text: AMM, fastlægges i henhold til aftalen om AMM's status, privilegier og immuniteter mellem Indonesiens regering, Den Europæiske Union og de bidragende ASEAN-lande.9. Med forbehold af den aftale om missionens status, der er nævnt i punkt 8, har Brunei jurisdiktion over sit personel, der deltager i AMM.10. Brunei har i overensstemmelse med national ret og med forbehold af immuniteter i henhold til aftalen om AMM's status, privilegier og immuniteter, ansvaret for at behandle klager fra eller vedrørende et medlem af dets personel i forbindelse med deltagelsen i AMM. Brunei har ansvaret for eventuelt at retsforfølge et medlem af sit personel eller at pålægge vedkommende en disciplinær sanktion efter sine egne love og forskrifter.11. Brunei forpligter sig på et gensidigt grundlag til at fremsætte en erklæring om frafald af krav mod enhver stat, der deltager i AMM, og til at fremsætte den ved undertegnelsen af denne brevveksling. En model for en sådan erklæring findes i bilag II.12. Den Europæiske Union sørger for, at dens medlemsstater på et gensidigt grundlag fremsætter en erklæring om frafald af krav i forbindelse med Bruneis deltagelse i AMM, og at de fremsætter den ved undertegnelsen af denne brevveksling. En model for en sådan erklæring findes i bilag II.13. Reglerne om udveksling af og sikkerhed i forbindelse med klassificerede oplysninger findes i bilag III. De kompetente myndigheder, herunder missionschefen for AMM, kan udstede supplerende retningslinjer.14. Alt personel, der deltager i AMM, forbliver fuldt ud underlagt vedkommende nationale myndigheders kommando.15. De nationale myndigheder overdrager den operative kontrol til missionschefen for AMM, som udøver denne kommando gennem en hierarkisk kommando- og kontrolstruktur.16. Missionschefen leder AMM og varetager den daglige ledelse.17. Brunei har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige ledelse af operationen som de deltagende EU-medlemsstater i overensstemmelse med det retlige instrument, der er omhandlet i punkt 2.18. Missionschefen for AMM har ansvaret for den disciplinære kontrol med AMM's personel. I det omfang det er nødvendigt, pålægges disciplinære sanktioner af vedkommende nationale myndigheder.19. Brunei udpeger et nationalt kontaktpunkt (NPC) til at repræsentere sit nationale kontingent i AMM. NPC refererer til missionschefen for AMM for så vidt angår nationale spørgsmål og er ansvarligt for den daglige disciplin i kontingentet.20. Brunei afholder alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i missionen.21. Brunei bidrager ikke til finansieringen af AMM's driftsbudget.22. Brunei udbetaler erstatning på de betingelser, der er fastsat i den i punkt 8 omhandlede aftale om AMM's status, privilegier og immuniteter, såfremt det kendes ansvarligt for at have pådraget fysiske eller juridiske personer fra den stat, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller tingsskade.23. De tekniske og administrative arrangementer, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, indgås mellem generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik eller missionschefen på den ene side og de relevante myndigheder i Brunei på den anden side.24. Hver af parterne har ret til at opsige denne aftale skriftligt med en måneds varsel.25. Tvister om fortolkningen eller anvendelsen af denne aftale kan kun bilægges mellem parterne med diplomatiske


text: midler.BILAG IITekst til gensidige erklæringer, jf. punkt 11 og 12Erklæring fra EU's medlemsstater:"De EU-medlemsstater, der gennemfører den fælles aktion, som Rådet for Den Europæiske Union vedtog den 9. september 2005 om EU's observatørmission i Aceh (Observatørmissionen i Aceh — AMM), vil, for så vidt deres nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod Brunei for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem og benyttes af AMM, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab- er forvoldt af personel fra Brunei under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med AMM, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller- er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Brunei, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt AMM-personel fra Brunei under benyttelsen af dette materiel."Erklæring fra Brunei:"Brunei, der deltager i AMM i overensstemmelse med punkt 5.3 i aftalememorandummet og med den fælles aktion, som Rådet for Den Europæiske Union vedtog den 9. september 2005 om Den Europæiske Unions observatørmission i Aceh (Observatørmissionen i Aceh - AMM), vil, for så vidt dets nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod enhver anden stat, der deltager i AMM, for personskade eller død blandt dets personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører landet og benyttes af AMM, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab- er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med AMM, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller- er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i AMM, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt AMM-personel under benyttelsen af dette materiel."BILAG IIIRegler om udveksling af og sikkerhed i forbindelse med klassificerede oplysningerFor at fastlægge en ramme for udveksling af klassificerede oplysninger, der er relevante i forbindelse med AMM, op til klassificeringsniveauet TIL TJENESTEBRUG (RESTREINT UE) mellem Den Europæiske Union og Brunei gælder følgende regler.Brunei skal sikre, at EU-klassificerede oplysninger (enhver form for oplysninger (dvs. viden, der kan meddeles i en eller anden form) og materiale, der kræver beskyttelse mod uautoriseret videregivelse, og som er blevet kendetegnet som sådan ved en sikkerhedsklassificering), der videregives til det, bevarer den sikkerhedsklassificering, som EU har givet dem, og skal navnlig beskytte sådanne oplysninger efter følgende regler, der er baseret på Rådets sikkerhedsforskrifter [1]:- Brunei må ikke anvende de videregivne EU-klassificerede oplysninger til andre formål end dem, til hvilke disse EU-klassificerede oplysninger er videregivet til Brunei, og til andre formål end dem, der er fastsat af udstederen.- Brunei må ikke videregive sådanne oplysninger til tredjemand uden forudgående samtykke fra EU.- Brunei skal sikre, at adgang til EU-klassificerede oplysninger, der er videregivet til det, kun tillades for personer, der har en gyldig grund ("need-to-know").- Brunei skal sikre, at personer, der ønsker adgang til EU-klassificerede oplysninger, inden de får denne adgang, orienteres om

type: contracts

jurisdiction: EU


text: og overholder kravene i de beskyttende sikkerhedsforskrifter, der er relevante for klassificeringen af de oplysninger, de skal have adgang til.- Under hensyntagen til de EU-klassificerede oplysningers klassificeringsniveau fremsendes de til Brunei med diplomatpost, militær postforsendelse, sikret postforsendelse, sikrede telekommunikationssystemer eller personlig transport. Brunei meddeler i forvejen Generalsekretariatet for EU-Rådet navn og adresse på det organ, der har ansvaret for sikkerheden i forbindelse med klassificerede oplysninger, og den nøjagtige adresse, hvortil oplysningerne og dokumenterne skal sendes.- Brunei skal sikre, at alle lokaliteter, områder, bygninger, kontorer, lokaler, kommunikations- og informationssystemer o.l., hvor der opbevares og/eller behandles EU-klassificerede oplysninger og dokumenter, beskyttes ved hjælp af passende fysiske sikkerhedsforanstaltninger.- Brunei skal sikre, at EU-klassificerede dokumenter videregivet til det opføres i et særligt register ved modtagelsen. Brunei skal sikre, at kopier, som det modtagende organ tager af EU-klassificerede dokumenter videregivet til det, og deres nummer, fordeling og destruktion opføres i det særlige register.- Brunei skal underrette Generalsekretariatet for EU-Rådet om tilfælde af lækage af EU-klassificerede oplysninger videregivet til det. I sådanne tilfælde indleder Brunei en efterforskning og træffer passende foranstaltninger til at forhindre en gentagelse.I forbindelse med disse regler vil klassificerede oplysninger, som Brunei videregiver til Den Europæiske Union, blive behandlet, som om de var EU-klassificerede oplysninger, og vil blive omfattet af et tilsvarende beskyttelsesniveau.Når denne aftale er udløbet eller ophævet, vil alle klassificerede oplysninger og alt klassificeret materiale, der er meddelt eller udvekslet i henhold til aftalen, fortsat være beskyttet efter aftalens bestemmelser.B Brev fra BrunaiJakarta, 9 February 2006Your Excellency,I refer to your letter dated 26 October 2006 proposing the provisions which will apply to the personnel deployed by Brunei Darussalam related to the status, privileges and immunities of the Aceh Monitoring Mission (AMM) and its members, which are set out in the Annexes to this letter.I have the honour to confirm the acceptance by the Government of Brunei Darussalam of the provisions set out in the said Annexes. I have the further honour to confirm that the above letter and this letter hereby constitutes an agreement between the Government of Brunei Darussalam and the European Union on the status, privileges and immunities of the AMM, which shall enter into force on the date of this letter. The agreement shall remain in force for the duration of Brunei Darussalam's participation in the AMM.Brunei Darussalam participating in the AMM as referred to in paragraph 5.3 of the MoU and in the Joint Action adopted by the Council of the European Union on 9 September 2006 on the European Union Monitoring Mission in Aceh (Aceh Monitoring Mission — AMM) will endeavour, insofar as its internal legal systems so permits, to waive as far as possible claims against any other State participating in the AMM for injury, death of its personnel, or damage to, or loss of any assets owned by itself and used by the AMM if such injury, death or loss:- was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct,


text: or- arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets.Please, accept. Excellency, the assurances of my highest consideration.+++++ TIFF +++++ABU BAKAR HAJI DONGLAHCharge d'Affaires a.i.[1] EFT L 101 af 11.4.2001, s. 1. Dokumentet er vedlagt dette brev.--------------------------------------------------


text:
 21.3.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 81/38
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 236/2012
 af 31. december 2012
 om ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1193/2011 af 18. november 2011 om oprettelse af et EU-register for handelsperioden, der starter den 1. januar 2013, og efterfølgende handelsperioder for EU's emissionshandelsordning i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF og om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 2216/2004 og (EU) nr. 920/2010 (1) skal indarbejdes i aftalen.
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF af 11. februar 2004 om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen (2) er ikke indarbejdet i aftalen, og de specifikke rapporteringskrav i beslutningen finder derfor ikke anvendelse på EFTA-staterne.
 (3)
 EFTA-staterne skal opføres i EU-registret og EU-transaktionsjournalen. Den centrale administrator skal udføre sine opgaver for så vidt angår EFTA-staterne, og EFTA-Tilsynsmyndigheden skal være det organ, der har kompetence til at give den centrale administrator de nødvendige anvisninger med hensyn til bestemmelser vedrørende anvendelsen af forordning (EU) nr. 1193/2011 for EFTA-staterne.
 (4)
 De kontraherende parter er indforståede med, at den særlige karakter af EU's emissionshandelssystem og det tilhørende standardiserede og sikre registersystem, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (3), som fastsætter, at der skal oprettes et EU-register, kræver særlige regler for datalagring og adgangsret med hensyn til EU-registret for at sikre, at kvoterne for drivhusgasemissioner stemmer overens med de funktionelle og tekniske specifikationer for dataudvekslingsstandarder for registersystemer under Kyotoprotokollen, og at overdragelsen af sådanne kvoter er forenelig med de forpligtelser, der følger af Kyotoprotokollen.
 (5)
 EU-registret bør afspejle udvidelsen af EU's emissionshandelssystem til EFTA-staterne. Ifølge Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 152/2012 af 26. juli 2012 (4) er EFTA-staternes kvoter omfattet af EU-kontoen for samlet mængde, EU-kontoen for samlet mængde (luftfart), EU-auktionskontoen, EU-tildelingskontoen, EU-kontoen for reserven for nytilkomne, EU-auktionskontoen (luftfart) og EU-kontoen for den særlige reserve.
 (6)
 De kontraherende parter anerkender den særlige karakter af EU-registret og EU-transaktionsjournalen og Kommissionens ansvar med hensyn til den sikre drift og vedligeholdelsen af systemet. Kommissionen bør derfor kunne garantere, at adgangen suspenderes øjeblikkeligt, hvis det er nødvendigt i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1193/2011, under hensyntagen til EFTA-Tilsynsmyndighedens rolle. Denne løsning berører ikke fremtidige spørgsmål vedrørende den to-søjlestruktur, der er etableret i henhold til aftalen.
 (7)
 De kontraherende parter anerkender, at det er væsentligt for en kontraherende parts retshåndhævende myndigheder og skattemyndigheder, Europa-Kommissionens Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, Den Europæiske Revisionsret, Eurojust, de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF (5) og i artikel 37, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF (6), de kompetente nationale tilsynsmyndigheder, de kontraherende parters nationale administratorer og de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 18 i direktiv 2003/87/EF, at få ret til at indhente visse data, der


