritius for at have oprindelse i Mauritius
 lerne, navnlig med henblik på at fremme udviklingen af på de i denne afgørelse anførte betingelser.
 bestående industrier eller oprindelsesreglerne, navnlig
 med henblik på at fremme udviklingen af bestående Artikel 2
 industrier eller oprettelsen af nye industrier ;
 Den i artikel 1 omhandlede undtagelse omfatter en årlig
 staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) har fore mængde på 750 tons tunfiskekonserves, der henhører
 lagt en anmodning fra Mauritius' regering om at få under pos. ex 16.04 i Den Fælles Toldtarif, og som
 indrømmet en undtagelse fra definitionen i protokol nr. 1 udføres fra Mauritius i perioden fra den 1 . september 1989
 for så vidt angår tunfiskekonserves, der fremstilles i til den 28 . februar 1990.
 Mauritius ;
 Artikel 3
 Mauritius var fra 1 . marts 1985 til 29. februar 1988, for så
 vidt angår tunfiskekonserves, omfattet af en undtagelse fra Mauritius' kompetente myndigheder træffer de nødven
 bestemmelsen i protokol nr. 1 med henblik på at opret dige foranstaltninger til at føre kvantitativ kontrol med
 holde den bestående fiskeindustri og træffe nødvendige udførslen af de i artikel 2 nævnte produkter og frem
 foranstaltninger til at sikre, at de færdige varer fik oprin sender hver tredje måned til Kommissionen en opgørelse
 delsesstatus i dette land ; over de mængder for hvilke der er udstedt varecertifikat
 EUR. 1 i medfør af denne afgørelse.
 Mauritius har allerede indkøbt to fartøjer med henblik på
 at forsyne konservesfabrikkerne med fisk til produktionen Artikel 4
 af tunfiskekonserves ;
 AVS-staterne, medlemsstaterne og Fællesskabet skal hver
 skønt fartøjerne til stadighed øger sine fangster, kan de for sit vedkommende træffe de nødvendige foranstalt
 ikke levere tilstrækkelige mængder tun til konservesfa ninger til gennemførelse af denne afgørelse.
 brikkerne ; problemet forekommer at være af midlertidig
 karakter og løses formentlig, når det andet af de nævnte Artikel 5
 fiskefartøjer bliver fuld operationelt ;
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for dens vedta
 Mauritius har været i stand til at skaffe tilførsler af fisk gelse.
 med oprindelse i andre AVS-stater eller fra Fællesskabet ;


text:
imidlertid er det ikke for tiden tilstrækkelig sikkert, at
 sådanne tilførsler regelmæssigt kan skaffes og derfor kan Udfærdiget i Bruxelles, den 11 . januar 1990.
 det være nødvendigt for Mauritus' konservesindustri at få
 tilført tun fra tredjelande for at kunne opretholde sin På vegne af A VS/EØF-Toldsamar
 udførsel af tunfiskekonserves til Fællesskabet ; bejdsudvalget
 Formænd
 under disse omstændigheder bør der indrømmes Mauri
 tius en midlertidig undtagelse fra definitionen af begrebet R.O. MARVILLE H. CHUMAS


text:
 14.11.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 317/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 41 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorcykler for så vidt angår støjemissioner
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Ændringsserie 04 — Ikrafttrædelsesdato: 13. april 2012
 INDHOLD
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner, termer og symboler
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Specifikationer
 7.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af motorcykeltypen eller udstødnings- eller lyddæmpningssystemtypen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder
 12.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 BILAG 1
 Meddelelsesformular
 BILAG 2
 Udformning af godkendelsesmærker
 BILAG 3
 Metoder og instrumenter til måling af støj fra motorcykler
 BILAG 4
 Specifikationer for måleplads
 BILAG 5
 Udstødnings- eller lyddæmpningssystemer indeholdende fibermaterialer
 BILAG 6
 Grænseværdier for støjniveau
 BILAG 7
 Supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP)
 BILAG 8
 Erklæring om overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP)
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse L3
 (1) for så vidt angår støjemissioner.
 2. DEFINITIONER, TERMER OG SYMBOLER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »godkendelse af en motorcykel«: godkendelse af en motorcykeltype for så vidt angår støjemissioner
 2.2. »motorcykeltype for så vidt angår støjniveau og udstødningssystem«: motorcykler, som ikke frembyder væsentlige indbyrdes forskelle på navnlig følgende punkter:
 2.2.1.
 motortype (to- eller firetaktsmotor, motor med frem- og tilbagegående stempel eller drejestempelmotor, cylinderantal og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement samt maksimal nettomærkeeffekt og hertil tilsvarende motorhastighed). For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen
 2.2.2.
 transmissionssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold
 2.2.3.
 antal, type og arrangement for udstødnings- eller lyddæmpningssystemer
 2.3. »udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra motorcyklens motor og dens udstødning
 2.3.1. »originalt udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et system af den type, der er monteret på køretøjet ved typegodkendelsen eller udvidelsen af denne. Det kan også være køretøjsfabrikantens reservedel
 2.3.2. »ikke-originalt udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: et system af en anden type end den, der er monteret på køretøjet ved typegodkendelsen eller udvidelsen af denne
 2.4. »udstødnings- eller lyddæmpningssystemer af forskellig type«: systemer, som indbyrdes frembyder væsentlige forskelle på et af følgende punkter:
 2.4.1.
 systemer, hvis komponenter er forsynet med forskellige fabriks- eller handelsmærker
 2.4.2.
 systemer, hvori en komponent adskiller sig med hensyn til materiale, form eller størrelse
 2.4.3.
 systemer, i hvilke mindst én komponent fungerer efter andre principper
 2.4.4.
 systemer, hvis komponenter er kombineret anderledes
 2.5. »komponent af et udstødnings- eller lyddæmpningssystem«: en af de enkeltkomponenter, der tilsammen udgør udstødningssystemet (f.eks. rør og rørforbindelser og selve lyddæmperen) og et eventuelt indsugningssystem (luftfilter)
 Er motoren udstyret med et indsugningssystem (luftfilter og/eller indsugningsstøjdæmper), som er nødvendigt for overholdelse af grænseværdierne for støj,


