text:
på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 1.1.2. Tilslidningsprocedure
 1.1.2.1. Almindelige betingelser
 Bremsebelægningsenheder, der indleveres til prøvning, skal monteres på de relevante bremser. Hvis der er tale om udskiftningsbremsebelægningsenheder, skal der anvendes nye bremsebelægninger. Tromlebremsebelægninger kan bearbejdes for at opnå den bedst mulige første kontakt mellem belægninger og tromle(r). Prøvningskøretøjet skal være fuldt lastet.
 Originale bremsebelægningsenheder, der bruges til sammenligningsprøvninger, og som allerede er monteret i prøvningskøretøjet, må anvendes, hvis de er i god stand og ikke er slidt med mere end 20 % af den oprindelige tykkelse. Der må ikke være tegn på beskadigelser, revner, for stor tæring eller overophedning. De skal være tilslidt efter den nedenfor beskrevne metode.
 1.1.2.2. Fremgangsmåde
 Der køres mindst 50 km med mindst 100 nedbremsninger med forskellige decelerationer (mindst mellem 1 m/s2 og 5 m/s2) ved begyndelseshastigheder på mellem 50 km/h og 120 km/h. Mindst 3 gange i løbet af tilslidningsproceduren skal der opnås et temperaturinterval på mellem 250 °C og 500 °C for bremseklodsenheder eller mellem 150 °C og 250 °C for tromlebremsebelægningsenheder (målt på skivens eller tromlens friktionsflade). Temperaturen må ikke overstige 500 °C for bremseklodsenheder og 250 °C for tromlebremsebelægningsenheder.
 1.1.2.3. Ydelsesprøvning
 Med bremsning på én aksel ad gangen foretages 5 nedbremsninger fra 70 km/h til 0 km/h (forakslen) og fra 45 km/h til 0 km/h (bagakslen) med et tryk i bremseledningen på 4 Mpa (1) og en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 (forakslen) eller 0,4 m/s2 (bagakslen) af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 Hvis dette krav ikke er opfyldt, skal tilslidningsproceduren i henhold til punkt 1.1.2.2 udvides, og prøvningen af bremsevirkningen i henhold til punkt 1.1.2.3 skal gentages.
 1.2. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M1, M2 eller N1) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1 og 2, afhængigt af, hvad der er relevant under hensyntagen til den oprindelige godkendelse af systemet. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:
 1.2.1. Driftsbremsesystem
 1.2.1.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.
 1.2.1.2. Type 0-prøvning med tilkoblet motor, lastet og ulastet køretøj, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax) eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.3.1 og 1.4.3.2.
 1.2.1.3. Type I-prøvning, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.
 1.2.2. Nødbremsesystem
 1.2.2.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.2. (denne prøvning kan udelades, hvis det er åbenbart, at kravene er opfyldt, f.eks. ved diagonalt opdelt bremsesystem).
 1.2.3. Parkeringsbremsesystem
 (gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til,


text:
benyttes som parkeringsbremse).
 1.2.3.1. Parkeringsbremseprøvning på 18 %-hældning, lastet køretøj, se regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3.1 eller parkeringsbremseprøvning på 20 %-hældning, lastet køretøj, regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3.1.
 1.3. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.
 2. YDERLIGERE KRAV
 Opfyldelse af de supplerende forskrifter skal godtgøres ved en af følgende to metoder:
 2.1. Køretøjsprøvning (halvakselprøvning)
 Ved denne prøvning er køretøjet fuldt lastet, og alle bremsninger foretages på vandret vej med motoren frakoblet.
 Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse af en bremsebelægningsenhed til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse af en bremsebelægningsenhed til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 2.1.1. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:
 2.1.1.1.
 Der foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende pedalkraft eller bremsetryk, indtil der opnås blokering eller alternativt en deceleration på 6 m/s2 eller op til den tilladte maksimale pedalkraft for den pågældende køretøjsklasse efter nedenstående tabel:
 Køretøjsklasse
 Prøvningshastighed i km/h
 Foraksel
 Bagaksel
 M1
 70
 45
 M2
 50
 40
 N1
 65
 50
 Ved begyndelsen af hver bremsning skal bremsens temperatur være ≤ 100 °C.
 2.1.1.2.
 For hver bremsning noteres og afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, og herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til en gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration på 5 m/s2 (hvis muligt) for forhjulsbremser og 3 m/s2 for baghjulsbremser. Hvis disse værdier ikke kan opnås med den største tilladte pedalkraft, bestemmes i stedet den pedalkraft eller det bremsetryk, der svarer til den maksimale deceleration.
 2.1.1.3.
 Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.1.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.1.2.1. Med den i punkt 2.1.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 a)
 Foraksel 65 og 100 km/h og desuden 135 km/h, når vmax er større end 150 km/h
 b)
 Foraksel 45 og 65 km/h og desuden 90 km/h, når vmax er større end 150 km/h.
 2.1.2.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.1.2.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 2.2. Inertidynamometerprøve
 2.2.1. Prøvningsudstyr
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.2.2. Prøvningsbetingelser

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
2.2.2.1. Dynamometrets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse som anført i nedenstående tabel og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den pågældende køretøjstype.
 Køretøjsklasse
 Akslens andel af køretøjets største tilladte masse
 Foraksel
 Bagaksel
 M1
 0,77
 0,32
 M2
 0,69
 0,44
 N1
 0,66
 0,39
 2.2.2.2. Dynamometrets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 2.2.3 og 2.2.4 i dette bilag, og baseres på dækkets dynamiske rulleradius.
 2.2.2.3. Bremsebelægninger, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og tilslidt efter følgende metode:
 Tilslidningsfase 1, 64 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h med forskellige bremsetryk:
 Bagaksel
 Bagaksel
 Parametre
 Foraksel
 Skivebremse
 Tromlebremse
 Antal nedbremsninger pr. cyklus
 32
 32
 32
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 80
 80
 80
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 30
 30
 30
 Begyndelsestemp. bremser (°C)
 < 100
 < 100
 < 80
 Sluttemp. bremser (°C)
 Åben
 Åben
 Åben
 Bremsetryk ved nedbremsning 1 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 2 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 3 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 4 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 5 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 6 (kPa)
 3 800
 3 800
 3 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 7 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 8 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 9 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 10 (kPa)
 3 400
 3 400
 3 400
 Bremsetryk ved nedbremsning 11 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 12 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 13 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 14 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 15 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 16 (kPa)
 4 600
 4 600
 4 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 17 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 18 (kPa)
 5 100
 5 100
 5 100
 Bremsetryk ved nedbremsning 19 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 20 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 21 (kPa)
 4 200
 4 200
 4 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 22 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 23 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 24 (kPa)
 4 600
 4 600
 4 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 25 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 26 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 27 (kPa)
 3 400
 3 400
 3 400
 Bremsetryk ved nedbremsning 28 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 29 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 30 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 31 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning


text:
32 (kPa)
 3 800
 3 800
 3 800
 Antal cyklusser
 2
 2
 2
 Tilslidningsfase 2, 10 standsninger fra 100 km/h til 5 km/h med 0,4 g deceleration og stigende begyndelsestemperaturer:
 Bagaksel
 Bagaksel
 Parametre
 Foraksel
 Skivebremse
 Tromlebremse
 Antal standsninger pr. cyklus
 10
 10
 10
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 100
 100
 100
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 < 5
 < 5
 < 5
 Decelerationsniveau (g)
 0,4
 0,4
 0,4
 Maksimalt tryk (kPa)
 16 000
 16 000
 10 000
 Begyndelsestemperatur 1 (°C)
 < 100
 < 100
 < 100
 Begyndelsestemperatur 2 (°C)
 < 215
 < 215
 < 151
 Begyndelsestemperatur 3 (°C)
 < 283
 < 283
 < 181
 Begyndelsestemperatur 4 (°C)
 < 330
 < 330
 < 202
 Begyndelsestemperatur 5 (°C)
 < 367
 < 367
 < 219
 Begyndelsestemperatur 6 (°C)
 < 398
 < 398
 < 232
 Begyndelsestemperatur 7 (°C)
 < 423
 < 423
 < 244
 Begyndelsestemperatur 8 (°C)
 < 446
 < 446
 < 254
 Begyndelsestemperatur 9 (°C)
 < 465
 < 465
 < 262
 Begyndelsestemperatur 10 (°C)
 < 483
 < 483
 < 270
 Antal cyklusser
 1
 1
 1
 Restitution, 18 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h ved et bremsetryk på 3 000 kPa:
 Bagaksel
 Bagaksel
 Parametre
 Foraksel
 Skivebremse
 Tromlebremse
 Antal standsninger pr. cyklus
 18
 18
 18
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 80
 80
 80
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 30
 30
 30
 Tryk (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Begyndelsestemp. bremser (°C)
 < 100
 < 100
 < 80
 Sluttemp. bremser (°C)
 Åben
 Åben
 Åben
 Antal cyklusser
 1
 1
 1
 2.2.2.4. Der foretages 5 nedbremsninger fra 80 km/h til 0 km/h med et bremsetryk på 4 MPa og med en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 Hvis dette krav ikke opfyldes, gentages første del at tilslidningsfasen, »Tilslidningsfase 1«, indtil den foreskrevne ydelsesstabilitet er opnået.