text:
er lagret i EU-registret og EU-transaktionsjournalen i klart definerede tilfælde, hvis det er nødvendigt for udførelsen af deres opgaver, jf. artikel 83 i forordning (EU) nr. 1193/2011 og artikel 75 i Kommissionens forordning (EU) nr. 920/2010 (7), ændret ved forordning (EU) nr. 1193/2011.
 (8)
 Af samme grund anerkender de kontraherende parter, selv om de er opmærksomme på, at Rådets afgørelse 2009/371/RIA (8) ikke er indarbejdet i aftalen, at Europol får permanent læseadgang til data i EU-registret og EU-transaktionsjournalen.
 (9)
 De kontraherende parter minder om, at indrømmelsen af informationsrettigheder og af permanent læseadgang, jf. artikel 83 i forordning (EU) nr. 1193/2011 og artikel 75 i forordning (EU) nr. 920/2010, ændret ved forordning (EU) nr. 1193/2011, ikke ændrer ved den fælles forståelse af, at politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager samt skatteforvaltning eller retshåndhævelse falder uden for aftalens anvendelsesområde, og at forordningerne derfor heller ikke giver de nævnte institutioner andre rettigheder end dem, der specifikt er nævnt i henholdsvis artikel 83 og 75.
 (10)
 Bilag XX til aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Bilag XX til aftalen ændres således:
 1)
 Punkt 21an (Kommissionens forordning (EU) nr. 920/2010) ændres således:
 i)
 Følgende tilføjes:
 », som ændret ved:
 —
 32011 R 1193: Kommissionens forordning (EU) nr. 1193/2011 af 18. november 2011 (EUT L 315 af 29.11.2011, s. 1).«
 ii)
 Tilpasning h) og i) omnummereres til tilpasning j) og m).
 iii)
 Følgende tilpasning indsættes efter tilpasning g):
 »h)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 64, stk. 1, og artikel 64a, stk. 2:
 »Hvis konti under en EFTA-stats jurisdiktion er berørt, underretter Kommissionen straks EFTA-Tilsynsmyndigheden om de anvisninger, der er givet til den centrale administrator, og om grundene til disse anvisninger.
 Hvis suspensionen af adgangsretten ikke er horisontal, og i det omfang den er rettet mod individuelle konti under en EFTA-stats jurisdiktion, skal EFTA-Tilsynsmyndigheden inden for tre arbejdsdage vedtage en beslutning om anvendeligheden af Kommissionens anvisninger på grundlag af Kommissionens forklaringer. Manglen på en beslutning fra EFTA-Tilsynsmyndigheden har ingen indvirkning på gyldigheden af de anvisninger, Kommissionen har givet, eller på den centrale administrators handlinger.«
 i)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 64a, stk. 3:
 »Ordet »Kommissionen« erstattes af ordet »EFTA-Tilsynsmyndigheden«, når kontohavere under en EFTA-stats jurisdiktion er berørt.« «
 iv)
 Følgende tilpasninger indsættes efter tilpasning j):
 »k)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 75, stk. 3:
 »Hvis der er tale om kontohavere under en EFTA-stats jurisdiktion, kan sådanne data udleveres af den centrale myndighed, forudsat at EFTA-Tilsynsmyndigheden forudgående har givet sit samtykke.«
 l)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 75, stk. 5a:
 »Europol holder EFTA-Tilsynsmyndigheden og Kommissionen underrettet om sin brug af data, hvis kontohavere under en EFTA-stats jurisdiktion er berørt.« «
 2)
 Følgende indsættes efter punkt 21an (Kommissionens forordning (EU) nr. 920/2010):
 »21ana.
 32011 R 1193: Kommissionens forordning (EU) nr. 1193/2011 af 18. november 2011 om oprettelse af et EU-register for handelsperioden, der starter den 1. januar 2013, og efterfølgende handelsperioder for EU's emissionshandelsordning i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF og om ændring af Kommissionens forordning


text:
(EF) nr. 2216/2004 og (EU) nr. 920/2010 (EUT L 315 af 29.11.2011, s. 1).
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 a)
 Udstedelsen, overdragelsen og annulleringen af kvoter, som vedrører EFTA-staterne, deres operatører og de luftfartøjsoperatører, der administreres af dem, skal registreres i EU-transaktionsjournalen.
 Den centrale administrator har kompetence til at udføre de opgaver, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1, 2 og 3, i direktiv 2003/87/EF, når EFTA-staterne, deres operatører eller de luftfartsoperatører, der er administreret af dem, er berørt.
 b)
 I artikel 7, stk. 4, tilføjes følgende punktum:
 »EFTA-Tilsynsmyndigheden samordner gennemførelsen af denne forordning med de nationale administratorer i de enkelte EFTA-stater og den centrale administrator.«
 c)
 I artikel 31, stk. 7, tilføjes følgende punktum:
 »Ordet »Kommissionen« erstattes af ordet »EFTA-Tilsynsmyndigheden«, når kontohavere under en EFTA-stats jurisdiktion er berørt.«
 d)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 49, stk. 2, artikel 50, stk. 2, artikel 53, stk. 2, og artikel 54, stk. 3:
 »Med hensyn til EFTA-staternes nationale tildelingstabeller giver EFTA-Tilsynsmyndigheden den centrale administrator anvisning.«
 e)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 70, stk. 1, og artikel 71, stk. 2:
 »Hvis konti under en EFTA-stats jurisdiktion er berørt, underretter Kommissionen straks EFTA-Tilsynsmyndigheden om de anvisninger, der er givet til den centrale administrator, og om grundene til disse anvisninger.
 Hvis suspensionen af adgangsretten ikke er horisontal, og i det omfang den er rettet mod individuelle konti under en EFTA-stats jurisdiktion, skal EFTA-Tilsynsmyndigheden inden for tre arbejdsdage vedtage en beslutning om anvendeligheden af Kommissionens anvisninger på grundlag af Kommissionens forklaringer. Manglen på en beslutning fra EFTA-Tilsynsmyndigheden har ingen indvirkning på gyldigheden af de anvisninger, Kommissionen har givet, eller på den centrale administrators handlinger.«
 f)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 71, stk. 3:
 »Ordet »Kommissionen« erstattes af ordet »EFTA-Tilsynsmyndigheden«, når kontohavere under en EFTA-stats jurisdiktion er berørt.«
 g)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 73, stk. 3:
 »En national administrator i en EFTA-stat kan anmode EFTA-Tilsynsmyndigheden om at genoptage processer, der er afbrudt i overensstemmelse med stk. 1, hvis han vurderer, at de problemer, der forårsagede den midlertidige afbrydelse, er blevet løst. I så fald giver EFTA-Tilsynsmyndigheden efter høring af Kommissionen den centrale administrator anvisning om at genoptage disse processer. I modsat fald afviser den anmodningen inden for en rimelig periode og underretter straks den nationale administrator med angivelse af årsager og de kriterier, der skal opfyldes, for at en efterfølgende anmodning kan accepteres.«
 h)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 83, stk. 3:
 »Hvis der er tale om kontohavere under en EFTA-stats jurisdiktion, kan sådanne data udleveres af den centrale myndighed, forudsat at EFTA-Tilsynsmyndigheden forudgående har givet sit samtykke.«
 i)
 Følgende afsnit tilføjes i artikel 83, stk. 6:
 »Europol holder EFTA-Tilsynsmyndigheden og Kommissionen underrettet om sin brug af data, hvis kontohavere under en EFTA-stats jurisdiktion er berørt.« «
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 1193/2011, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2013 eller dagen efter, at den seneste meddelelse er


text:
indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (9).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 31. december 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Atle LEIKVOLL
 Formand
 (1) EUT L 315 af 29.11.2011, s. 1.
 (2) EUT L 49 af 19.2.2004, s. 1.
 (3) EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.
 (4) EUT L 309 af 8.11.2012, s. 38.
 (5) EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.
 (6) EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.
 (7) EUT L 270 af 14.10.2010, s. 1.
 (8) EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37.
 (9) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994D0908(01)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 9/94 den 8. juli 1994 om ændring af bilag XXII (selskabsret) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 234 af 08/09/1994 s. 0017 - 0017
 AFGOERELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EOES-UDVALG Nr. 9/94 den 8. juli 1994 om aendring af bilag XXII (selskabsret) til EOES-aftalen DET BLANDEDE EOES-UDVALG HAR - under henvisning til aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, som aendret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, i det foelgende benaevnt »aftalen«, saerlig artikel 98, og ud fra foelgende betragtning: Raadets direktiv 94/8/EF af 21. marts 1994 om aendring af direktiv 78/660/EOEF for saa vidt angaar revision af de beloeb, der er udtrykt i ecu (1) boer indarbejdes i aftalen - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 I bilag XXII til aftalen indfoejes foelgende led i punkt 4 (Raadets fjerde direktiv 78/660/EOEF) foer tilpasningerne: »- 394 L 0008: Raadets direktiv 94/8/EF af 21. marts 1994 om aendring af direktiv 78/660/EOEF for saa vidt angaar revision af de beloeb, der er udtrykt i ecu, (EFT nr. L 82 af 25. 3. 1994, s. 33).« Artikel 2 De finske, islandske, norske og svenske udgaver af Raadets direktiv 94/8/EF, som er vedlagt som bilag til de paagaeldende sprogs versioner af denne afgoerelse, er autentiske. Artikel 3 Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. oktober 1994, forudsat at Det Blandede EOES-Udvalg har modtaget alle meddelelser efter EOES-aftalens artikel 103, stk. 1. Artikel 4 Denne afgoerelse offentliggoeres i EOES-afsnittet af og EOES-tillaegget til De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Udfaerdiget i Bruxelles, den 8. juli 1994. Paa Det Blandede EOES-Udvalgs vegne H. HAFSTEIN Formand