text:
skal dette system betragtes som en komponent, der har samme betydning som det egentlige udstødningssystem.
 2.6. »masse i køreklar stand« (som defineret i afsnit 4.1.2 i ISO 6726: 1988): køretøjets masse, når dette er klar til normal brug og forsynet med følgende udstyr:
 a)
 fuldstændigt elektrisk udstyr, herunder de af fabrikanten leverede lygter og lyssignaler
 b)
 alle instrumenter og anordninger, som kræves af lovgivning vedrørende måling af køretøjets tørvægt
 c)
 fuld last af væsker, der kræves til korrekt funktion af enhver del af køretøjet, og brændstoftanken fyldt op til mindst 90 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet
 d)
 ekstraudstyr, som normalt leveres af fabrikanten, ud over hvad der er nødvendigt for normal drift (værktøjssæt, bagagebærer, vindskærm, beskyttelsesskærm osv.)
 Bemærkninger:
 1.
 For køretøjer, der drives med en blanding af brændstof og olie, gælder, at:
 1.1.
 Når brændstoffet og olien er blandet på forhånd, fortolkes ordet »brændstof« som omfattende en sådan forblanding af brændstof og olie.
 1.2.
 Når brændstoffet og olien afmåles separat, fortolkes ordet »brændstof« kun som omfattende benzinen. (I dette tilfælde er »olien« allerede omfattet af litra c) i dette afsnit)
 2.7. »maksimal nettomærkeeffekt«: motorens mærkeeffekt som defineret i ISO 4106:2004
 Symbolet P
 n betegner den numeriske værdi af den maksimale nettomærkeeffekt, udtrykt i kilowatt.
 2.8. »motorens mærkehastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin maksimale nettomærkeeffekt som angivet af fabrikanten
 Symbolet S betegner den numeriske værdi af motorens mærkehastighed, udtrykt i omdrejninger pr. minut (2).
 2.9. »effekt/masseforhold-indeks« (Power-to-mass ratio index — PMR-indeks): forholdet mellem et køretøjs maksimale nettomærkeeffekt og dets masse. Det er defineret således:
 hvor m
 kerb er den numeriske værdi af massen i køreklar stand som defineret i afsnit 2.6 ovenfor, udtrykt i kg.
 Bogstaverne PMR angiver effekt/masseforhold-indekset.
 2.10. »maksimalhastighed«: køretøjets maksimale hastighed som defineret i ISO 7117:1995
 Symbolet v
 max betegner maksimalhastigheden.
 2.11. »låst gear«: kontrol af transmissionen med henblik på at forhindre, at udvekslingsforholdet kan ændres under en prøvning
 2.12. »motor«: køretøjets kraftkilde, uden løst tilbehør
 2.13. Nedenstående tabel indeholder alle de i dette regulativ anvendte symboler:
 Symbol
 Enhed
 Forklaring
 Reference
 AA'
 —
 virtuel linje på prøvebanen
 Bilag 4 – Figur 1
 a
 wot
 m/s2
 beregnet acceleration
 Bilag 3 – 1.4.2.
 a
 wot,ref
 m/s2
 foreskrevet referenceacceleration
 Bilag 3 – 1.3.3.3.1.2.
 a
 urban
 m/s2
 foreskrevet målacceleration
 Bilag 3 – 1.3.3.3.1.2.
 BB'
 —
 virtuel linje på prøvebanen
 Bilag 4 — Figur 1
 CC'
 —
 virtuel linje på prøvebanen
 Bilag 4 — Figur 1
 k
 —
 gearvægtningsfaktor
 Bilag 3 – 1.4.3.
 k
 p
 —
 deleffektfaktor
 Bilag 3 – 1.4.4.
 L
 dB(A)
 lydtryksniveau
 Bilag 3 – 1.4.1.
 l
 PA
 m
 foraccelerationslængde
 Bilag 3 – 1.3.3.1.1.
 m
 kerb
 kg
 køretøjets masse i køreklar stand
 2.6.
 m
 t
 kg
 køretøjets prøvningsmasse
 Bilag 3 – 1.3.2.2.
 n
 min–1
 målt motorhastighed
 —
 n
 idle
 min–1
 motorhastighed ved tomgang
 —
 n
 wot(i)
 min–1
 n
 PP' svarende til L
 wot(i)
 Bilag 7 – 2.6.
 PP'
 —
 virtuel linje på prøvebanen
 Bilag 4 – Figur 1
 PMR
 —
 Effekt/masseforhold-indeks
 2.9.
 P
 n
 kW
 maksimal nettomærkeeffekt
 2.7.
 S
 min–1
 motorens mærkehastighed
 2.8.
 v
 km/h
 køretøjets målte hastighed


text:
—
 v
 max
 km/h
 maksimal hastighed
 2.10.
 v
 test
 km/h
 foreskrevet prøvningshastighed
 Bilag 3 – 1.3.3.1.1.
 Følgende indekser anvendes for målte motorhastigheder n og køretøjshastigheder v til betegnelse af lokaliseringen eller rettere tidspunktet for målingen:
 a)
 AA', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets forende passerer linjen AA' (jf. bilag 4 — figur 1), eller
 b)
 PP', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets forende passerer linjen PP' (jf. bilag 4 — figur 1), eller
 c)
 BB', der angiver, at målingen er foretaget på det tidspunkt, hvor køretøjets bagende passerer linjen BB' (jf. bilag 4 — figur 1).
 Følgende indekser anvendes ved beregnede accelerationer med fuld gasgivning a
 wot og ved målte lyddtryksniveauer L til angivelse af det gear, der anvendes ved denne prøvning:
 a)
 »(i)«, der i forbindelse med en togears prøvning angiver det laveste gear (dvs. det gear, der har det højeste udvekslingsforhold) og ellers betegner det enkelte prøvningsgear eller den gearvælgerposition, der anvendes, eller
 b)
 »(i + 1)«, der i forbindelse med en togears prøve angiver det højeste gear (dvs. det gear, der har det laveste udvekslingsforhold).
 Målte lydtryksniveauer L er også forsynet med et indeks, der angiver de pågældende prøvers type:
 a)
 »Wot«, der angiver en accelerationsprøvning med fuld gasgivning (jf. punkt 1.3.3.1.1. i bilag 3), eller
 b)
 »CRS«, der angiver en konstanthastighedsprøvning (jf. punkt 1.3.3.3.2. i bilag 3), eller
 c)
 »Urban«, der angiver en vægtet kombination af en konstanthastighedsprøvning og en accelerationsprøvning ved fuld gasgivning (jf. punkt 1.4.6.2 i bilag 3).
 Indekset »j«, der angiver prøvningsforløbets nummer, kan anvendes ud over de nævnte indekser.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en motorcykeltype for så vidt angår støjemissioner skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:
 3.2.1.
 En beskrivelse af motorcykeltypen for så vidt angår de i punkt 2.2 ovenfor nævnte punkter. Betegnelser for motortype og motorcykeltype skal være anført i form af numre og/eller symboler; en beskrivelse af motorcykeltypen for så vidt angår de i punkt 2.2 ovenfor nævnte punkter. Betegnelser for motortype og motorcykeltype skal være anført i form af numre og/eller symboler.
 3.2.2.
 En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.
 3.2.3.
 En tegning af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering på motorcyklen.
 3.2.4.
 Tegninger af hver enkelt komponent med henblik på at gøre det nemt at finde den og identificere den, og en nærmere angivelse af det anvendte materiale.
 3.2.5.
 Tværsnitstegninger med angivelse af udstødningssystemets dimensioner. En kopi af disse tegninger skal knyttes til den i bilag 1 omhandlede attest.
 3.3. På anmodning fra den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen, skal motorcykelfabrikanten desuden indlevere et eksemplar af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet.
 3.4. En motorcykel, repræsentativ for den type, som skal godkendes, skal indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen.
 3.5. En prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der forestår typegodkendelsesprøvningen, indleveres til den typegodkendende myndighed.
 Denne prøvningsrapport skal mindst omfatte