 2.2.2.5. Det er tilladt at anvende køleluft. Luftstrømshastigheden ved bremsen under bremsningen skal være:
 vair = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.
 2.2.3. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger.
 2.2.3.1. Fra begyndelseshastigheden på 80 km/h for M1 og N1 og 60 km/h for M2 og med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk, indtil der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2.
 2.2.3.2. For hver bremsning noteres og afbildes bremsetryk og gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration mod hinanden, og det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2, bestemmes.
 2.2.3.3. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.2.4. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.2.4.1. Med det i punkt 2.2.3.2 i dette bilag fundne bremsetryk og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100


text:
°C foretages tre bremsninger fra omdrejningstal svarende til lineære hastigheder på:
 75, 120 km/h og desuden 160 km/h, hvor vmax overstiger 150 km/h.
 2.2.4.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.2.4.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 (1) For andre bremsesystemer end hydrauliske bremser anvendes en tilsvarende inputværdi.
 BILAG 4
 FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG UDSKIFTNINGSTROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE M3, N2 OG N3
 1. KØRETØJSPRØVNING
 1.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), til hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13.
 Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 1.2. Prøvninger og forskrifter
 1.2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 13
 1.2.1.1. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M3, N2 eller N3) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:
 1.2.1.1.1. Driftsbremsesystem
 1.2.1.1.1.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor, køretøj lastet
 1.2.1.1.1.2. Type 0-prøvning med tilkoblet motor, køretøj lastet og ulastet, i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax).
 1.2.1.1.1.3. Type I-prøvning i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1 og 1.5.3.
 1.2.1.1.1.4. Type II-prøvning
 Det lastede køretøj skal prøves på en sådan måde, at energi-inputtet svarer til det, der registreres i samme periode med det belæssede køretøj kørende med en gennemsnitshastighed på 30 km/h ned ad en bakke med en hældning på 2,5 % over en strækning på 6 km i frigear, således at bremseenergien udelukkende optages af driftsbremserne.
 1.2.1.1.2. Nødbremsesystem
 1.2.1.1.2.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj (denne prøvning kan udelades, hvis den er omfattet af prøvninger i henhold til punkt 1.2.2 i dette bilag).
 1.2.1.1.3. Parkeringsbremsesystem
 (gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til, benyttes som parkeringsbremse)
 1.2.1.1.3.1. Prøvning ned ad bakke med hældning på 18 %, køretøj lastet
 1.2.1.2. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.
 1.2.2. Yderligere forskrifter (halvakselprøvning)
 Ved nedenfor omhandlede prøvninger skal køretøjet være fuldt lastet, og alle bremsninger skal foretages på vandret vej med motoren frakoblet.
 Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 1.2.2.1. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens bremsevirkning med kolde bremser og den originale


text:
bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings virkning med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:
 1.2.2.1.1. der foretages minimalt seks bremsninger med trinvis stigning i pedalkraft eller bremsetryk, indtil hjulet blokerer, eller alternativt indtil en gennemsnitlig fuld udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller op til den højst tilladte pedalkraft eller det højst tilladte bremsetryk, fra en begyndelseshastighed på 45 km/h og med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning.
 1.2.2.1.2. For hver bremsning noteres og afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration; herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til (hvis muligt) at opnå en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3 m/s2. Hvis denne værdi ikke kan opnås, bestemmes alternativt den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves for at opnå maksimal deceleration.
 1.2.2.1.3. Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 1.2.2.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 1.2.2.2.1. Med den i punkt 1.2.2.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 fra 40 km/h ned til 20 km/h
 fra 60 km/h ned til 40 km/h og
 fra 80 km/h ned til 60 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).
 1.2.2.2.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 1.2.2.2.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.
 2. INERTIDYNAMOMETERPRØVE
 2.1. Prøvningsudstyr
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.1.1. Prøvningsbetingelser
 2.1.1.1. Dynamometrets roterende masse skal svare til halvdelen af akslens andel af 0,55 af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.1.2. Dynamometrets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkterne nedenfor, og baseres på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius af det største og mindste dæk, der er tilladt på den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.1.3. Bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2.1.1.4. Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:
 vair = 0,33v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.
 2.1.1.5. Den aktiveringscylinder, der er monteret på bremsen, skal være den mindste, der er godkendt til den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.2. Prøvninger og forskrifter
 2.2.1. Prøvninger baseret på regulativ nr. 13
 2.2.1.1. Type 0-prøvning
 Fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk op til


text:
det bremsetryk, der er permanent garanteret af køretøjstypens/-typernes bremsesystem (f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Der skal opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 5 m/s2.
 2.2.1.2. Type 0-prøvning, bremsevirkning ved høj hastighed
 Der foretages tre bremsninger med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning fra en hastighed på 100 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse N2, og 90 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse M3 og N3, ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1. Der skal ved de tre bremsninger opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 4 m/s2.