text:
 16.5.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 128/43
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 143/2017
 af 7. juli 2017
 om ændring af bilag XI (Elektronisk kommunikation, audiovisuelle tjenesteydelser og informationssamfund) til EØS-aftalen [2019/750]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2317 af 16. december 2016 om ændring af beslutning 2008/294/EF og gennemførelsesafgørelse 2013/654/EU med henblik på at forenkle driften af mobilkommunikationstjenester om bord på fly (MCA-tjenester) i Unionen (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XI til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I punkt 5czc (Kommissionens afgørelse 2008/294/EF) i bilag XI til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende tilføjes i leddet (Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/654/EU):
 », som ændret ved:
 —
 32016 D 2317: Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2317 af 16. december 2016 (EUT L 345 af 20.12.2016, s. 67).«
 2)
 Følgende led tilføjes:
 —
 »—
 32016 D 2317: Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2317 af 16. december 2016 (EUT L 345 af 20.12.2016, s. 67).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2317, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 8. juli 2017, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2017.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Sabine MONAUNI
 Formand
 (1) EUT L 345 af 20.12.2016, s. 67.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 19.5.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 129/29
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 49/2015
 af 20. marts 2015
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2016/732]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1226/2014 af 17. november 2014 om godkendelse af en sundhedsanprisning af fødevarer, der henviser til en reduceret risiko for sygdom (1), bør indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1228/2014 af 17. november 2014 om henholdsvis godkendelse og afvisning af visse sundhedsanprisninger af fødevarer, der henviser til en reduceret risiko for sygdom (2), skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1229/2014 af 17. november 2014 om afvisning af visse andre sundhedsanprisninger af fødevarer end dem, der henviser til en reduceret risiko for sygdom og til børns udvikling og sundhed (3), skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (4)
 Denne afgørelse vedrører fødevarelovgivning. Lovgivning om fødevarer finder ikke anvendelse på Liechtenstein, så længe aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter også gælder for Liechtenstein, jf. indledningen til bilag II, kapitel XII, til EØS-aftalen. Denne afgørelse finder derfor ikke anvendelse på Liechtenstein.
 (5)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 91 (Kommissionens forordning (EU) nr. 1154/2014) i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen:
 »92.
 32014 R 1226: Kommissionens forordning (EU) nr. 1226/2014 af 17. november 2014 om godkendelse af en sundhedsanprisning af fødevarer, der henviser til en reduceret risiko for sygdom (EUT L 331 af 18.11.2014, s. 3).
 93.
 32014 R 1228: Kommissionens forordning (EU) nr. 1228/2014 af 17. november 2014 om henholdsvis godkendelse og afvisning af visse sundhedsanprisninger af fødevarer, der henviser til en reduceret risiko for sygdom (EUT L 331 af 18.11.2014, s. 8).
 94.
 32014 R 1229: Kommissionens forordning (EU) nr. 1229/2014 af 17. november 2014 om afvisning af visse andre sundhedsanprisninger af fødevarer end dem, der henviser til en reduceret risiko for sygdom og til børns udvikling og sundhed (EUT L 331 af 18.11.2014, s. 14).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 1226/2014, (EU) nr. 1228/2014 og (EU) nr. 1229/2014, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 21. marts 2015, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (*).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 2015.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 331 af 18.11.2014, s. 3.
 (2) EUT L 331 af 18.11.2014, s. 8.
 (3) EUT L 331 af 18.11.2014, s. 14.
 (*) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 2.7.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 210/7
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE nr. 49/2019
 af 29. marts 2019
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen [2020/803]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1254 af 19. september 2018 om afvisning af at godkende riboflavin (80 %) fremstillet af Bacillus subtilis KCCM-10445 som et fodertilsætningsstof tilhørende den funktionelle gruppe »vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning« (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1533 af 12. oktober 2018 om godkendelse af natriumalginat som et tilsætningsstof til foder til katte, hunde, andre dyr, der ikke indgår i fødevareproduktion, og fisk, og kaliumalginat som et tilsætningsstof til foder til katte og hunde (2) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1543 af 15. oktober 2018 om godkendelse af et præparat af Pediococcus pentosaceus DSM 32291 som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (4)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om foderstoffer. Lovgivning om foderstoffer finder ikke anvendelse på Liechtenstein, så længe anvendelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter er udvidet til at omfatte Liechtenstein, jf. de sektorspecifikke tilpasninger i bilag I til EØS-aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Liechtenstein.
 (5)
 Bilag I til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 267 (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1090) i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen:
 »268.
 32018 R 1254: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1254 af 19. september 2018 om afvisning af at godkende riboflavin (80 %) fremstillet af Bacillus subtilis KCCM-10445 som et fodertilsætningsstof tilhørende den funktionelle gruppe »vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning« (EUT L 237 af 20.9.2018, s. 5).
 269.
 32018 R 1533: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1533 af 12. oktober 2018 om godkendelse af natriumalginat som et tilsætningsstof til foder til katte, hunde, andre dyr, der ikke indgår i fødevareproduktion, og fisk, og kaliumalginat som et tilsætningsstof til foder til katte og hunde (EUT L 257 af 15.10.2018, s. 13).
 270.
 32018 R 1543: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1543 af 15. oktober 2018 om godkendelse af et præparat af Pediococcus pentosaceus DSM 32291 som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter (EUT L 259 af 16.10.2018, s. 22).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1254, (EU) 2018/1533 og (EU) 2018/1543, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 30. marts 2019, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2019.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Formand
 Claude MAERTEN
 (1) EUT L 237 af 20.9.2018, s. 5.
 (2) EUT L 257 af 15.10.2018, s. 13.
 (3) EUT L 259 af 16.10.2018, s. 22.
 (4)


text:
 12.12.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 323/39
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 20/2018
 af 9. februar 2018
 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen [2019/2056]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/14/EU af 21. maj 2013 om ændring af direktiv 2003/41/EF om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed, direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/91/EU af 23. juli 2014 om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) for så vidt angår depositarfunktioner, aflønningspolitik og sanktioner (2) som berigtiget i EUT L 52 af 27.2.2016, s. 37, skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Bilag IX til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag IX til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 30 (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF):
 »—
 32013 L 0014: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/14/EU af 21. maj 2013 (EUT L 145 af 31.5.2013, s. 1)
 —
 32014 L 0091: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/91/EU af 23. juli 2014 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 186), som berigtiget i EUT L 52 af 27.2.2016, s. 37.«
 2)
 Følgende tilpasninger indsættes i punkt 30 (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF):
 »f)
 I artikel 23, stk. 4, for så vidt angår EFTA-staterne forstås ordene »18. marts 2016« som »datoen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 20/2018 af 9. februar 2018«, og ordene »før den 18. marts 2018« forstås som »senest to år efter datoen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 20/2018 af 9. februar 2018«.
 g)
 I artikel 99:
 i)
 i stk. 2 indsættes ordene »og EFTA-Tilsynsmyndigheden alt efter omstændighederne« efter ordet »ESMA«
 ii)
 i stk. 6 forstås for så vidt angår EFTA-staterne ordene »den 17. september 2014« som »på datoen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 20/2018 af 9. februar 2018«
 iii)
 i stk. 6 forstås for så vidt angår EFTA-staterne ordene »den relevante EU-ret« som »de relevante bestemmelser i EØS-aftalen«.«
 3)
 Følgende indsættes i punkt 31bb (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU):
 »som ændret ved:
 —
 32013 L 0014: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/14/EU af 21. maj 2013 (EUT L 145 af 31.5.2013, s. 1).«
 4)
 Følgende led tilføjes i punkt 31d (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/41/EF):
 »—
 32013 L 0014: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/14/EU af 21. maj 2013 (EUT L 145 af 31.5.2013, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2013/14/EU og 2014/91/EU, som berigtiget i EUT L 52 af 27.2.2016, s. 37, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 10. februar


text:
2018, forudsat at alle meddelelser er indgivet (*1), jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1, eller på dagen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse om indarbejdelse af direktiv 2010/78/EF i EØS-aftalen, alt efter hvilken af disse datoer der er den seneste.
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2018.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 145 af 31.5.2013, s. 1.
 (2) EUT L 257 af 28.8.2014, s. 186.
 (*1) Forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 30.1.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 26/74
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 75/2018
 af 23. marts 2018
 om ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen [2020/92]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens direktiv (EU) 2017/2096 af 15. november 2017 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF om udrangerede køretøjer (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XX til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 32e (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF) i bilag XX til EØS-aftalen:
 »—
 32017 L 2096: Kommissionens direktiv (EU) 2017/2096 af 15. november 2017 (EUT L 299 af 16.11.2017, s. 24).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv (EU) 2017/2096, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 24. marts 2018, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 2018.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EFT L 299 af 16.11.2017, s. 24.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 30.6.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 164/181
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 116 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter for tyverisikring af motorkøretøjer
 omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2008
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner: Generelt
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Del I: GODKENDELSE AF KØRETØJER I KLASSE M1 OG N1 HVAD ANGÅR DERES TYVERISIKRINGSANORDNINGER
 5.1.
 Definitioner
 5.2.
 Almindelige forskrifter
 5.3.
 Særlige forskrifter
 5.4.
 Elektromekaniske og elektroniske tyverisikringsanordninger
 6.
 Del II: GODKENDELSE AF KØRETØJSALARMSYSTEMER
 6.1.
 Definitioner
 6.2.
 Almindelige forskrifter
 6.3.
 Særlige forskrifter
 6.4.
 Driftsparametre og prøvningsbetingelser
 6.5.
 Vejledning
 7.
 DEL III: GODKENDELSE AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DETS ALARMSYSTEM
 7.1.
 Definitioner
 7.2.
 Almindelige forskrifter
 7.3.
 Særlige forskrifter
 7.4.
 Prøvningsbetingelser
 7.5.
 Vejledning
 8.
 DEL IV: GODKENDELSE AF STARTSPÆRRER OG AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DETS STARTSPÆRRE
 8.1.
 Definitioner
 8.2.
 Almindelige forskrifter
 8.3.
 Særlige forskrifter
 8.4.
 Driftsparametre og prøvningsbetingelser
 8.5.
 Vejledning
 9.
 Ændring af type og udvidelse af godkendelse
 10.
 Procedurer i forbindelse med produktionens overensstemmelse
 11.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 12.
 Endeligt ophør af produktionen
 13.
 Overgangsbestemmelser
 14.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder
 BILAG
 Bilag 1 —
 Oplysningsskema
 Del 1:
 i henhold til det pågældende punkt 5, 7 og 8 i regulativ nr. 116 om ECE-typegodkendelse af et køretøj hvad angår anordninger til tyverisikring
 Del 2:
 i henhold til punkt 6 i regulativ nr. 116 om ECE-komponenttypegodkendelse af et alarmsystem
 Del 3:
 i henhold til punkt 8 af regulativ nr. 116 om ECE-komponenttypegodkendelse af startspærre
 Bilag 2 —
 Meddelelse vedrørende meddelelse af godkendelse, udvidelse, nægtelse, inddragelse af godkendelse, endeligt ophør af produktionen:
 Del 1:
 for en køretøjstype, hvad angår dens anordninger til tyverisikring i henhold til regulativ nr. 116
 Del 2:
 for en komponenttype som et alarmsystem i henhold til regulativ nr. 116
 Del 3:
 for en komponenttype som startspærre i henhold til regulativ nr. 116
 Bilag 3 —
 Udformning af godkendelsesmærkerne
 Bilag 4 —
 Del 1
 :
 Fremgangsmåde ved afprøvning for slitagebestandighed af tyverisikringsanordninger virkende på styreapparatet
 Del 2
 :
 Fremgangsmåde ved prøvning af tyverisikringsanordninger virkende på styretøjet med anvendelse af en anordning til begrænsning af drejningsmomentet
 Bilag 5 —
 (Reserveret)
 Bilag 6 —
 Model for typeattest
 Bilag 7 —
 Model for monteringsattest
 Bilag 8 —
 Prøvning af systemer til beskyttelse af passagerkabinen
 Bilag 9 —
 Elektromagnetisk kompatibilitet
 Bilag 10 —
 Forskrifter for mekaniske kontakter med nøgle
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på:
 1.1.
 Del I — Godkendelse af et køretøj af klasse M1 og N1 (1) hvad angår anordninger til tyverisikring.
 1.2.
 Del II — Godkendelse af køretøjsalarmsystemer til varig montering på køretøjer af klasse M1 samt på køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse ikke over 2 tons