text:
følgende oplysninger:
 a)
 Nærmere detaljer vedrørende målepladsen (f.eks. temperatur, absorptionskoefficient osv.), målepladsens placering og orientering og vejrforholdene, herunder temperatur, vindhastighed og -retning, atmosfæretryk og luftfugtighed.
 b)
 Typen af måleudstyr, herunder vindskærmen.
 c)
 Det A-vægtede lydtryksniveau, som er typisk for baggrundsstøjen.
 d)
 Identifikation af køretøjet, dets motor og dets transmissionssystem, herunder tilgængelige gearudvekslingsforhold, samt af dækkenes størrelse og type, dæktryk og typegodkendelsesnummer (hvis disse foreligger) eller deres fabrikant og handelsbetegnelse (dvs. handelsnavn, hastighedsindeks, og belastningstal), den maksimale nettomærkeeffekt, prøvningsmassen, effekt/masseforhold-indekset, a
 wot ref, a
 urban, køretøjets længde.
 e)
 Gear eller udvekslingsforhold anvendt under prøvningen.
 f)
 Køretøjets hastighed og motorhastigheden ved begyndelsen af perioden for accelerationen og stedet for begyndelsen af accelerationen for hvert anvendt gear.
 g)
 Køretøjets hastighed og motorhastigheden ved PP' og ved afslutning af accelerationen for hver gyldig måling.
 h)
 Den metode, der anvendes til beregning af accelerationen.
 i)
 De mellemliggende målingsresultater a
 wot(i), a
 wot(i + 1), L
 wot(i), L
 wot(i + 1), L
 crs(i) og L
 crs(i + 1), hvis disse foreligger.
 j)
 Vægtningsfaktorerne k og k
 p og de endelige målingsresultater L
 wot, L
 crs og L
 urban.
 k)
 Køretøjets hjælpeudstyr, hvor dette er relevant, og dets driftsvilkår.
 l)
 Alle gyldige A-vægtede lydtryksniveauværdier målt for hver prøvning, anført efter køretøjets sider, samt retningen for køretøjets bevægelse på målepladsen.
 m)
 Alle relevante oplysninger, som er nødvendige for at opnå de forskellige støjemissionsniveauer.
 4. MÆRKNING
 4.1. Komponenterne i udstødnings- eller lyddæmpningssystemet skal som minimum være mærket med følgende oplysninger:
 4.1.1.
 Fabriks- eller handelsmærke for fabrikanten af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet og dets komponenter.
 4.1.2.
 Den af fabrikanten angivne handelsbetegnelse.
 4.1.3.
 Identifikationsnumrene.
 4.1.4.
 Alle originale lyddæmpere skal være forsynet med mærket »E« efterfulgt af angivelsen af den stat, som har meddelt typegodkendelse for komponenten (3) .
 4.1.5.
 Emballagen til originale reservedele til udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være forsynet med den tydeligt læselige påskrift »original reservedel« og mærke- og typereferencen integreret i »E«-mærket med angivelse af oprindelseslandet.
 4.1.6.
 Sådanne mærker må ikke kunne slettes, skal være letlæselige og desuden være synlige ved den foreskrevne montering på køretøjet.
 5. GODKENDELSE
 5.1. Hvis den motorcykeltype, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 nedenfor, meddeles der godkendelse af motorcykeltypen.
 5.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til samme motorcykeltype udstyret med en anden type udstødnings- eller lyddæmpningssystemer eller til en anden motorcykeltype.
 5.3. Godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en motorcykeltype i henhold til dette regulativ skal meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ og i form af tegninger af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala.
 5.4. På alle motorcykler, der er i overensstemmelse med en motorcykeltype, der er godkendt


text:
i henhold til dette regulativ, skal der på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 5.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4), og
 5.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 5.4.1.
 5.5. Er motorcyklen i overensstemmelse med en motorcykeltype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.4.1 foreskrevne symbol ikke at gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 5.4.1.
 5.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 5.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på motorcyklen.
 5.8. Bilag 2 til dette regulativ giver eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 6. SPECIFIKATIONER
 6.1. Almindelige forskrifter
 6.1.1.
 Følgende oplysninger skal findes på motorcyklen på et let tilgængeligt, men ikke nødvendigvis umiddelbart synligt sted:
 a)
 fabrikantens navn
 b)
 målmotorhastigheden og det endelige resultat af den stationære prøvning som defineret i punkt 2 i bilag 3 til dette regulativ.
 For motorcykler i klasse L3 med PMR
 > 50 skal referencedata for overensstemmelse efter ibrugtagning som defineret i punkt 3 i bilag 3 til dette regulativ endvidere vises. Disse oplysninger kan forefindes enten på ét enkelt sted sammen med oplysningerne i punkt 6.1.1, litra a) og b), eller på et andet særskilt sted sammen med oplysningerne i punkt 6.1.1, litra a) (4).
 6.2. Forskrifter vedrørende støjniveau
 6.2.1.
 Støjemissionerne fra den motorcykeltype, der søges godkendt, skal måles ved hjælp af de to metoder, der er beskrevet i bilag 3 til dette regulativ (mens motorcyklen er i bevægelse, og mens den holder stille) (5); ved motorcykler, hvor en forbrændingsmotor ikke er i drift, når motorcyklen holder stille, måles støjemissionerne kun i bevægelse.
 6.2.2.
 De prøvningsresultater, der opnås i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.1, indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1 til nærværende regulativ.
 6.2.3.
 Prøvningsresultaterne for motorcyklen, mens den er i bevægelse, indhentet i overensstemmelse med punkt 1 i bilag 3 til dette regulativ, afrundet til nærmeste heltal, må ikke overskride grænseværdierne (for nye motorcykler og nye lyddæmpningssystemer) i bilag 6 til dette regulativ for den klasse, motorcyklen tilhører. Under alle omstændigheder må L
 wot ikke overstige grænseværdien for L
 urban med mere end 5 dB.
 6.3. Yderligere bestemmelser om støjemission
 6.3.1.
 Motorcykelfabrikanten må ikke udelukkende med henblik på at opfylde kravene til støjemission i dette regulativ forsætligt ændre, tilpasse eller indføre anordninger eller metoder, som ikke er operationelle under typisk drift på vej.
 6.3.2.
 Den køretøjstype, der søges godkendt, skal opfylde forskrifterne i bilag 7