 2.2.1.3. Type I-prøvning
 2.2.1.3.1. Opvarmningsprocedure
 Der foretages 20 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 °C. Bremsetrykket skal svare til en deceleration på 3 m/s2 ved første bremsning og skal forblive konstant ved de efterfølgende bremsninger.
 2.2.1.3.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 4 m/s2.
 2.2.1.3.3. Restitution
 120 s efter bremsningen med varme bremser foretages 5 fuldstændige standsninger med det bremsetryk, der er anvendt i punkt 2.2.1.3.1 ovenfor, og med intervaller på mindst 2 minutter fra begyndelseshastigheden på 60 km/h. Ved begyndelsen af den femte bremsning skal bremsetemperaturen være ≤ 100 °C, og den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration skal ligge inden for 10 % af den, der er beregnet ud fra forholdet bremsetryk/deceleration i type 0-prøvningen ved 60 km/h.
 2.2.1.4. Type II-prøvning
 2.2.1.4.1. Opvarmningsprocedure
 Bremserne skal opvarmes ved et konstant bremsemoment svarende til en deceleration på 0,15 m/s2 ved en konstant hastighed på 30 km/h i en periode på 12 minutter.
 2.2.1.4.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den opvarmede bremse må ikke være mindre end 3,75 m/s2.
 2.2.1.5. Statisk prøvning af parkeringsbremsevirkningen
 2.2.1.5.1. For hele intervallet af bremsninger bestemmes det mest ugunstige tilfælde med hensyn til bremsens aktiveringskraft, største køretøjsmasse, der skal bremses af én aksel, og dækradius.
 2.2.1.5.2. Bremsen aktiveres med den aktiveringskraft, der er bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1 ovenfor.
 2.2.1.5.3. Drejningsmomentet på dynamometerakslen øges langsomt for at dreje tromlen eller skiven. Udgangsmomentet ved bremsen måles i det øjeblik, dynamometerakslen begynder at bevæge sig, og den tilsvarende akselbremsekraft beregnes ved anvendelse af dækradius som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1.
 2.2.1.5.4. Bremsekraften målt i henhold til punkt 2.2.1.5.3 og divideret med halvdelen af køretøjets masse, som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1, skal mindst give en kvotient på 0,18.
 2.2.2. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages


text:
en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings virkning med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.2.1.1.
 2.2.2.1. Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.2.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder eller den originale tromlebremsebelægning.
 2.2.2.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.2.3. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.2.3.1. Ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 fra 60 km/h ned til 30 km/h
 fra 80 km/h ned til 60 km/h, og
 fra 110 km/h ned til 80 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).
 2.2.3.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.2.3.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.
 BILAG 5
 KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE O1 OG O2
 1. INDLEDNING
 Prøvningsmetoden i dette bilag er baseret på en prøvning i et inertidynamometer. Prøvningen kan i stedet udføres på et prøvningskøretøj eller på rullestand, forudsat at der opnås samme prøvningsbetingelser og måles samme parametre som ved inertidynamometerprøvning.
 2. PRØVNINGSUDSTYR
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk eller aktiveringskraft, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.1. Prøvningsbetingelser
 2.1.1. Dynamometrets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.2. Dynamometrets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 3.1 i dette bilag, og baseres på den dynamiske rulleradius af det mindste dæk, der er tilladt på den pågældende køretøjstype.
 2.1.3. Bremsebelægninger indleveret til prøvning monteres på den pågældende bremse, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2.1.4. Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:
 vair = 0,33v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.
 2.1.5. Aktiveringsmekanismen på bremsen skal svare til den, der benyttes på køretøjet.
 3. PRØVNINGER OG FORSKRIFTER
 3.1. Type 0-prøvning
 Fra begyndelseshastigheden på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende bremsetryk eller aktiveringskraft, indtil det største bremsetryk er nået eller indtil en deceleration på 6 m/s2. Den sidste bremsning gentages fra en begyndelseshastighed på 40 km/h.
 3.2. Type I-prøvning
 3.2.1. Opvarmningsprocedure
 Bremsen opvarmes ved konstant bremsning i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 4,


text:
punkt 1.5.2, idet der begyndes ved en bremserotortemperatur på ≤ 100 °C.
 3.2.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter opvarmningen måles bremsevirkningen fra en begyndelseshastighed på 40 km/h under samme betingelser som i punkt 3.2.1 ovenfor og med samme bremsetryk eller aktiveringskraft (temperaturbetingelserne kan være anderledes). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 3,5 m/s2.
 3.3. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 3.1.
 3.3.1. Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 3.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.
 3.3.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme aktiveringskraft eller bremsetryk.