text:
(1).
 1.3.
 Del III — Godkendelse af køretøjer af klasse M1 samt køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons, hvad angår deres alarmsystem(er) (2).
 1.4.
 DEL IV — Godkendelse af startspærrer og køretøjer af klasse M1 samt køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons, hvad angår startspærren (1)
 (2).
 1.5.
 Montering af de i del I foreskrevne anordninger på køretøjer af andre klasser er tilladt, men når sådanne anordninger er monteret, skal de opfylde alle de relevante bestemmelser i dette regulativ.
 1.6.
 Montering af de i del III og IV foreskrevne anordninger på køretøjer af andre klasser eller på køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på over 2 tons er tilladt, men når sådanne anordninger er monteret, skal de opfylde alle de relevante bestemmelser i dette regulativ.
 1.7.
 På fabrikantens anmodning kan de kontraherende parter udstede godkendelser i henhold til del I til IV til køretøjer af andre klasser og for anordninger bestemt til montering på sådanne køretøjer.
 1.8.
 På tidspunktet for gennemførelse af dette regulativ skal de kontraherende parter erklære, hvilke dele af regulativet de agter at gennemføre på deres område for hver køretøjsklasse (3).
 2. DEFINITIONER: GENERELT
 2.1.
 »Fabrikant«: den person eller det organ, som er ansvarlig over den godkendende myndighed vedrørende alle aspekter af typegodkendelsesprocessen og vedrørende sikring af produktionens overensstemmelse. Det kræves ikke, at den pågældende person eller organisation er direkte inddraget i alle stadier af produktionen af det køretøj eller system, eller den komponent eller separate tekniske enhed, som er genstand for godkendelsesprocessen.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en type køretøj eller en type komponent hvad angår dette regulativ skal indgives af fabrikanten.
 3.2.
 Ansøgningen skal ledsages af et oplysningsskema svarende til modellen i den pågældende del 1, 2 eller 3 af bilag 1.
 3.3.
 Køretøj(er)/komponent(er), som er repræsentative for de(n) ansøgte type(r), skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis den type, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, meddeles typegodkendelse.
 4.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 00 svarende til regulativet i dettes oprindelige udformning) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste [væsentlige] tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type køretøj eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ.
 4.3.
 Underretning om meddelelse af godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i den pågældende del 1, 2 eller 3 af bilag 2 til dette regulativ.
 4.4.
 Alle køretøjer og komponenter, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E«


text:
efterfulgt af kendingsnummeret for det land (4) der har foretaget godkendelsen
 4.4.2.
 til højre for den i punkt 4.4.1. foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret, og
 4.4.3.
 et tillægssymbol:
 4.4.3.1.
 »A« for et alarmsystem (del II)
 4.4.3.2.
 »I« for en startspærre (del IV)
 4.4.3.3.
 »AI« for et alarmsystem kombineret med en startspærre
 4.4.3.4.
 »L« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I)
 4.4.3.5.
 »LA« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med et alarmsystem
 4.4.3.6.
 »LI« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med en startspærre
 4.4.3.7.
 »LAI« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med et alarmsystem og en startspærre.
 4.5.
 Svarer typen til en type, som er godkendt i henhold til et eller flere af de andre regulativer, der udgør bilag til overenskomsten, i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal det regulativ, efter hvilket godkendelse er meddelt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt.
 4.7.
 For køretøjer skal godkendelsesmærket være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.
 4.8.
 For komponenter, der er særskilt godkendt som alarmsystem og/eller startspærre, skal godkendelsesmærket af fabrikanten fastgøres til anordningens hovedelement(er).
 4.9.
 I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 4.10.
 Som et alternativ til det i punkt 4.4 og ovenfor beskrevne godkendelsesmærke udstedes en typeattest for hvert køretøjsalarmsystem og hver startspærre, der udbydes til salg.
 I tilfælde, hvor fabrikanten af et køretøjsalarmsystem og/eller startspærre leverer et godkendt, umærket køretøjsalarmsystem og/eller startspærre til en køretøjsfabrikant med henblik på montering som originaludstyr på en køretøjsmodel eller en række køretøjsmodeller, skal fabrikanten af køretøjslarmsystemet og/eller startspærren levere det nødvendige antal kopier af typeattesten til køretøjets fabrikant, således at denne kan få godkendt køretøjet efter den pågældende del II, III og IV i dette regulativ.
 Består køretøjsalarmsystemet eller startspærren af særskilte komponenter, skal dens hovedkomponent(er) være påført et henvisningsmærke, og fortegnelse over sådanne henvisningsmærker skal være indeholdt i typeattesten.
 En model af typeattesten findes i dette regulativs tillæg 6.
 5. Del I: GODKENDELSE AF KØRETØJER I KLASSE M1 OG N1 HVAD ANGÅR DERES TYVERISIKRINGSANORDNINGER
 5.1. DEFINITIONER
 I dette regulativs del I forstås ved:
 5.1.1. »Køretøjstype«: en klasse motorkøretøjer, som ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle, navnlig på følgende punkter:
 5.1.2. »Tyverisikringsanordning«: et system, der sikrer mod, at uvedkommende starter motoren på normal måde eller anvender nogen anden af køretøjets hovedenergikilder, og som er kombineret med mindst ét system, der muliggør:
 Hvis der er tale om et system, der låser bremserne, må deaktivering af anordningen ikke medføre en automatisk deaktivering af bremserne i modstrid med førerens intentioner.
 5.1.3. »Styreapparat«: styretøjets betjeningsindretning, ratsøjlen og dens beklædningsdele, ratstammen, styreudvekslingen samt alle andre dele, som direkte har indvirkning på tyverisikringsanordningens


text:
effektivitet.
 5.1.4. »Kombination«: en særligt udviklet og konstrueret variationsmulighed i låsesystemet, der er udformet således, at den, når den aktiveres på korrekt måde, tillader låsesystemet at fungere.
 5.1.5. »Nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.
 5.1.6. »Rullende kode«: en elektronisk kode, som består af flere elementer, hvis sammensætning på tilfældig måde ændres, hver gang senderenheden har været i funktion.
 5.2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 5.2.1.
 Tyverisikringsanordningen skal være konstrueret således, at det er nødvendigt at sætte den ud af funktion:
 5.2.1.1.
 for at starte motoren på sædvanlig måde, og
 5.2.1.2.
 for at føre eller styre køretøjet eller bringe det til at bevæge sig fremad ved egen kraft.
 5.2.1.3.
 Kravet i punkt 5.2.1 kan opfyldes samtidig med eller inden de indgreb, der beskrives i punkt 5.2.1.1 og 5.2.1.2.
 5.2.2.
 Forskrifterne i punkt 5.2.1 skal kunne opfyldes ved brug af én enkelt nøgle.
 5.2.3.
 Med undtagelse af det i punkt 5.3.1.5 nævnte tilfælde skal systemer, som aktiveres ved isætning af en nøgle i en lås, være udformet således, at de hindrer udtagning af nøglen, før den i punkt 5.2.1 omhandlede anordning er trådt i funktion eller indstillet til at fungere.
 5.2.4.
 Den i punkt 5.2.1 ovenfor omhandlede tyverisikringsanordning og de dele af køretøjet, den virker på, skal være udformet således, at anordningen ikke kan åbnes, gøres ineffektiv eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og let at anskaffe.
 5.2.5.
 Tyverisikringsanordningen skal være monteret som originaludstyr (hvorved forstås, at den skal være monteret af fabrikanten inden førstegangs detailsalg af køretøjet). Den skal være monteret således, at den i låst position ikke kan demonteres uden brug af specialværktøj, selv efter fjernelse af huset, hvori den er fastgjort. Såfremt tyverisikringsanordningen kan gøres uvirksom ved fjernelse af visse skruer eller bolte, skal disse enten være umulige at fjerne eller dækket af anordningens dele, når denne er låst.
 5.2.6.
 For mekaniske låsesystemer skal antallet af kombinationer være mindst 1 000, eller lig antallet af årligt fremstillede køretøjer, hvis dette er under 1 000. På køretøjer af ens type skal hyppigheden af hver anvendt kombination være i størrelsesordenen 1:1 000.
 5.2.7.
 Elektriske og elektroniske låsesystemer, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst 10 dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer, for et minimum på 50 000 kombinationer.
 5.2.8.
 Hvad angår tyverisikringsanordningens art finder punkt 5.2.6 eller 5.2.7 anvendelse.
 5.2.9.
 Koden til nøgle og lås må ikke være synlig.
 5.2.10.
 Låsen skal være konstrueret, fremstillet og monteret således, at låsecylinderen i låst position ikke med et drejningsmoment mindre end 2,45 Nm lader sig dreje med nogen anden nøgle end den til låsen hørende, og
 5.2.10.1.
 for låsecylindre med stifttilholdere således at højst to tilholdere er identiske, virker i samme retning og er placeret ved siden