text:
til dette regulativ. Hvis motorcyklen har valgbare softwareprogrammer eller funktionsmåder, som påvirker støjemissionen fra køretøjet, skal alle disse funktionsmåder være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 7. Prøvningen skal være baseret på det værst tænkelige tilfælde.
 6.3.3.
 I ansøgningen om typegodkendelse eller om ændring eller udvidelse af en typegodkendelse skal fabrikanten afgive en erklæring i henhold til bilag 8 om, at den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i punkt 6.3.1 og 6.3.2 i dette regulativ.
 6.3.4.
 Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.
 6.4. Yderligere specifikationer vedrørende udstødnings- eller lyddæmpningssystemer, som er fyldt med fibermaterialer
 6.4.1.
 Hvis motorcyklens udstødnings- eller lyddæmpningssystem indeholder fibermaterialer, finder forskrifterne i bilag 5 anvendelse. Hvis motorens indsugningssystem er udstyret med et luftfilter og/eller en indsugningsstøjdæmper, der er nødvendig for at sikre overholdelse af det tilladte støjniveau, betragtes filtret og/eller støjdæmperen som en del af lyddæmpningssystemet, og forskrifterne i bilag 5 gælder også for disse.
 6.5. Yderligere forskrifter vedrørende manipulation og manuelt indstillelige multimode-udstødningssystemer eller -lyddæmpningssystemer
 6.5.1.
 Alle udstødnings- eller lyddæmpningssystemer skal være konstrueret på en sådan måde, at det ikke er let at fjerne lydbafler, udgangskonusser og andre dele, hvis primære funktion er at udgøre en del af lyddæmpningskamrene/ekspansionskamrene. Hvor anvendelse af en sådan del er uundgåelig, skal dens fastgørelsesmåde være sådan, at den ikke let kan fjernes (f.eks. med konventionelle gevindskårne fastgøringer), og den bør også være fastgjort således, at fjernelse medfører permanent/uoprettelig skade på enheden.
 6.5.2.
 Lyddæmpnings- eller udstødningssystemer med flere, manuelt indstillelige driftstilstande (multimode), skal opfylde alle forskrifterne i alle driftstilstande. De støjniveauer, der registreres, skal være fra driftstilstanden med de højeste støjniveauer.
 7. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF MOTORCYKELTYPEN ELLER UDSTØDNINGS- ELLER LYDDÆMPNINGSSYSTEMTYPEN
 7.1. Enhver ændring af motorcykeltypen eller af udstødnings- eller lyddæmpningssystemtypen skal meddeles til den typegodkendende myndighed, der har godkendt motorcykeltypen. Den typegodkendende myndighed kan så:
 7.1.1.
 enten anse ændringerne for at være uden væsentlige negative virkninger, således at motorcyklen stadig opfylder kravene i dette regulativ, eller
 7.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 7.2. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 5.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.
 7.3. Den kompetente myndighed, som har meddelt udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:
 8.1. Enhver fremstillet motorcykel skal svare til en motorcykeltype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, være udstyret med samme lyddæmper, som den er typegodkendt med, og opfylde kravene i punkt 6 ovenfor.
 8.2. Med henblik på kontrol med ovenstående overensstemmelseskrav udtages der af produktionsserien en motorcykel af den type, der er typegodkendt efter dette regulativ. Dennes støjniveau, målt og bearbejdet


text:
(L
 urban og L
 wot) i henhold til den metode, der er beskrevet i bilag 3, og med de samme redskaber og foraccelerationsafstande som dem, der er anvendt i den oprindelige typegodkendelse, matematisk afrundet til nærmeste heltal, må ikke overskride de værdier, der er målt og bearbejdet på tidspunktet for typegodkendelsen, med mere end 3 dB(A) eller være mere end 1 dB(A) højere end de grænser, der er fastsat i bilag 6 til dette regulativ.
 8.3. Med henblik på produktionens overensstemmelse skal fabrikanten afgive en ny erklæring om, at typen stadig opfylder kravene i punkt 6.3.1 og 6.3.2 i dette regulativ. Ved prøvning i henhold til bilag 7 må det målte støjniveau ikke overskrides med mere end 1 dB(A) højere end de grænser, der er angivet i punkt 2.6 i bilag 7.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Den godkendelse, som er meddelt for en motorcykeltype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt.
 9.2. Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en motorcykeltype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De parter i 1958-aftalen, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 04 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04.
 12.2. Fra den 1. januar 2014 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis de motorcykeltyper, der skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04.
 12.3. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser efter den forudgående ændringsserie til dette regulativ.
 12.4. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for motorcykeltyper, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved de forudgående ændringsserier indtil datoen i punkt 12.2.
 12.5. Godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ forud for ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04, og enhver udvidelse af sådanne godkendelser, herunder udvidelser i henhold til en forudgående ændringsserie til dette