 BILAG 6
 FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG UDSKIFTNINGSTROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE O3 OG O4
 1. PRØVNINGSBETINGELSER
 De i dette bilag foreskrevne prøvninger kan udføres på et prøvningskøretøj, i et inertidynamometer eller på en rullestand under samme betingelser som i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.1-3.4.
 Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2. PRØVNINGER OG FORSKRIFTER
 2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11
 Bremserne skal prøves efter forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.5.
 2.1.1. Resultaterne skal rapporteres i en form i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3.
 2.1.2. Der skal foretages en sammenligning mellem disse resultater og de resultater, der blev opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme betingelser.
 2.1.3. Den opnåede bremsevirkning med varme bremser ved samme indgangsmoment for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen i henholdsvis type I-prøvningen eller type III-prøvningen skal være:
 a)
 lig med eller større end bremsevirkningen med varme bremser med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, eller
 b)
 mindst 90 % af bremsevirkningen med kolde bremser med udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.
 Den tilsvarende stempelvandring må ikke være ≥ 110 % af den værdi, der opnås med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, og må ikke overstige værdien sp som defineret i bilag 11, tillæg 2, punkt 2, i regulativ nr. 13. Hvis den originale bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning er blevet prøvet efter kravene i type II-prøvningen, finder mindstekravene i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.2 (type III-prøvning) anvendelse for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.
 2.2. Ækvivalensprøvning med kolde bremser (type 0)
 2.2.1. Under betingelserne i punkt 1 i dette bilag og fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C foretages seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk indtil 6,5 bar eller en opnået deceleration på 6 m/s2.
 2.2.2. For hver bremsning afbildes betjeningskraft eller bremsetryk og middelbremsemoment eller gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration.
 2.2.3. Resultaterne sammenlignes


text:
med resultaterne opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme prøvningsbetingelser.
 2.2.4. Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afviger – 5 % og + 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 BILAG 7
 FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE L
 1. PRØVNINGSBETINGELSER
 1.1. Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), for hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder, udstyres med bremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 78.
 1.2. Bremsebelægningsenheder indleveret til prøvning monteres på de pågældende bremser og, så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 1.3. Hvis der er tale om bremsebelægningsenheder til køretøjer med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal kombinationen/kombinationerne af bremsebelægningsenheder til den for- og bagaksel, som godkendelsen vedrører, afprøves.
 Kombinationen kan bestå af udskiftningsbremsebelægningsenheder til begge aksler og/eller en udskiftningsbremsebelægningsenhed på en aksel og en original bremsebelægningsenhed på den anden aksel.
 2. PRØVNINGER OG FORSKRIFTER
 2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 78
 2.1.1. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (L1, L2, L3, L4 eller L5) i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 1. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:
 2.1.1.1. Type 0-prøvning, motor frakoblet
 Prøvningen må kun udføres med køretøjet lastet. Der foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk, indtil hjulblokering eller indtil en deceleration på 6 m/s2 eller op til den største tilladte betjeningskraft.
 2.1.1.2. Type 0-prøvning, motor tilkoblet
 Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5.
 2.1.1.3. Type 0-prøvning med våde bremser
 Finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse L5 eller i tilfælde af tromlebremser og helt indkapslede skivebremser, der ikke skal gennemgå denne prøvning ved godkendelse efter regulativ nr. 78.
 2.1.1.4. Type I-prøvning
 Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5
 2.1.2. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.
 2.2. Yderligere krav
 2.2.1. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 2.1.1.1.
 2.2.1.1. Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.1.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.
 2.2.1.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme bremsetryk.
 2.2.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 Denne prøvning finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5 og skal udføres med lastet køretøj under betingelserne for type 0-prøvningen med motoren frakoblet. Prøvningshastighederne er dog


text:
anderledes.
 2.2.2.1. Ud fra resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.1.1.1 bestemmes den betjeningskraft eller det bremsetryk, der svarer til den mindste påkrævede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration for den pågældende køretøjsklasse.
 2.2.2.2. Ved anvendelse den betjeningskraft eller det bremsetryk, der er bestemt i punkt 2.2.2.1, og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C, foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 40 km/h, 80 km/h og 120 km/h (hvis vmax ≥ 130 km/h).
 2.2.2.3. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.2.2.4. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 BILAG 7A
 KRITERIER TIL DEFINITION AF GRUPPER AF BREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE L
 1. GRUPPEKRITERIER
 Grupperingen foretages efter følgende metode:
 a)
 efter bremsebelægningens individuelle friktionsmateriale
 b)
 afhængigt af det areal af friktionsmaterialets areal af bremsebelægningsenheden, der drives af stemplet/stemplerne på kun den ene side af bremsekalibren.