text:
af hinanden, og højst 60 % af tilholderne i samme lås er identiske
 5.2.10.2.
 for låsecylindre med skivetilholdere således at højst to tilholdere er identiske, virker i samme retning og er placeret ved siden af hinanden, og højst 50 % af tilholderne i samme lås er identiske.
 5.2.11.
 Sikringsanordninger skal udelukke enhver risiko for utilsigtet spærring, når køretøjet er i fart, navnlig alle former for spærring, som kan medføre sikkerhedsrisiko.
 5.2.11.1.
 Tyverisikringsanordninger må ikke kunne aktiveres, uden at man forinden bringer motorens betjeningsapparat i en position svarende til standsning af motoren og derefter foretager endnu et indgreb, som ikke er en uafbrudt fortsættelse af indgrebet til standsning af motoren, eller uden at man forinden bringer motorens betjeningsapparat i en position svarende til standsning af motoren, og køretøjet holder stille med parkeringsbremsen trukket an eller køretøjets fart ikke er over 4 km/h.
 5.2.11.2.
 Tyverisikringsanordninger, som indstilles til at fungere ved udtagning af nøglen, må enten ikke kunne indstilles til at fungere, før nøglen er taget mindst 2 mm ud, eller skal være forsynet med en sikkerhedsanordning, der hindrer, at nøglen utilsigtet udtages helt eller delvis.
 5.2.11.3.
 Punkt 5.2.10, 5.2.10.1 eller 5.2.10.2 samt punkt 5.2.11.2 finder kun anvendelse på anordninger, som omfatter mekaniske nøgler.
 5.2.12.
 Udløsning af tyverisikringsanordningens låsning og/eller frastilling kan være servoassisteret. Anordningens funktionsstilling skal dog fastholdes med egnede midler, som ikke kræver servoassistance.
 5.2.13.
 Køretøjets motor må ikke kunne startes på normal måde, før tyverisikringsanordningen er deaktiveret.
 5.2.14.
 Tyverisikringsanordninger, der hindrer udløsning af køretøjets bremser, er kun tilladt, når bremsernes virksomme elementer fastholdes i bremsestilling af en rent mekanisk virkende anordning. I så fald finder forskrifterne i 5.2.13 ikke anvendelse.
 5.2.15.
 Når tyverisikringsanordningen er udstyret med en anordning til påkaldelse af førerens opmærksomhed, skal denne anordning træde i funktion, når brugeren åbner førerdøren, medmindre sikringsanordningen er stillet til at fungere og nøglen udtaget.
 5.3. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 Ud over de generelle forskrifter i punkt 5.2 skal tyverisikringsanordningen opfylde nedenstående særlige betingelser.
 5.3.1. Tyverisikringsanordninger virkende på styreapparatet
 5.3.1.1.
 Sikringsanordninger virkende på styretøjet skal blokere dette. Motoren må ikke kunne startes, før den normale styreevne er genetableret.
 5.3.1.2.
 Tyverisikringsanordningen må ikke kunne hindres i at virke, når den er indstillet til at fungere.
 5.3.1.3.
 Tyverisikringsanordningen skal fortsat overholde kravene i punkt 5.2.11, 5.3.1.1, 5.3.1.2 og 5.3.1.4 efter at have været underkastet 2 500 ganges låsning i hver retning under den i dette regulativs bilag 4, del 1, beskrevne prøve for slitagebestandighed.
 5.3.1.4.
 Når tyverisikringsanordningen er aktiveret, skal den kunne opfylde ét af følgende krav:
 5.3.1.4.1.
 anordningen skal kunne modstå påføring af et statisk drejningsmoment på 300 Nm omkring ratstammens akse i begge retninger, uden at styreapparatet derved påføres en beskadigelse, der kan true sikkerheden, eller
 5.3.1.4.2.
 anordningen skal være forsynet med en mekanisme, der giver efter eller glider, således at systemet kan tåle enten uafbrudt eller intermitterende påføring af et drejningsmoment på mindst 100 Nm. Låsesystemet skal kunne modstå denne påvirkning også efter udførelse af prøvningen i del 2 af bilag 4 til dette regulativ.
 5.3.1.4.3.
 anordningen skal være forsynet med en


text:
mekanisme, der gør det muligt for rattet at dreje frit på den blokerede ratstamme. Blokeringsmekanismen skal være tilstrækkelig stærk til at modstå påføring af et statisk drejningsmoment på 200 Nm omkring ratstammens akse i begge retninger.
 5.3.1.5.
 Tyverisikringsanordninger, der gør det muligt at udtage nøglen, mens denne er i en anden position end den, der bevirker inaktivering af styreapparatet, skal være udformet således, at nøglen ikke utilsigtet kan anbringes i denne position.
 5.3.1.6.
 Hvis en af komponenterne svigter, således at de i punkt 5.3.1.4.1, 5.3.1.4.2 og 5.3.1.4.3 angivne krav til drejningsmomentpåvirkning ikke let kan opfyldes, men styresystemet dog forbliver blokeret, skal systemet anses for at opfylde kravene.
 5.3.2. Tyverisikringsanordninger, der virker på transmissionen eller bremserne
 5.3.2.1.
 Tyverisikringsanordninger virkende på transmissionen skal hindre drejning af køretøjets drivende hjul.
 5.3.2.2.
 En tyverisikringsanordning, der virker på bremserne, skal bremse mindst ét hjul i hver ende af mindst én aksel.
 5.3.2.3.
 Tyverisikringsanordningen må ikke kunne hindres i at virke, når den er indstillet til at fungere.
 5.3.2.4.
 Transmissionen eller bremserne må ikke utilsigtet kunne blokeres, når nøglen er sat i tyverisikringsanordningens lås, selv om spærreanordningen for start af motoren er i brug eller indstillet til at fungere. Denne bestemmelse finder dog ikke anvendelse, når forskrifterne i punkt 5.3.2 i dette regulativ er opfyldt af anordninger, der samtidigt har andre funktioner, og låsen under ovennævnte betingelser er nødvendig for en sådan yderligere funktion (f.eks. elektrisk parkeringsbremse).
 5.3.2.5.
 Sikringsanordningen skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning. Hvis der er tale om en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, vedrører dette alle den pågældende anordnings mekaniske og elektrisk dele.
 5.3.2.6.
 Tyverisikringsanordninger, der gør det muligt at udtage nøglen, mens denne er i en anden position end den, der bevirker blokering af transmissionen eller bremserne, skal være således udformet, at nøglen ikke utilsigtet kan anbringes i denne position og udtages.
 5.3.2.7.
 Hvis der anvendes en beskyttelsesanordning, der virker på transmissionen, skal den - uden at der derved opstår skader, der kan true sikkerheden - kunne modstå statisk belastning i begge retninger med et drejningsmoment, der er 50 % større end det maksimale drejningsmoment, som normalt kan påføres transmissionen. Størrelsen af det i denne prøvning påførte drejningsmoment fastsættes på grundlag af det maksimale drejningsmoment, som kan overføres af kobling eller automatisk transmission, ikke på grundlag af motorens største drejningsmoment.
 5.3.2.8.
 Hvis der er tale om et køretøj med en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, skal anordningen være i stand til holde køretøjet med last stationært på en hældning med 20 % stigning eller fald.
 5.3.2.9.
 Hvis der er tale om et køretøj med en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, må forskrifterne i dette regulativ ikke fortolkes som en fravigelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H, heller ikke i tilfælde af svigt.
 5.3.3. Tyverisikringsanordninger virkende på gearskiftets betjeningsapparat
 5.3.3.1.
 Tyverisikringsanordninger virkende på gearskiftets betjeningsapparat skal kunne hindre ethvert gearskift.
 5.3.3.2.
 På manuelle gearkasser skal gearskiftestangen kunne låses i bakgear; derudover er låsning i


text:
frigear tilladt.
 5.3.3.3.
 På automatiske transmissioner med parkeringsstilling skal mekanismen kunne låses i denne position; derudover er låsning i frigear og/eller bakgear tilladt.
 5.3.3.4.
 På automatiske transmissioner uden parkeringsstilling skal mekanismen udelukkende kunne låses i følgende positioner: frigear og/eller bakgear.
 5.3.3.5.
 Sikringsanordningen skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning.
 5.4. ELEKTROMEKANISKE OG ELEKTRONISKE TYVERISIKRINGSANORDNINGER
 Elektromekaniske og elektroniske tyverisikringsanordninger skal, hvis de forefindes, opfylde kravene i punkt 5.2 og 5.3 ovenfor og punkt 8.4. nedenfor på tilsvarende måde.
 Er anordningens tekniske udførelse således, at punkt 5, 6 og 8.4 ikke finder anvendelse, skal det kontrolleres, at der er sørget for opretholdelse af køretøjets sikkerhed. Disse anordninger skal fungere således, at de er sikret mod enhver risiko for blokering eller fejlfunktion, som kan forringe køretøjets sikkerhed.
 6. Del II: GODKENDELSE AF KØRETØJSALARMSYSTEMER
 6.1. DEFINITIONER
 I dette regulativs del II forstås ved:
 6.1.2.
 »Køretøjsalarmsystem«: et system, som er bestemt til montering i en eller flere køretøjstyper og tjener til angivelse af indbrud i køretøjet eller manipulation af dette; sådanne systemer kan give supplerende beskyttelse mod tyveri af køretøjet.
 6.1.3.
 »Føler«: en anordning, som registrerer en ændring, der kan skyldes indbrud i eller manipulation af køretøjet.
 6.1.4.
 »Alarmsignalanordning«: en anordning, der angiver, at køretøjet har været udsat for indbrud eller manipulation.
 6.1.5.
 »Kontroludstyr«: det udstyr, som er nødvendigt til at tilkoble, frakoble og teste køretøjsalarmsystemet og til at afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.
 6.1.6.
 »Tilkoblet«: en tilstand, hvori køretøjsalarmsystemet kan afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.
 6.1.7.
 »Frakoblet«: en tilstand, hvori køretøjsalarmsystemet ikke kan afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.
 6.1.8.
 »Nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.
 6.1.9.
 »Type køretøjsalarmsystem«: systemer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:
 a)
 fabrikantens handelsnavn eller mærke
 b)
 følerens art
 c)
 signalanordningens art
 d)
 kontroludstyrets art.
 6.1.10.
 »Godkendelse af et køretøjsalarmsystem«, typegodkendelse af et køretøjsalarmsystem hvad angår forskrifterne i punkt 6.2, 6.3 og 6.4 nedenfor.
 6.1.11.
 »Startspærre«, en anordning, der er beregnet til at forhindre, at køretøjet kan køres væk fremdrevet ved egen kraft.
 6.1.12.
 »Panikalarm«, en anordning, der ved hjælp af en på køretøjet monteret alarm giver mulighed for at tilkalde hjælp i nødsituationer.
 6.2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 6.2.1.
 Køretøjsalarmsystemet skal ved indbrud i eller manipulation af køretøjet afgive et alarmsignal. Alarmsignalet skal være akustisk; derudover kan det omfatte optiske alarmanordninger, radiobåren alarm eller en kombination af ovennævnte.
 6.2.2.
 Køretøjsalarmsystemer skal være konstrueret, produceret og monteret på en sådan måde, at køretøjet, når det er udstyret dermed, stadig opfylder de relevante tekniske krav, navnlig hvad angår elektromagnetisk kompatibilitet.
 6.2.3.
 Giver køretøjsalarmsystemet mulighed for udsendelse af radiosignaler, f.eks. til tilkobling eller frakobling af alarmen eller til afgivelse af alarm, skal det opfylde de relevante ETSI-normer (5), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) og