text:
regulativ, som er meddelt efterfølgende, forbliver gyldige på ubestemt tid. Når motorcykeltypen, der er godkendt i henhold til den forudgående ændringsserie, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04, skal den kontraherende part, der meddelte godkendelsen, underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom.
 12.6. Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, må nægte at meddele national typegodkendelse af en motorcykeltype, der er godkendt i henhold til ændringsserie 04 til dette regulativ eller opfylder kravene heri.
 12.7. Fra den 1. januar 2017 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af en motorcykel, som ikke opfylder kravene i ændringsserie 04 til dette regulativ.
 (1) Som fastlagt i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.
 (2) Hvis den maksimale nettomærkeeffekt opnås ved flere forskellige motorhastigheder, betegner S i dette regulativ den højeste motorhastighed, hvorved den maksimale nettomærkeeffekt opnås.
 (3) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.
 (4) Oprettelsen af en elektronisk database for typegodkendelser forventes at gøre visning på motorcyklen af referencedata for overensstemmelse efter ibrugtagning overflødig.
 (5) Der udføres en prøvning, mens motorcyklen holder stille, for at tilvejebringe en referenceværdi for administrationer, der anvender denne metode til kontrol af motorcykler i brug.
 BILAG 1
 MEDDELELSESFORMULAR
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 Model A
 (se punkt 5.4 i dette regulativ)
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en motorcykel, angiver, at den pågældende motorcykeltype for så vidt angår støjemissioner er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 41 med godkendelsesnummer 042439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 41 som ændret i ændringsserie 04.
 Model B
 (se punkt 5.5 i dette regulativ)
 Overnævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en motorcykel, viser, at den pågældende motorcykeltype er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 41 og 10. De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 41 ændringsserie 04, mens regulativ nr. 10 omfattede ændringsserie 01.
 BILAG 3
 METODER OG INSTRUMENTER TIL MÅLING AF STØJ FRA MOTORCYKLER
 1. Støj fra motorcyklen under kørsel (målebetingelser og -metode ved prøvning af køretøjet i forbindelse med typegodkendelse af komponenter)
 1.1. Måleinstrumenter
 1.1.1. Akustiske målinger
 1.1.1.1. Alment
 Støjmåleren skal være en lydtryksmåler eller et tilsvarende målingsinstrument, der opfylder kravene til instrumenter i klasse 1 (den anbefalede vindskærm skal i givet fald anvendes). Disse krav er beskrevet i IEC 61672-1:2002.
 Målingerne udføres ved »F«-vægtning for tid på det akustiske måleinstrument og ved »A«-vægtning af frekvens, som desuden er beskrevet i IEC 61672-1:2002. Ved anvendelse af et system, der indebærer periodisk overvågning af det A-vægtede støjniveau, foretages der aflæsning med tidsintervaller på højst 30 ms.
 Instrumenterne skal vedligeholdes og kalibreres efter instrumentfabrikantens anvisninger.
 1.1.1.2. Kalibrering
 Ved begyndelse og slutning af hver målesession skal hele det akustiske målesystem kontrolleres


text:
med en lydkalibrator, der opfylder forskrifterne for lydkalibratorer af klasse 1 i henhold til IEC 60942:2003. Uden yderligere justering skal forskellen mellem aflæsningerne være mindre end eller lig med 0,5 dB(A). Hvis denne værdi overskrides, skal resultaterne af målinger foretaget efter den seneste tilfredsstillende kontrol kasseres.
 1.1.1.3. Opfyldelse af forskrifterne
 Lydkalibratorens overensstemmelse med IEC 60942:2003 skal kontrolleres en gang om året. Instrumentsystemets overensstemmelse med kravene i IEC 61672-1:2002 skal kontrolleres mindst hvert andet år. Al overensstemmelsesprøvning udføres af et laboratorium, der er godkendt til at udføre kalibreringer, der kan spores til relevante standarder.
 1.1.2. Instrumenter til hastighedsmåling
 Motorhastigheden måles med et instrument, der opfylder specifikationskravene med mindst ± 2 % eller bedre ved de motorhastigheder, der kræves for de målinger, der udføres.
 Køretøjers vejhastighed måles med instrumenter, der opfylder specifikationskravene med mindst ± 0,5 km/h ved kontinuerlig måling.
 Hvis målingen foretages ved uafhængige hastighedsmålinger, skal disse instrumenter opfylde specifikationskravene med mindst ± 0,2 km/h (1).
 1.1.3. Meteorologiske måleinstrumenter
 De meteorologiske måleinstrumenter, der anvendes til overvågning af omgivelsesparametre, skal opfylde følgende specifikationskrav:
 ± 1 °C eller derunder for apparater til måling af temperatur
 ± 1,0 m/s for apparater til måling af vindhastighed
 ± 5 hPa for apparater til måling af atmosfæretryk
 ± 5 % for apparater til måling af relativ luftfugtighed.
 1.2. Akustisk miljø, meteorologiske forhold og baggrundsstøj
 1.2.1. Målepladsen
 Målepladsen skal bestå af en accelerationsbane i midten, omgivet af et praktisk taget plant prøveområde. Accelerationsbanen skal være plan; dens overflade skal være tør og være således konstrueret, at rullestøjen er ringe.
 På målepladsen skal kravene til et frit lydfelt opfyldes med 1 dB(A)'s nøjagtighed mellem støjkilden, som findes midt på accelerationsbanen, og mikrofonen. Dette krav anses for at være opfyldt, når der ikke findes nogen lydreflekterende afskærmning af betydning såsom hegn, klipper, broer eller bygninger, inden for en afstand af 50 m fra accelerationsbanens midtpunkt. Kørebanebelægningen på målepladsen skal opfylde kravene i bilag 4.
 Mikrofonen må ikke afskærmes på nogen måde, der kan påvirke det akustiske felt, og ingen må befinde sig mellem mikrofonen og lydkilden. Den, som skal foretage målingerne, skal anbringe sig således, at han ikke kan påvirke måleapparatets udslag på nogen måde.
 1.2.2. Vejrforhold
 Meteorologiske måleinstrumenter skal afgive repræsentative data for målepladsen og anbringes i nærheden af prøveområdet i en højde, der er repræsentativ for højden af målemikrofonen.
 Målingerne foretages, når temperaturen for den omgivende luft er mellem 5 °C og 45 °C. Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstødene, i mikrofonhøjde overskrider 5 m/s i støjmålingsintervallet.
 I løbet af støjmålingsintervallet registreres værdierne for temperatur, vindhastighed og retning, relativ luftfugtighed og atmosfæretryk.
 1.2.3. Baggrundsstøj
 Eventuelle spidslydtryk, der synes at være uden forbindelse med køretøjets almindelige lydkarakteristik, lades ude af betragtning ved målingerne.
 Baggrundsstøjen måles i 10 sekunder umiddelbart før og efter en serie prøvninger af motorkøretøjer. Målingerne foretages med de mikrofoner og mikrofonplaceringer, der anvendes ved prøven. Det A-vægtede maksimale lydtryk rapporteres.
 Baggrundsstøjen (herunder eventuel vindstøj) skal ligge mindst 10 dB(A) under det A-vægtede lydtryk, der fremkommer ved prøvningen af køretøjet. Er forskellen mellem baggrundslydtrykket og det