 Friktionsmaterialets areal er det område, der er afgrænset af bremsebelægningens yderkant (det røde skraverede område i figur 1), og omfatter således ikke riller og/eller skråfaser:
 Figur 1
 Der inddeles i 3 grupper som vist i tabel 1:
 Tabel 1
 Gruppe
 Bremsebelægningens areal
 [cm2]
 A
 ≤ 15
 B
 > 15 ≤ 22
 C
 > 22
 2. PROCEDURE FOR UDVÆLGELSE AF REPRÆSENTANTEN FOR DEN GRUPPE BREMSEBELÆGNINGSENHEDER, DER SKAL GODKENDES
 Den bremsebelægningsenhed, der skal godkendes, defineres ud fra følgende kriterier:
 a)
 Valg af friktionsmateriale, der skal godkendes
 b)
 Verificering af de anvendelser, hvor det valgte friktionsmateriale anvendes
 c)
 Definition af arealet for de valgte bremsebelægningsenheder ifølge tabel 1, og klassificering i grupperne A — B — C
 d)
 For hver gruppe, udvælges den mest krævende anvendelse i henhold til den højeste værdi af indekset Ep (kinetisk energi efter bremsebelægningens areal) som følger:
 Ep = × M × p × (V × c)2/(S × qp)
 hvor:
 Ep
 =
 kinetisk energiindeks [kJ/cm2]
 M
 =
 køretøjets bruttovægt [kg]
 p
 =
 allokeret procentdel af køretøjets vægt:
 a)
 til det forreste bremsesystem
 i)
 75 procent i tilfælde af 1 bremseskive
 ii)
 37,5 procent i tilfælde af 2 bremseskiver
 b)
 til det bageste bremsesystem
 i)
 50 %
 V
 =
 køretøjets maksimale hastighed [m/s]
 c
 =
 justeringskoefficient for hastighed:
 c)
 for det forreste bremsesystem = 0,8
 d)
 for det bageste bremsesystem: varierer efter bremseskivens diameter:
 i)
 0,5 for Ø ≤ 245 [mm]
 ii)
 0,6 pr. Ø > 245 < 280 [mm]
 iii)
 0,75 pr. Ø ≥ 280 [mm]
 S
 =
 bremsebelægningens areal som defineret i tabel 1 [cm2].
 qp
 =
 antal bremseklodser i 1 kaliber
 3. FORLÆNGELSE AF GODKENDELSEN FOR NY ANSØGNING
 For en ny ansøgning, der skal indgå i en eksisterende gruppe, er en stigning på maksimalt 10 procent af det kinetiske energiindeks (Ep = kinetisk energi [kJ/cm2]) tilladt med henvisning til den værdi, der anvendes til godkendelse af bremsebelægningsenheden i referencegruppen.
 BILAG 8
 TEKNISKE FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGBREMSEBELÆGNINGSENHEDER BEREGNET TIL BRUG I SEPARATE PARKERINGSBREMSESYSTEMER, DER ER UAFHÆNGIGE AF KØRETØJETS DRIFTSBREMSESYSTEM
 1. OVERENSSTEMMELSE MED REGULATIV Nr. 13


text:
ELLER 13-H
 Opfyldelsen af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H skal godtgøres ved en prøvning af køretøjet.
 1.1. Køretøjsprøvning
 Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder til, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i det respektive regulativ nr. 13 eller 13-H. Køretøjet skal være fuldt lastet. Bremsebelægninger indleveret til prøvning skal monteres på de relevante bremser og må ikke være tilslidte.
 1.2. Køretøjets parkeringsbremsesystem skal prøves i henhold til alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt under hensyntagen til den oprindelige godkendelse af systemet.
 BILAG 9
 YDERLIGERE SÆRLIGE PROCEDURER VEDRØRENDE PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 DEL A
 Bestemmelse af friktionsegenskaber ved maskinel prøvning
 1. INDLEDNING
 Del A gælder for udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger godkendt i henhold til dette regulativ.
 1.1. Prøveeksemplarer af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed prøves på en maskine, der kan reproducere prøvningsforholdene og gennemføre prøvningsprocedurerne i dette bilag.
 1.2. Ved evaluering af prøvningsresultaterne bestemmes prøveeksemplarernes friktionsegenskaber.
 1.3. Prøveeksemplarernes friktionsegenskaber sammenlignes med den standard, der er registreret for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, til konstatering af overensstemmelsen hermed.
 2. UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE M1, M2, N1, O1, O2 OG L
 2.1. Udstyr
 2.1.1. Maskinen skal være konstrueret til montering af og drift med en bremse i fuld størrelse, som svarer til dem, der monteres på den køretøjsaksel, der benyttes til godkendelsesprøvning i henhold til punkt 5 i dette regulativ.