text:
EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission til til- og frakobling af alarmsystemet skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (6) anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (7).
 6.2.4.
 Montering af et køretøjsalarmsystem i et køretøj må ikke kunne påvirke køretøjets ydelse (i ikke tilkoblet tilstand) eller funktionssikkerhed.
 6.2.5.
 Køretøjsalarmsystemet og dettes komponenter må ikke kunne aktiveres utilsigtet, navnlig ikke, når motoren er i gang.
 6.2.6.
 Svigt af køretøjsalarmsystemet eller dettes strømforsyning må ikke kunne påvirke køretøjets funktionssikkerhed.
 6.2.7.
 Køretøjsalarmsystemet, dens komponenter og de dele, de kontrollerer, skal være konstrueret, produceret og monteret således, at de ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt.
 6.2.8.
 Den måde, hvorpå køretøjsalarmsystemet til- og frakobles, skal være udformet således, at den ikke ugyldiggør kravene i del I ovenfor. Elektriske tilslutninger til komponenter omfattet af del I af dette regulativ er tilladt.
 6.2.9.
 Systemet skal være arrangeret således, at kortslutning af en vilkårlig alarmsignalkreds ikke bevirker, at nogen af alarmsystemets funktioner sættes ud af kraft, bortset fra den kortsluttede kreds.
 6.2.10.
 Køretøjsalarmsystemet kan være kombineret med et startspærresystem, der i så fald skal opfylde kravene i del IV i dette regulativ.
 6.3. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 6.3.1. Sikringens omfang
 6.3.1.1. Særlige forskrifter
 Køretøjsalarmsystemet skal som minimum detektere og signalere oplukning af enhver af køretøjets døre samt motorhjelm og bagagerumsklap. Svigt eller afbrydelse af lyskilder, f.eks. kabinebelysning, må ikke kunne indvirke på kontrolsystemets funktion.
 Yderligere følere, hvis formål er at informere om eller angive f.eks.
 i)
 indbrud i køretøjet (således følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller
 ii)
 forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler
 er tilladt, når der tages hensyn til foranstaltninger til undgåelse af utilsigtet udløsning af alarmen (dvs. falsk alarm, jf. punkt 6.3.1.2. nedenfor).
 Såfremt sådanne supplerende følere udløser et alarmsignal selv efter, at indbrud har fundet sted (f.eks. ved brud på en glasflade) eller under ydre påvirkning (f.eks. af vinden), må det af ovennævnte følere udvirkede alarmsignal ikke udløses flere end ti gange inden for samme aktiveringsperiode af tyverialarmen.
 I så fald skal aktiveringsperioden begrænses ved retmæssig frakobling af systemet gennem indgreb fra køretøjets bruger.
 Visse typer supplerende følere, f.eks. følere til rumovervågning af kabinen (ultralyd eller infrarødt lys) eller hældningsfølere, kan forsætligt deaktiveres. I så fald skal dette hver gang kræve et særskilt, overlagt indgreb, før alarmanordningen tilkobles. Det må ikke være muligt at deaktivere følerne, når alarmsystemet er tilkoblet.
 6.3.1.2. Sikkerhed mod falsk alarm
 6.3.1.2.1.
 Ved passende foranstaltninger, f.eks.
 i)
 systemets mekaniske konstruktion og udformningen af det elektriske system i henhold til de særlige forhold, der gør sig gældende for motorkøretøjer
 (ii)
 valg og anvendelse af principper for betjening og kontrol af alarmsystemet og dets komponenter
 skal det sikres, at køretøjsalarmsystemet, hverken når den er tilkoblet eller frakoblet, kan bevirke falsk alarm fra det akustiske alarmsignal i tilfælde


text:
af
 a)
 stødpåvirkning af køretøjet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.13
 b)
 elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.12
 c)
 nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.14
 d)
 falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.15.
 6.3.1.2.2.
 Hvis ansøgeren, f.eks. med tekniske data, kan godtgøre, at der er tilstrækkelig sikkerhed mod falsk alarm, kan den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, afstå fra kravet om udførelse af en eller flere af ovennævnte prøvninger.
 6.3.2. Akustisk alarm
 6.3.2.1. Generelt
 Alarmsignalet skal være let hørligt og genkendeligt og afvige tydeligt fra andre akustiske signaler, der bruges i vejtrafik.
 Ud over det originalmonterede lydsignalapparat kan der monteres en særskilt akustisk alarmsignalanordning i den del af køretøjet, der overvåges af tyverialarmen; den skal være således beskyttet, at man ikke let og hurtigt kan skaffe sig adgang til den.
 Anvendes separat akustisk alarmsignalanordning svarende til punkt 6.3.2.3.1 nedenfor, kan det tillades, at tyverialarmen desuden aktiverer det originalmonterede lydsignalapparat, forudsat at manipulation af det originalmonterede lydsignalapparat (der sædvanligvis er lettere tilgængeligt) er uden indvirkning på den supplerende akustiske alarmsignalanordning.
 6.3.2.2. Varighed af det akustiske alarmsignal
 mindst
 :
 25 s
 højst
 :
 30 s
 Akustisk alarmsignal må først atter afgives, hvis der igen manipuleres med køretøjet, dvs. efter ovennævnte tidsrum (vedrørende begrænsninger: se punkt 6.3.1.1 og 6.3.1.2 ovenfor).
 Ved frakobling af alarmsystemet skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.
 6.3.2.3. Forskrifter for akustisk alarmsignal
 6.3.2.3.1.
 For anordninger med konstant tone (konstant lydspektrum), f.eks. horn, skal de akustiske data m.v. være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I.
 Intermitterende alarmsignal (til-fra signal):
 Trigger-frekvens... (2 ± 1) Hz
 Til-tid = fra-tid ± 10 %
 6.3.2.3.2.
 For akustisk alarmsignalanordning med frekvensmodulering: de akustiske data m.v. skal være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I, dog med lige stort gennemløb i begge retninger af en væsentlig del af ovennævnte frekvensområde (1 800 til 3 550 Hz).
 Gennemløbsfrekvens... (2 ± 1) Hz
 6.3.2.3.3.
 Lydstyrke
 Lydkilden skal være:
 i)
 enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til ECE-regulativ nr. 28, del I
 ii)
 eller en anordning, som opfylder forskrifterne i ECE-regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2.
 Anvendes anden lydkilde end det originalmonterede lydsignalapparat, kan minimumlydstyrken dog nedsættes til 100 dB(A), målt ved de i ECE-regulativ nr. 28, del I, fastsatte betingelser.
 6.3.3. Eventuel optisk alarmsignalanordning
 6.3.3.1. Generelt
 Ved indbrud i eller manipulation af køretøjet skal anordningen udløse et optisk alarmsignal som foreskrevet i punkt 6.3.3.2 og 6.3.3.3 nedenfor.
 6.3.3.2. Varighed af optisk alarmsignal
 Det optiske alarmsignal skal have en varighed mellem 25 s og 5 min., efter at alarmen er udløst. Ved frakobling af alarmsystemet skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.
 6.3.3.3. Det optiske signals art
 Blinken af samtlige køretøjets retningsviserblinklygter og/eller dets kabinebelysning, herunder alle lygter i samme elektriske kreds.
 Trigger-frekvens... (2 ± 1) Hz
 I forhold til det akustiske signal tillades også asynkrone signaler.
 Til-tid = fra-tid ± 10 %
 6.3.4. Eventuel radioalarm (kaldeanlæg)
 Køretøjsalarmsystemet kan omfatte en facilitet til udløsning af radiotransmitteret alarmsignal.
 6.3.5.


text:
Spærring af alarmsystemets tilkobling
 6.3.5.1.
 Når motoren er i gang, må alarmsystemet ikke kunne tilkobles, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet.
 6.3.6. Tilkobling og frakobling af køretøjsalarmsystemet
 6.3.6.1. Tilkobling
 Alle hensigtsmæssige tilkoblingsmåder for køretøjsalarmsystemet er tilladt, forudsat at de ikke utilsigtet giver anledning til falsk alarm.
 6.3.6.2. Frakobling
 Frakobling af tyverialarmen skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf (andre anordninger med tilsvarende ydelse er tilladt):
 6.3.6.2.1.
 En mekanisk nøgle (som opfylder kravene i dette regulativs tillæg 10), som kan kobles til et i køretøjet monteret centrallåsesystem, der omfatter mindst 1 000 variationer og betjenes udefra.
 6.3.6.2.2.
 Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer.
 6.3.6.2.3.
 En mekanisk nøgle eller elektrisk/elektronisk anordning, som er placeret i den beskyttede passagerkabine og virker med tidsforsinkelse ved ind- og udstigning.
 6.3.7. Forsinkelse ved udstigning fra køretøjet
 Er anordningen for tilkobling af køretøjsalarmsystemet monteret i det beskyttede område, skal systemet bevirke en forsinkelse ved udstigning. Denne forsinkelse skal kunne indstilles til mellem 15 sekunder og 45 sekunder, efter at kontakten er aktiveret. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.
 6.3.8. Forsinkelse ved indstigning
 Er anordningen for frakobling af køretøjsalarmsystemet monteret i det sikrede område, skal systemet bevirke en forsinkelse på mindst 5 sekunder og højst 15 sekunder, før de akustiske og optiske alarmsignaler udløses. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.
 6.3.9. Statusangivelse
 6.3.9.1.
 Til angivelse af køretøjsalarmsystemets status (tilkoblet/frakoblet, indstillingsperiode, alarm aktiveret) tillades optisk angivelse i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela.
 6.3.9.2.
 Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 6.3.9.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder.
 6.3.10. Strømforsyning
 Strømforsyningen til køretøjsalarmsystemet skal enten være køretøjets batteri eller et genopladeligt batteri. Hvis systemet leveres med et ekstra genopladeligt eller ikke genopladeligt batteri, kan dette anvendes. Disse batterier må ikke på nogen måde levere energi til de øvrige dele af køretøjets elektriske system.
 6.3.11. Specifikationer for ikke påbudte funktioner
 6.3.11.1. Selvtest, automatisk fejlmelding
 Når køretøjsalarmsystemet tilkobles, kan unormale situationer, f.eks. åbne døre m.v., detekteres af en selvtest-funktion (plausibilitetskontrol), og denne situation kan angives.
 6.3.11.2. Panikalarm
 Det kan godkendes, at køretøjsalarmsystemet giver mulighed for afgivelse af et optisk og/eller akustisk og/eller radiotransmitteret nødsignal uafhængigt af tyverialarmens status (tilkoblet eller frakoblet) og/eller funktion. Sådant signal skal udløses fra indvendigt i køretøjet og må ikke påvirke køretøjsalarmsystemets tilstand (tilkoblet eller frakoblet). Endvidere skal brugeren af køretøjet have mulighed for at afbryde panikalarmen. Hvis der er tale om et akustisk alarmsignal må der ikke være nogen begrænsning af signalafgivelsens varighed for