text:
målte lydtryk mellem 10 og 15 dB(A), skal der ved beregningen af prøvningsresultatet fratrækkes en korrektion, der afhænger af udslaget på lydtrykmåleren, jf. tabellen.
 Korrektion af de individuelle prøvningsværdier
 Forskel mellem baggrundslydtryk og målt lydtryk (dB)
 10
 11
 12
 13
 14
 ≥ 15
 Korrektion i dB(A)
 0,5
 0,4
 0,3
 0,2
 0,1
 0,0
 1.3. Prøvningsprocedurer
 1.3.1. Mikrofonplaceringer
 Afstanden for mikrofonernes placering fra linjen CC' på mikrofonlinjen PP', der er vinkelret på referencelinjen CC' på prøvebanen (jf. bilag 4, figur 1), skal være 7,5 m ± 0,05 m.
 Mikrofoner skal placeres 1,2 m ± 0,02 m over jorden. Referenceaksen for frifeltbetingelser (jf. IEC 61672-1:2002) skal være horisontal og lodret på køretøjets bane CC'.
 1.3.2. Betingelser for køretøjet
 1.3.2.1. Generelle betingelser
 Køretøjstypen leveres som specificeret af køretøjsfabrikanten.
 Inden målingerne indledes, bringes motoren i normal driftstilstand.
 Er motorcyklen udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dette systems funktion under støjmålingerne. For motorcykler med mere end et drivende hjul er det kun det drivende hjul, som er beregnet til normal kørsel på landevej, som anvendes. Er motorcyklen udstyret med sidevogn, afmonteres denne før prøvningen.
 1.3.2.2. Køretøjets prøvningsmasse
 Målingerne udføres på køretøjer efter prøvemasse, m
 t, i kg, i henhold til følgende:
 (75 ± 5 kg svarer til massen af føreren og instrumenteringen)
 1.3.2.3. Dækkenes udvælgelse og tilstand
 Dækkene skal passe til køretøjet og være oppumpet til det tryk, som køretøjsfabrikanten har anbefalet for køretøjets prøvningsmasse.
 Dækkene skal udvælges af køretøjets fabrikant og svare til en af de dækdimensioner og -typer, der er udpeget til køretøjet af køretøjets fabrikant. Den mindste mønsterdybde skal være mindst 80 % af den fulde mønsterdybde.
 1.3.3. Driftsbetingelser
 1.3.3.1. Almindelige driftsbetingelser
 Køretøjets midterlinje skal i videst muligt omfang følge linjen CC' under hele prøvningen, fra det nærmer sig linjen AA', til dets bagende har passeret linjen BB' (jf. bilag 4, figur 1).
 1.3.3.1.1. Ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning skal køretøjet fremføres til linjen AA' ved konstant hastighed. Når køretøjets forende passerer linjen AA', ændres gasgivningen til fuld gasgivning så hurtigt som muligt og fastholdes i denne stilling, indtil køretøjets bagende passerer BB'. I dette øjeblik ændres gasgivningen så hurtigt som muligt til tomgangsstilling.
 Medmindre andet er angivet, kan fabrikanten vælge at benytte foracceleration ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med henblik på at opnå en stabil acceleration mellem linjerne AA' og BB'. Prøvning med foracceleration foretages som beskrevet ovenfor, bortset fra at gasgivningen ændres til fuld gasgivning, allerede før køretøjet passerer linjen AA', nemlig når køretøjets forende stadig er i en afstand på l
 PA fra linjen AA' (foraccelerationslængden).
 Fremføringshastigheden skal vælges således, at køretøjet når den foreskrevne prøvningshastighed v
 test, når dets forende passerer linjen PP'.
 1.3.3.1.2. Ved konstanthastighedsprøvning skal accelerationskontrollen være indstillet således, at hastigheden holdes konstant mellem AA' og BB'.
 1.3.3.2. Driftsbetingelser for køretøjer med PMR ≤ 25
 Køretøjet prøves ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med følgende specifikationer:
 a)
 Prøvningshastigheden skal være
 .
 b)
 Når køretøjets bagende passerer linjen BB', må køretøjets hastighed ikke overstige 75 % af køretøjets maksimale hastighed som defineret i punkt


text:
2.10 i dette regulativ, og motorhastigheden må ikke overstige motorens mærkehastighed.
 Gearet for prøvningen udvælges iterativt på følgende måde:
 Den indledende prøvningshastighed skal være som specificeret ovenfor. Prøvningshastigheden reduceres i gradvise trin på 10 % af v
 test (dvs. 4 km/h), hvis udgangshastigheden v
 BB' overstiger 75 % af v
 max, eller hvis motorens hastighed overstiger motorens mærkehastighed S ved BB'. Det valgte gear skal være det laveste gear, uden at motorens mærkehastighed S derved overskrides under prøvningen. De endelige prøvningsbetingelser er karakteriseret ved det lavest mulige gear ved den højest mulige prøvningshastighed, uden at 75 % af v
 max eller motorens mærkehastighed S overskrides ved BB'.
 Med henblik på at spare tid kan fabrikanten levere oplysninger om den iterative procedure for gearudvælgelse, der er nævnt ovenfor.
 Et rutediagram for prøvningsproceduren er anført i tillæg 1 til dette bilag.
 1.3.3.3. Driftsbetingelser for køretøjer med PMR > 25
 Køretøjet prøves ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning og ved konstanthastighedsprøvning.
 1.3.3.3.1. Accelerationsprøvning med fuld gasgivning
 Ved accelerationsprøvning med fuld gasgivning angives køretøjets prøvningshastighed og dets gennemsnitsacceleration på prøvebanen.
 Accelerationerne måles ikke direkte, men beregnes ved måling af køretøjets hastighed som beskrevet i afsnit 1.4 nedenfor.
 1.3.3.3.1.1. Prøvningshastighed
 Prøvningshastigheden v
 test skal være:
 40 ± 1 km/h for køretøjer med en PMR ≤ 50 og
 50 ± 1 km/h for køretøjer med en PMR > 50
 Hvis udgangshastigheden v
 BB' i et bestemt gear overstiger 75 procent af køretøjets maksimalhastighed v
 max, reduceres prøvningshastigheden i dette gear successivt i trin på 10 procent af v
 test (dvs. 4 km/h eller 5 km/h), indtil udgangshastigheden v
 BB' er faldet til under 75 procent af v
 max.
 1.3.3.3.1.2. Referenceacceleration og målacceleration
 Ved accelerationsprøvninger med fuld gasgivning skal køretøjet opnå referenceaccelerationen a
 wot ref, der er defineret som:
 for køretøjer med en PMR ≤ 50 og
 for køretøjer med en PMR > 50.
 Resultaterne af disse accelerationsprøvninger med fuld gasgivning anvendes sammen med resultaterne af konstanthastighedsprøver til opnåelse af en tilnærmelse til belastede accelerationer, der er typiske for kørsel i byområder. Den tilsvarende målacceleration a
 urban defineres som:
 for køretøjer med en PMR ≤ 50 og
 for køretøjer med en PMR > 50.
 1.3.3.3.1.3. Valg af gear
 Det påhviler fabrikanten at fastlægge den korrekte metode til opnåelse af krævet prøvningshastighed og -acceleration.
 1.3.3.3.1.3.1. Køretøjer med manuelt gear, automatgear (AT) og transmissionssystemer med trinløst variabel udveksling (CVT) prøvet ved låst gear
 Valget af gear til prøvningen afhænger af den specifikke acceleration ved fuld gasgivning i de forskellige gear i forhold til den referenceacceleration a
 wot,ref, der kræves til prøvning med fuld gasgivning i henhold til punkt 1.3.3.3.1.2 ovenfor.
 Følgende betingelser for valget af gear er mulige:
 a)
 Hvis der er to gear, der giver en acceleration inden for et toleranceområde på ± 10 % af referenceaccelerationen a
 wot,ref, anvendes det gear, der ligger nærmest referenceaccelerationen, til prøvningen og angives som sådan i prøvningsrapporten.
 b)
 Hvis kun ét bestemt gear giver en acceleration inden for et toleranceområde på ± 10 % af referenceacceleration a
 wot ref, gennemføres prøvningen med