 2.1.2. Skivens/tromlens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min (1) ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.
 2.1.3. Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.
 2.1.4. Udgangsmoment eller bremsetryk (metoden med konstant moment) og kontaktfladens temperatur skal registreres.
 2.1.5. Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.
 2.2. Prøvningsprocedure
 2.2.1. Forberedelse af prøven
 Ved fabrikantens tilslidningsprocedure skal der for bremseklodsenheder sikres et anlægsareal på mindst 80 % og en overfladetemperatur på højst 300 °C og for bremsebakkeenheder (primærbakken) et anlægsareal på mindst 70 % og en overfladetemperatur på højst 200 °C.
 2.2.2. Prøvningens udførelse
 Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.
 Der kan benyttes en af følgende to metoder:
 2.2.2.1. Prøvning med konstant tryk
 2.2.2.1.1. Bremseklodsenheder
 Det hydrauliske tryk p under kaliberens stempel (stempler) skal være konstant efter følgende formel:
 Md
 =
 150 Nm for Ak ≤ 18,1 cm2
 Md
 =
 300 Nm for Ak > 18,1 cm2
 Ak
 =
 kaliberstemplets (-stemplernes) areal
 rw
 =
 skivens effektive radius
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C)
 Bremserotorens maksimaltemperatur (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 10
 ≤ 60
 åben
 nej
 2-6
 5 × 10
 100
 åben (350) (2)
 nej
 7
 1 × 10
 100
 åben
 ja
 2.2.2.1.2. Bremsebakkeenheder
 Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 22 ± 6 N/m2, målt på en statisk


text:
bremse uden selvforstærkning.
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C)
 Bremserotorens maksimaltemperatur (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 10
 ≤ 60
 200
 ja
 2
 1 × 10
 100
 åben
 nej
 3
 1 × 10
 100
 200
 ja
 4
 1 × 10
 100
 åben
 nej
 2.2.2.2. Prøvning med konstant moment
 Denne metode gælder kun for bremseklodsenheder. Bremsemomentet skal holdes konstant inden for ± 5 % og indstilles, så de maksimale temperaturer for bremserotoren ifølge nedenstående tabel sikres.
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Bremserotorens begyndelsestemperatur (°C)
 Bremserotorens maksimaltemperatur (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 5
 ≤ 60
 300-350 (200-250) (3)
 nej
 2-4
 3 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 5
 1 × 10
 100
 500-600 (300-350)
 nej
 6-9
 4 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 10
 1 × 10
 100
 500-600 (300-350)
 nej
 11-13
 3 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 14
 1 × 5
 ≤ 60
 300-350 (200-250)
 nej
 2.3. Bedømmelse af prøvningsresultaterne
 Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres på bestemte punkter under en prøvningsprocedure. Hvis bremsefaktoren er konstant, hvilket f.eks. er tilfældet for skivebremser, kan bremsemomentet omsættes direkte til friktionskoefficient.
 2.3.1. Bremseklodsenheder
 2.3.1.1. Friktionskoefficienten under drift (μop) er gennemsnittet af de værdier, der registreres i cyklus 2-7 (konstant tryk) eller cyklus 2-4, 6-9 og 11-13 (konstant moment); måling foretages et sekund efter påbegyndelse af første bremsning i hver cyklus.
 2.3.1.2. Den maksimale friktionskoefficient (μmax) er den største værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.
 2.3.1.3. Den minimale friktionskoefficient (μmin) er den mindste værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.
 2.3.2. Bremsebakkeenheder
 2.3.2.1. Gennemsnitsmomentet (Mmean) er gennemsnittet af de største og de mindste værdier af det bremsemoment, der måles ved femte bremsning i cyklus 1 og 3.
 2.3.2.2. Momentet med varme bremser (Mhot) er det mindste bremsemoment, der udvikles under cyklus 2 og 4. Hvis temperaturen overstiger 300 °C under disse cyklusser, benyttes værdien ved 300 °C som Mhot.
 2.4. Acceptkriterier
 2.4.1. Med hver ansøgning om godkendelse af en type bremsebelægningsenhed indgives oplysning om:
 2.4.1.1.
 For bremseklodsenheder, værdierne for μop, μmin og μmax.
 2.4.1.2.
 For bremsebakkeenheder, værdierne for Mmean og Mhot.
 2.4.2. Under produktion af en godkendt type bremsebelægningsenhed skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 2.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:
 2.4.2.1.
 for bremseklodser til skivebremser:
 μop ± 15 % af den registrerede værdi
 μmin ≥ den registrerede værdi
 μmax ≤ den registrerede værdi.
 2.4.2.2.
 for »simplex«-tromlebremsebelægninger:
 Mmean ± 20 % af den registrerede værdi
 Mhot ≥ den registrerede værdi.