text:
hver aktivering. Et udløst nødsignal må ikke spærre for start af motoren eller standse den, hvis den er i gang.
 6.4. DRIFTSPARAMETRE OG PRØVNINGSBETINGELSER (8)
 6.4.1. Driftsparametre
 Alle køretøjsalarmsystemets komponenter skal fungere uden svigt under følgende betingelser:
 6.4.1.1. Klimatiske betingelser
 Der fastlægges to kategorier, svarende til følgende temperaturintervaller:
 (a)
 – 40 oC til + 85 oC for dele til montering i passagerkabine eller bagagerum
 (b)
 – 40 °C til + 125 °C for dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet.
 6.4.1.2. Beskyttelse af systemet
 Systemets dele skal være beskyttet i henhold til nedenstående angivelser, der henviser til IEC Publikation 529-1989:
 i)
 IP 40 for dele, der skal monteres i passagerkabinen
 ii)
 IP 42 for dele, der skal monteres i passagerkabinen på åbne køretøjer, køretøjer af cabriolet-type eller køretøjer med aftageligt tag, såfremt monteringsstedet kræver bedre beskyttelse end IP 40
 iii)
 IP 54 for alle øvrige dele.
 Køretøjsalarmsystemets fabrikant skal i monteringsanvisningen angive, hvilke indskrænkninger, der måtte gælde for placeringen af nogen del af anlægget med hensyn til udsættelse for støv, vand og temperatur.
 6.4.1.3. Vejrbestandighed
 7 dage i henhold til IEC 68-2-30-1980.
 6.4.1.4. Elektriske egenskaber
 Nominel driftsspænding: 12 V
 Driftsområde: fra 9 V til 15 V i det i punkt 6.4.1.1 angivne temperaturområde.
 Tilladt periode med overspænding ved 23 oC:
 U = 18 V, højst 1 h
 U = 24 V, højst 1 min.
 6.4.2. Afprøvningsbetingelser
 6.4.2.1. Funktionsprøvning
 6.4.2.1.1.
 Tyverialarmens overensstemmelse med følgende specifikationer kontrolleres:
 alarmens varighed i henhold til punkt 6.3.2.2 og 6.3.3.2
 frekvens og til-fra rytme i henhold til punkt 6.3.3.3 og henholdsvis 6.3.2.3.1 eller 6.3.2.3.2
 antal alarmcyklusser (i givet fald) i henhold til punkt 6.3.1.1
 Kontrol af spærringen af alarmsystemets tilkobling i henhold til punkt 6.3.5.
 6.4.2.1.2.
 Standardprøvebetingelser
 Spænding U = (12 ± 0,2) V
 Temperatur ... T = (23 ± 5) °C
 6.4.2.2. Bestandighed mod temperatur- og spændingsændringer
 Overensstemmelse med de i punkt 6.4.2.1.1 angivne specifikationer kontrolleres også under følgende betingelser:
 6.4.2.2.1.
 Prøvningstemperatur ... T (– 40 ± 2) °C
 Prøvningsspænding ... U = (9 ± 0,2) V
 Opbevaringstid ... 4 timer
 6.4.2.2.2.
 For dele til montering i passagerkabine eller bagagerum:
 Prøvningstemperatur ... T = (+ 85 ± 2) °C
 Prøvningsspænding ... U = (15 ± 0,2) V
 Opbevaringstid ... 4 timer
 6.4.2.2.3.
 For dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet:
 Prøvningstemperatur ... T = (+ 125 ± 2) °C
 Prøvningsspænding ... U = (15 ± 0,2) V
 Opbevaringstid ... 4 timer
 6.4.2.2.4.
 Køretøjsalarmsystemet udsættes i både tilkoblet og frakoblet tilstand for en overspænding på 18 V ± 0,2 V i 1 time.
 6.4.2.2.5.
 Køretøjsalarmsystemet udsættes i både tilkoblet og frakoblet tilstand for en overspænding på 24 V ± 0,2 V i 1 minut.
 6.4.2.3. Funktionssikkerhed efter udførelse af prøve for tæthed mod fremmedlegemer og vand
 Efter udførelse af prøvning for tæthed mod indtrængen af fremmedlegemer og vand i henhold til IEC 529-1989 ved de i punkt 6.4.1.2 foreskrevne beskyttelsesgrader gentages funktionsprøvningen i punkt 6.4.2.1.
 6.4.2.4. Funktionssikkerhed efter udførelse af prøvning for kondensvand
 Efter udførelse af fugtbestandighedsprøvningen i henhold til IEC 68-2-30


text:
(1980) gentages funktionsprøvningen som foreskrevet i punkt 6.4.2.1.
 6.4.2.5. Prøvning for sikring mod polvending
 Køretøjsalarmsystemet og dets komponenter skal uden at blive beskadiget kunne udsættes for omvendt polaritet med en spænding på indtil 13 V i 2 min. Efter denne prøvning gentages funktionsprøvningen i henhold til punkt 6.4.2.1, om nødvendigt efter udskiftning af sikringer.
 6.4.2.6. Prøvning for kortslutningssikring
 Alle køretøjsalarmsystemets elektriske forbindelser skal være sikret mod kortslutning til stel ved en spænding på højst 13 V og/eller skal være forsynet med sikring. Efter denne prøvning gentages funktionsprøvningen i henhold til punkt 6.4.2.1, om nødvendigt efter udskiftning af sikringer.
 6.4.2.7. Energiforbrug i tilkoblet tilstand
 Energiforbruget i tilkoblet tilstand under de i punkt 6.4.2.1.2 angivne betingelser må ikke overstige 20 mA i gennemsnit for det samlede alarmsystem, herunder statusindikator.
 6.4.2.8. Funktionssikkerhed efter vibrationsprøvning
 6.4.2.8.1.
 Til denne prøvning inddeles komponenterne i to grupper:
 Gruppe 1
 :
 komponenter, der normalt er monteret på køretøjet.
 Gruppe 2
 :
 komponenter beregnet til fastgørelse til motoren.
 6.4.2.8.2.
 Komponenterne/køretøjsalarmsystemet underkastes en sinusformet vibration med følgende specifikationer:
 6.4.2.8.2.1.
 For gruppe 1
 Frekvensen varieres fra 10 Hz til 500 Hz med maksimal amplitude ± 5 mm og maksimal acceleration 3 g (0-top).
 6.4.2.8.2.2.
 For gruppe 2
 Frekvensen varieres fra 20 Hz til 300 Hz med maksimal amplitude ± 2 mm og maksimal acceleration 15 g (0-top).
 6.4.2.8.2.3.
 For både gruppe 1 og gruppe 2
 Frekvensen varieres med 1 oktav/min.
 Der udføres 10 testcyklusser, og prøvningen udføres i hver af de tre aksers retning.
 Ved lave frekvenser påføres vibrationerne med konstant maksimal amplitude, ved høje frekvenser med konstant maksimal acceleration.
 6.4.2.8.3.
 Under prøvningen skal tyverialarmen være elektrisk tilsluttet, idet kablet understøttes fra en afstand af 200 mm.
 6.4.2.8.4.
 Efter udførelse af vibrationsprøvningen gentages funktionsprøvningen som foreskrevet i punkt 6.4.2.1.
 6.4.2.9. Holdbarhedsprøvning
 Under de i punkt 6.4.2.1.2 angivne prøvningsbetingelser udløses 300 komplette alarmcyklusser (akustiske og/eller optiske) med en hviletid for den akustiske enhed på 5 min.
 6.4.2.10. Prøvninger for udvendig nøglekontakt (monteret uden på køretøjet)
 Følgende prøvninger udføres kun, hvis det ikke er låsecylinderen i den originalmonterede dørlås, der anvendes.
 6.4.2.10.1.
 Nøglekontakten skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning, efterfulgt af mindst 96 timers udsættelse for salttåge i henhold til IEC 68-2-11-1981 prøvning for korrosionsbestandighed.
 6.4.2.11. Prøvning af systemer til beskyttelse af kabinen
 Alarmen skal udløses, når en lodretstillet plade på 0,2 x 0,15 m føres 0,3 m (målt fra pladens midte) ind i passagerkabinen gennem en åbentstående rude i en fordør, fremad og parallelt med vejoverfladen med en hastighed på 0,4 m/s og i en vinkel på 45° med køretøjets langsgående midterplan. (Jf. tegninger i bilag 8 til dette regulativ).
 6.4.2.12. Elektromagnetisk kompatibilitet
 Tyverialarmen skal underkastes de i bilag 9 beskrevne prøvninger.
 6.4.2.13. Sikkerhed mod falsk alarm udløst af stødpåvirkning af køretøjet
 Det kontrolleres, at der ikke udløses falsk alarm ved et stød på indtil 4,5 joule udøvet af et halvkugleformet legeme, der har en diameter på 165 mm og en Shore A hårdhed på


text:
70 ± 10 og anslår med den krumme overflade mod et vilkårligt punkt på køretøjets karrosseri eller glasoverflader.
 6.4.2.14. Sikkerhed mod falsk alarm udløst af spændingsfald
 Det kontrolleres, at der ikke udløses falsk alarm ved et langsomt fald i hovedbatteriets spænding med en konstant afladning på 0,5 V i timen ned til 3 V.
 Prøvningsbetingelser: Se punkt 6.4.2.1.2. ovenfor.
 6.4.2.15. Prøvning for sikkerhed mod falsk alarm udløst af overvågningen af passagerkabinen
 De i punkt 6.3.1.1 ovenfor omhandlede systemer til beskyttelse af kabinen afprøves sammen med et køretøj under standardbetingelser (punkt 6.4.2.1.2).
 Systemet, der er monteret i henhold til fabrikantens anvisninger, underkastes 5 gange med 0,5 s mellemrum den i punkt 6.4.2.13 ovenfor beskrevne prøvning; dette må ikke udløse alarm.
 Tilstedeværelse af en person, der berører køretøjet eller bevæger sig rundt om det (vinduerne skal være lukket) må ikke udløse falsk alarm.
 6.5. VEJLEDNING
 Hvert køretøjsalarmsystem skal være ledsaget af:
 6.5.1.
 Monteringsanvisning:
 6.5.1.1.
 Fortegnelse over de køretøjer og køretøjsmodeller, som systemet er beregnet for. Denne fortegnelse kan være specifikt affattet eller generel, f.eks. »alle personbiler med benzinmotor og 12 V el-system med negativ steltilslutning«.
 6.5.1.2.
 Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger.
 6.5.1.3.
 For køretøjsalarmsystemer, der omfatter en startspærre, supplerende anvisninger på overholdelse af kravene i bilag IV til dette regulativ.
 6.5.2.
 En blank monteringsattest; i bilag 7 findes et eksempel herpå.
 6.5.3.
 En generel erklæring, der henleder køberens opmærksomhed på følgende:
 at køretøjsalarmsystemet skal monteres i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger
 at det anbefales at lade monteringen udføre af fagfolk (og at egnede monteringsværksteder kan anvises ved henvendelse til fabrikanten af køretøjsalarmsystemet)
 at montøren skal udfylde den med køretøjsalarmsystemet følgende monteringsattest.
 6.5.4.
 Brugsanvisning
 6.5.5.
 Vedligeholdelsesanvisning
 6.5.6.
 En generel advarsel om det farlige ved at foretage ændringer eller tilføjelser til systemet; og om, at sådanne ændringer eller tilføjelser i givet fald vil ugyldiggøre monteringsattesten omhandlet i punkt 6.5.2 ovenfor.
 6.5.7.
 Angivelse af placeringen af det i punkt 4.4 i dette regulativ omhandlede godkendelsesmærke og/eller den i punkt 4.10 i dette regulativ omhandlede typeattest.
 7. DEL III: GODKENDELSE AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DETS ALARMSYSTEM
 Når et køretøjsalarmsystem, godkendt i henhold til del III af dette regulativ, er monteret i et køretøj, der søges godkendt i henhold til del IV af dette regulativ, kræves ikke gentagelse af de prøvninger, som tyverialarmen har bestået med henblik på godkendelse i henhold til del III af dette regulativ.
 7.1. DEFINITIONER
 I dette regulativs del III forstås ved:
 7.1.1.
 »Alarmsystemer(er)«: en samling komponenter, der er monteret som originaludstyr i en køretøjstype og er beregnet til at angive indbrud i eller manipulation af køretøjet; sådanne systemer kan give supplerende beskyttelse mod tyveri af køretøjet.
 7.1.2.
 »Køretøjstype, hvad angår alarmsystem«: køretøjer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:
 a)
 fabrikantens handelsnavn eller mærke
 b)
 de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for alarmsystemets præstationer,
 c)
 tyverialarmens eller køretøjstyverialarmens type og konstruktion.
 7.1.3.
 »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår forskrifterne i punkt 7.2, 7.3 og 7.4 nedenfor.
 7.1.4.
 Andre definitioner, som