text:
dette gear.
 c)
 Hvis ingen af gearene giver en acceleration inden for et toleranceområde på ± 10 % af referenceaccelerationen a
 wot,ref, udføres prøvningerne med to tilstødende gear, (i) og (i + 1), som vælges således, at (i) giver en acceleration, der er højere end referenceaccelerationen a
 wot,ref, og (i + 1) giver en acceleration, der er lavere end referenceaccelerationen a
 wot,ref.
 Hvis motorens mærkehastighed overskrides i gear, før køretøjet passerer linjen BB', anvendes det næste højere gear.
 Hvis køretøjet har mere end ét gear, anvendes første gear ikke. Hvis awot,ref kun kan opnås i 1. gear, anvendes andet gear.
 1.3.3.3.1.3.2. Køretøjer med automatgear, adaptive transmissioner eller transmissioner med variabel udveksling prøvet ved ikkelåst gear
 Gearvælgerpositionen for fuld automatik anvendes.
 Prøven kan omfatte skift til lavere gear og højere acceleration. Skift til højere gear og lavere acceleration er ikke tilladt. Under alle omstændigheder undgås skift til gear, som ikke typisk anvendes under de specificerede betingelser ved bykørsel.
 Derfor er det tilladt at etablere og anvende elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearskifteanordninger, der kan forhindre nedgearing til udvekslinger, der ikke er typisk anvendte ved de specificerede prøvningsbetingelser ved bykørsel. Hvis sådanne anordninger benyttes, må der ikke anvendes foracceleration. Sådanne anordningers funktion skal være beskrevet i meddelelsesformularen.
 1.3.3.3.2. Konstanthastighedsprøvning
 Ved konstanthastighedsprøvning skal gearene eller gearvælgerpositionerne og prøvningshastighederne være identiske med dem, der tidligere er anvendt ved accelerationsprøvning ved fuld gasgivning.
 1.4. Databehandling og rapportering
 1.4.1. Alment
 For hver af prøvens betingelser foretages der mindst tre målinger på hver side af køretøjet og for hvert gear.
 Det maksimale A-vægtede lydtryksniveau L anført under hver passage af køretøjet mellem AA' og BB' (jf. bilag 4, figur 1) reduceres med 1 dB(A) for at tage højde for unøjagtigheder ved målingen og afrundes matematisk til nærmeste decimal (XX,X) for begge mikrofonplaceringer. Der ses bort fra eventuelle målinger, som er foretaget under indvirkning af spidslydtryk, der synes at være uden forbindelse med det generelle støjniveau.
 Første tre gyldige på hinanden følgende målinger for hver prøvningsbetingelse, inden for 2,0 dB(A), som muliggør fjernelse af ugyldige resultater, skal anvendes til beregning af det relevante foreløbige eller endelige resultat.
 Hastighedsmålingerne ved AA' (v
 AA'), BB' (v
 BB') og PP' (v
 PP') rundes matematisk op til nærmeste første decimal (XX,X) og noteres med henblik på yderligere beregninger.
 1.4.2. Beregning af acceleration
 Alle accelerationer beregnes ved forskellige køretøjshastigheder på prøvebanen. Afhængigt af transmissionstypen beregnes accelerationen enten mellem linjerne AA' og BB' eller mellem linjerne PP' og BB' som specificeret nedenfor. Den metode, der er anvendt til beregning af accelerationen, skal angives i prøvningsrapporten.
 I alle de nedenstående tilfælde beregnes accelerationen mellem linjerne AA' og BB' som anført i punkt 1.4.2.1 nedenfor:
 a)
 Køretøjet er udstyret med manuelt gear.
 b)
 Køretøjet er udstyret med automatgear eller med transmission med trinløst variabel udveksling (CVT), men er prøvet ved låst gear
 c)
 Køretøjet er udstyret med automatgear, adaptiv transmission eller transmission med variabel udveksling og prøvet med ikkelåst gear, og der er anvendt elektroniske eller mekaniske anordninger, herunder alternative gearvælgerpositioner til forhindring af nedgearing