text:
vedrører del III, er givet i punkt 6.1 i dette regulativ.
 7.2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 7.2.1.
 Alarmsystemer skal være således konstrueret og udført, at de ved indbrud i eller manipulation af køretøjet afgiver et alarmsignal, og de kan omfatte en startspærre.
 Alarmsignalet skal være akustisk og kan desuden omfatte optiske alarmanordninger, radiobåren alarm eller enhver kombination af ovenstående.
 7.2.2.
 Køretøjer, der er udstyret med alarmsystemer, skal opfylde de relevante tekniske krav, navnlig hvad angår elektromagnetisk kompatibilitet.
 7.2.3.
 Giver alarmsystemet mulighed for radiotransmission, f.eks. for at til- eller frakoble af alarmen eller transmission af alarmen, skal den opfylde de relevante ETSI-normer (se fodnote 5 til punkt 6.2.3), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission med henblik på til- og frakobling af alarmsystemet skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (se fodnote 6 til punkt 6.2.3.) Anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (se fodnote 7 til punkt 6.2.3).
 7.2.4.
 Alarmsystemet og dets komponenter må ikke kunne aktiveres utilsigtet, navnlig når motoren er i gang.
 7.2.5.
 Svigt af alarmsystemet eller dettes strømforsyning må ikke kunne påvirke køretøjets funktionssikkerhed.
 7.2.6.
 Alarmsystemet, dets komponenter og de dele, de kontrollerer, skal være monteret således, at de ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt.
 7.2.7.
 Systemet skal være arrangeret således, at kortslutning af en vilkårlig alarmsignalkreds ikke bevirker, at nogen af alarmsystemets funktioner sættes ud af kraft, bortset fra den kortsluttede kreds.
 7.3. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 7.3.1. Beskyttelsens omfang
 7.3.1.1. Særlige betingelser
 Alarmsystemet skal i det mindste detektere og signalere oplukning af enhver af køretøjets døre samt motorhjelm og bagagerumsklap. Svigt eller afbrydelse af lyskilder, f.eks. kabinebelysning, må ikke kunne indvirke på kontrolsystemets funktion.
 Montering af yderligere følere, hvis formål er at informere om eller angive f.eks.
 i)
 indbrud i køretøjet (således følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller
 ii)
 forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler
 er tilladt, når der tages hensyn til foranstaltninger til undgåelse af utilsigtet udløsning af alarmen (dvs. falsk alarm, jf. punkt 7.3.1.2. nedenfor).
 Såfremt sådanne supplerende følere udløser et alarmsignal selv efter, at indbrud har fundet sted (f.eks. ved brud på en glasflade) eller under ydre påvirkning (f.eks. af vinden), må det af ovennævnte følere udvirkede alarmsignal ikke udløses flere end ti gange inden for samme aktiveringsperiode af alarmsystemet.
 I så fald skal aktiveringsperioden begrænses ved retmæssig frakobling af systemet gennem indgreb fra køretøjets bruger.
 Visse typer supplerende følere, f.eks. følere til rumovervågning af kabinen (ultralyd eller infrarødt lys) eller hældningsfølere, kan forsætligt deaktiveres. I så fald skal dette hver gang kræve et særskilt, overlagt indgreb, før alarmsystemet tilkobles. Det må ikke være muligt at deaktivere følerne, når alarmsystemet er tilkoblet.
 7.3.1.2. Sikkerhed mod falsk alarm
 7.3.1.2.1.
 Det skal sikres, at alarmsystemet,


text:
hverken når det er tilkoblet eller frakoblet, kan bevirke falsk alarm fra det akustiske alarmsignal i tilfælde af:
 a)
 stødpåvirkning af køretøjet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.13,
 b)
 elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.12
 c)
 nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.14
 d)
 falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.15.
 7.3.1.2.2.
 Hvis ansøgeren, f.eks. med tekniske data, kan godtgøre, at der er tilstrækkelig sikkerhed mod falsk alarm, kan den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, afstå fra kravet om udførelse af en eller flere af ovennævnte prøvninger.
 7.3.2. Akustisk alarm
 7.3.2.1. Generelt
 Alarmsignalet skal være let hørligt og genkendeligt og afvige tydeligt fra andre akustiske signaler, der bruges i vejtrafik.
 Ud over det originalmonterede lydsignalapparat kan der monteres en særskilt akustisk alarmsignalanordning i den del af køretøjet, der overvåges af alarmsystemet; hvor den skal være således beskyttet, at man ikke let og hurtigt kan skaffe sig adgang til den.
 Anvendes separat akustisk alarmsignalanordning svarende til punkt 7.3.2.2 nedenfor, kan det tillades, at også det originalmonterede lydsignalapparat aktiveres af alarmsystemet, forudsat at manipulation af det originalmonterede lydsignalapparat (der sædvanligvis er lettere tilgængeligt) er uden indvirkning på den supplerende akustiske alarmsignalanordning.
 7.3.2.2. Varighed af det akustiske alarmsignal
 mindst
 :
 25 s
 højst
 :
 30 s
 Akustisk alarmsignal må først atter afgives, hvis der igen manipuleres med køretøjet, dvs. efter ovennævnte tidsrum. (Begrænsninger: se punkt 7.3.1.1 og 7.3.1.2 ovenfor).
 Ved frakobling af alarmsystemet skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.
 7.3.2.3. Forskrifter for akustisk alarmsignal
 7.3.2.3.1.
 For anordninger med konstant tone (konstant lydspektrum), f.eks. horn, skal de akustiske data m.v. være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I.
 Intermitterende alarmsignal (til-fra signal):
 Trigger-frekvens ...(2 ± 1) Hz
 Til-tid = fra-tid ± 10 %
 7.3.2.3.2.
 For akustisk alarmsignalanordning med frekvensmodulering: de akustiske data m.v. skal være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I, dog med lige stort gennemløb i begge retninger af en væsentlig del af ovennævnte frekvensområde (1 800 til 3 550 Hz).
 Gennemløbsfrekvens... (2 ± 1) Hz
 7.3.2.3.3.
 Lydstyrke
 Lydstyrken skal være:
 i)
 enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til ECE-regulativ nr. 28, del I
 ii)
 eller en anordning, som opfylder forskrifterne i ECE-regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2.
 Anvendes anden lydkilde end det originalmonterede lydsignalapparat, kan minimumlydstyrken dog nedsættes til 100 dB(A), målt ved de i ECE-regulativ nr. 28, del I, fastsatte betingelser.
 7.3.3. Eventuel optisk alarmsignalanordning
 7.3.3.1. Generelt
 I tilfælde af indbrud i eller manipulation af køretøjet skal anordningen udløse et optisk alarmsignal som foreskrevet i punkt 7.3.3.2 og 7.3.3.3 nedenfor.
 7.3.3.2. Varighed af optisk alarmsignal
 Det optiske alarmsignal skal have en varighed mellem 25 s og 5 min., efter at alarmen er udløst. Ved frakobling af alarmsystemet skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.
 7.3.3.3. Det optiske signals art
 Blinken af samtlige køretøjets retningsviserblinklygter og/eller dets kabinebelysning, herunder alle lygter i samme elektriske kreds.
 Trigger-frekvens ... (2 ± 1) Hz
 I forhold til det akustiske signal tillades også asynkrone signaler.


text:
Til-tid = fra-tid ± 10 %
 7.3.4. Eventuel radioalarm (kaldeanlæg)
 Alarmsystemet kan endvidere give mulighed for afgivelse af et radiobåret alarmsignal.
 7.3.5. Spærring af alarmsystemets tilkobling
 7.3.5.1.
 Når motoren er i gang, må alarmsystemet ikke kunne tilkobles, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet.
 7.3.6. Tilkobling og frakobling af alarmsystemet
 7.3.6.1. Tilkobling
 Alle hensigtsmæssige tilkoblingsmåder for alarmsystemet er tilladt, forudsat at de ikke utilsigtet giver anledning til falske alarmer.
 7.3.6.2. Frakobling
 Frakobling af alarmsystemet skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf: (Andre anordninger med tilsvarende ydelser er tilladt).
 7.3.6.2.1.
 En mekanisk nøgle (som opfylder kravene i bilag 10 til dette regulativ), som kan kobles til et i køretøjet monteret centrallåsesystem, der omfatter mindst 1 000 variationer og betjenes udefra.
 7.3.6.2.2.
 Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer.
 7.3.6.2.3.
 En mekanisk nøgle eller elektrisk/elektronisk anordning, som er placeret i den beskyttede passagerkabine og virker med tidsforsinkelse ved ind- og udstigning.
 7.3.7. Forsinkelse ved udstigning fra køretøjet
 Er anordningen for tilkobling af alarmsystemet monteret i det beskyttede område, skal systemet bevirke en forsinkelse ved udstigning. Denne forsinkelse skal kunne indstilles til mellem 15 sekunder og 45 sekunder, efter at kontakten er aktiveret. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.
 7.3.8. Forsinkelse ved indstigning
 Er anordningen for frakobling af alarmsystemet monteret i det sikrede område, skal systemet bevirke en forsinkelse på mindst 5 sekunder og højst 15 sekunder, før de akustiske og optiske alarmsignaler udløses. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.
 7.3.9. Statusangivelse
 7.3.9.1.
 Til angivelse af alarmsystemets tilstand (tilkoblet/frakoblet, indstillingsperiode, alarm aktiveret) tillades montering af anordninger til optisk angivelse i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela.
 7.3.9.2.
 Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 7.3.10.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder.
 7.3.10. Strømforsyning
 Strømforsyningen til alarmsystemet skal enten være køretøjets batteri eller et genopladeligt batteri. Hvis alarmen leveres med et ekstra genopladeligt eller ikke genopladeligt batteri, kan dette anvendes. Disse batterier må ikke på nogen måde levere energi til de øvrige dele af køretøjets elektriske system.
 7.3.11. Specifikationer for ikke påbudte funktioner
 7.3.11.1. Selvtest, automatisk fejlmelding
 Når alarmsystemet tilkobles, kan unormale situationer, f.eks. åbne døre m.v., detekteres af en selvtest-funktion (plausibilitetskontrol), og denne situation kan angives.
 7.3.11.2. Panikalarm
 Det tillades, at systemet giver mulighed for afgivelse af et optisk og/eller akustisk og/eller radiobåret nødsignal uafhængigt af alarmsystemets status (tilkoblet eller frakoblet) og/eller funktion. Sådant signal skal udløses indvendigt i køretøjet og må ikke påvirke alarmsystemets tilstand (tilkoblet eller frakoblet). Endvidere skal brugeren af