text:
til gear, der ikke typisk anvendes ved de specificerede prøvningsbetingelser ved bykørsel.
 I alle andre tilfælde beregnes accelerationen mellem linjerne PP' og BB' som anført i punkt 1.4.2.2 nedenfor.
 1.4.2.1. Beregning af acceleration mellem AA' og BB'
 Accelerationen beregnes ved måling af køretøjets hastighed ved linjerne AA' og BB':
 idet:
 »(i)« refererer til det anvendte gear og »j« til antallet af individuelle målinger. Hastighederne udtrykkes i km/h og den deraf følgende acceleration i m/s2.
 l
 ref er enten køretøjets længde eller 2 m (kan frit vælges af køretøjets fabrikant, den typegodkendende myndighed og den tekniske tjeneste).
 1.4.2.2. Beregning af acceleration mellem linjerne AA' og BB'
 Accelerationen beregnes ved måling af køretøjets hastighed ved linjerne PP' og BB':
 idet:
 »(i)« refererer til det anvendte gear og »j« til antallet af individuelle målinger. Hastighederne udtrykkes i km/h og den deraf følgende acceleration i m/s2.
 l
 ref er enten køretøjets længde eller 2 m (kan frit vælges af køretøjets fabrikant, den typegodkendende myndighed og den tekniske tjeneste).
 Foracceleration anvendes ikke.
 1.4.2.3. Gennemsnit af individuelle målinger
 Det aritmetiske gennemsnit af de beregnede accelerationer fra tre gyldige serier beregnes med henblik på at finde frem til gennemsnitsaccelerationen ved prøvningsbetingelserne:
 Gennemsnitsaccelerationen a
 wot,(i) rundes matematisk op til nærmeste andendecimal (XX,XX) og noteres med henblik på yderligere beregninger.
 1.4.3. Beregning af gearvægtningsfaktor
 Gearvægtningsfaktoren k anvendes kun i forbindelse med togearsprøvninger, idet den her bruges til at kombinere resultaterne fra begge gear til et enkelt resultat.
 Gearvægtningsfaktoren er et dimensionsløst tal, der er defineret som:
 1.4.4. Beregning af deleffektfaktor
 Deleffektfaktoren k
 p er et dimensionsløst tal, der anvendes til at kombinere resultaterne af en accelerationsprøvning ved fuld gasgivning med resultaterne af en konstanthastighedsprøvning.
 1.4.4.1. For køretøjer, der prøves i to gear, defineres deleffektfaktoren som
 .
 1.4.4.2. For køretøjer, der prøves i ét enkelt gear eller én gearvælgerposition, defineres deleffektfaktoren som:
 Hvis a
 wot,(i) er lig med eller mindre end a
 urban, sættes k
 p til nul.
 1.4.5. Behandling af lydtryksmålinger
 Ved et sæt givne prøvningsbetingelser beregnes gennemsnittet for de tre individuelle resultater på hver side af køretøjet separat:
 idet indekset »mode« refererer til testmodus (acceleration ved fuld gasgivning eller konstant hastighed), »(i)« til gearet og »side« til mikrofonens placering (til venstre eller til højre).
 Den højeste af de to gennemsnitsværdier afrundes matematisk til nærmeste førstedecimal (XX,X) og noteres med henblik på yderligere beregninger:
 L
 mode,(i) = MAX (L
 mode,(i),left; L
 mode,(i),right)
 1.4.6. Beregning af de endelige prøvningsresultater
 1.4.6.1. Køretøjer med PMR ≤ 25
 Køretøjer med en PMR på højst 25 prøves i ét enkelt gear eller ved én enkelt gearvælgerposition kun ved fuld gasgivning. Det endelige prøvningsresultat er lydtryksniveauet L
 wot,(i), matematisk afrundet til nærmeste førstedecimal (XX,X).
 1.4.6.2. Køretøjer med PMR > 25
 Hvis køretøjet er prøvet i to gear, anvendes gearvægtningsfaktoren til at beregne prøvningsresultaterne af accelerationsprøvningen ved fuld gasgivning og konstanthastighedsprøvningen:
 Hvis køretøjet er prøvet i ét enkelt gear eller én enkelt gearvælgerposition, er ingen yderligere vægtning nødvendig:
 L
 wot = L
 wot,(i)
 L
 crs = L
 crs,(i)
 Lydtryksniveauet L
 urban, der refererer til kørsel i


text:
byområder, beregnes endeligt ved hjælp af deleffektfaktoren k
 p:
 Alle lydtryksniveauer er afrundes matematisk til nærmeste førstedecimal (XX,X).
 2. Støj fra stillestående motorcykel (målebetingelser og -metode ved prøvning af køretøjet i brug)
 2.1. Lydtryksniveau i umiddelbar nærhed af motorcyklen
 For at lette efterfølgende støjprøvning af motorcykler i brug skal lydtryksniveauet også måles i umiddelbar nærhed af udstødningssystemets afgangsåbning ifølge nedenstående forskrifter, og måleresultatet anføres i meddelelsesformularen i bilag 1.
 2.2. Måleinstrumenter
 Målingerne foretages ved hjælp af en præcisionsstøjmåler, jf. punkt 1.2.1.
 2.3. Målebetingelser
 2.3.1. Betingelser for motorcyklen
 Køretøjets gearkasse skal være i frigear med koblingen indkoblet eller i parkeringsposition (ved automatgear), og dets eventuelle parkeringsbremse skal være aktiveret med henblik på sikkerhed.
 Køretøjets eventuelle luftkonditionering skal være slukket.
 Er køretøjet udstyret med automatisk aktiveret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under lydtryksmålingerne.
 Motorhjelm eller evt. -dæksel i førerhus skal være lukket.
 Før hver måleserie skal motoren bringes til normal driftstemperatur som specificeret af fabrikanten.
 I tilfælde af et tohjulet motordrevet køretøj uden frigear skal målingerne foretages med baghjulet hævet over jorden, således at dette kan dreje frit.
 Hvis det er nødvendigt at hæve et tohjulet køretøj fra jorden for at udføre prøvningen, skal mikrofonens placering justeres med henblik på at opnå den fastsatte afstand fra udstødningsrørets referencepunkt; jf. figuren mht. referencepunkternes placering.
 2.3.2. Målepladsen
 En egnet måleplads skal være udendørs og bestå af en plan overflade af beton, tæt asfalt eller lignende hårdt materiale, som er fri for sne, græs, løs jord, aske eller andet lydabsorberende materiale. Pladsen skal bestå af et åbent område, som er fri for store reflekterende overflader, f.eks. parkerede køretøjer, bygninger, reklameskilte, træer, småbuske, parallelle vægge, personer, m.v. inden for en radius af 3 m fra mikrofonens placering og ethvert punkt på køretøjet.
 Som et alternativ til udendørs prøvning kan et delvist lyddødt rum anvendes. Det delvist lyddøde rum skal opfylde de akustiske krav ovenfor. Disse krav er opfyldt, hvis prøvningsfaciliteten opfylder ovenstående afstandskrav på 3 m og har en afskæringsfrekvens under det laveste af:
 a)
 En tredjedel oktav under den laveste grundlæggende motorfrekvens under prøveforholdene og
 b)
 100 Hz. (2)
 2.3.3. Diverse
 Måleinstrumentets udslag fra omgivende støj skal være mindst 10 db(A) lavere end de under prøvningen målte lydtryk. Mikrofonen kan være forsynet med en egnet vindskærm, forudsat at der tages hensyn til dens indflydelse på mikrofonens følsomhed.
 Prøverne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstødene, overskrider 5 m/s i støjmålingsintervallet.
 2.4. Målemetode
 2.4.1. Mikrofonens placering (se tillæg 2)
 Mikrofonen placeres i en afstand af 0,5 m ± 0,01 m fra udstødningsrørets referencepunkt i henhold til figuren og i en vinkel på 45° ± 5° på det lodrette plan, der omfatter afgangsåbningens flow-akse. Mikrofonen skal være på højde med referencepunktet, men ikke mindre end 0,2 m fra jordoverfladen. Mikrofonens referenceakse skal være parallel med jordoverfladen og rettet mod udstødningsrørets afgangsåbning.
 Referencepunktet er det højeste punkt, som opfylder følgende betingelser:
 a)
 Referencepunktet skal være ved enden af udstødningsrøret.
 b)
 Referencepunktet skal være på det vertikale plan, der omfatter centrum for udstødningsrørets afgangsåbning og flowaksen