 3. BREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG TROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE M3, N2, N3, O3 OG O4
 3.1. Udstyr
 3.1.1. Maskinen skal udstyres med en skivebremse af typen med fast kaliber med en cylinderdiameter på 60 mm og en massiv (ikke ventileret) skive med en diameter på 278 ± 2 mm og en tykkelse på 12 mm ± 0,5 mm. Et rektangulært stykke af friktionsmaterialet med et areal på 44 cm2 ± 0,5 cm2 og en tykkelse på mindst 6 mm skal være


text:
fastgjort til bagpladen.
 3.1.2. Skivens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.
 3.1.3. Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.
 3.1.4. Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.
 3.1.5. Udgangsmoment og kontaktfladens temperatur skal registreres.
 3.1.6. Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.
 3.2. Prøvningsprocedure
 3.2.1. Forberedelse af prøven
 Fabrikantens tilslidningsprocedure skal sikre et anlægsareal på mindst 80 %, uden at overfladetemperaturen overstiger 200 °C.
 3.2.2. Prøvningens udførelse
 Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse (°C)
 Tvungen køling
 1
 5
 100
 ja
 2
 5
 stigende til ≤ 200
 nej
 3
 5
 200
 nej
 4
 5
 stigende til ≤ 300
 nej
 5
 5
 300
 nej
 6
 3
 250
 ja
 7
 3
 200
 ja
 8
 3
 150
 ja
 9
 10
 100
 ja
 10
 5
 stigende til ≤ 300
 nej
 11
 5
 300
 nej
 3.3. Bedømmelse af prøvningsresultaterne
 Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres i udvalgte cyklusser under en prøvningsprocedure. Bremsemomentet omsættes til friktionskoefficienten μ.
 μ-værdien for hver bremsning skal bestemmes som gennemsnitsværdien for de 5 sekunders bremsning.
 3.3.1. Friktionskoefficienten under drift μop1 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 1, og μop2 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 9.
 3.3.2. Den maksimale friktionskoefficient μmax er den største værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.
 3.3.3. Den minimale friktionskoefficient μmin er den mindste værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.
 3.4. Acceptkriterier
 3.4.1. Sammen med enhver ansøgning om godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning fremsendes værdierne for μop1, μop2, μmin og μmax.
 3.4.2. Under produktion af en godkendt type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 3.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:
 μop1, μop2 ± 15 % af den registrerede værdi
 μmin ≥ den registrerede værdi
 μmax ≤ den registrerede værdi.
 DEL B
 PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE FOR BREMSESKIVER OG -TROMLER AF STØBEJERN
 1. INDLEDNING
 Del B finder anvendelse på udskiftningsbremseskiver og -tromler godkendt i henhold til dette regulativ.
 2. KRAV
 Produktionens overensstemmelse skal påvises gennem rutinemæssig kontrol og dokumentation som minimum af følgende:
 2.1. Kemisk sammensætning
 2.2. Mikrostruktur
 Mikrostrukturen skal karakteriseres i overensstemmelse med ISO 945-1:2006.
 a)
 Beskrivelse af matricens sammensætning
 b)
 Beskrivelse af grafitform, fordeling og størrelse.
 2.3. Mekaniske egenskaber
 a)
 Trækstyrke i henhold til ISO 6892:1998
 b)
 Brinell-hårdhed måles i overensstemmelse med ISO 6506-1: 2005.
 I hvert tilfælde skal målingerne udføres på prøver, der er udtaget af den pågældende bremseskive eller -tromle.
 2.4. Geometriske egenskaber
 Bremseskiver:
 a)
 Tykkelsesvariation
 b)
 Friktionsfladens udløb
 c)
 Friktionsoverfladens ruhed
 d)
 Kæbetykkelsesvariation (kun for ventilerede skiver).


text:
Bremsetromler:
 a)
 Ovalitet
 b)
 Friktionsoverfladens ruhed.
 2.5. Acceptkriterier
 Med hver ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremseskive eller -tromle indsendes en produktspecifikation, som omfatter:
 a)
 den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element
 b)
 mikrostruktur, se punkt 2.2
 c)
 mekaniske egenskaber, se punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi.
 Under rutinemæssig produktion af en godkendt udskiftningsbremseskive eller -tromle skal produktionen udvise overensstemmelse med disse registrerede specifikationer.
 For så vidt angår geometriske egenskaber må de værdier, som foreskrives i punkt 5.3.4.1.1 for bremseskiver og punkt 5.3.4.1.2 for bremsetromler, ikke overskrides.
 2.6. Dokumentation
 Dokumentationen skal indeholde producentens højeste og mindste tilladte værdier.
 2.7. Prøvningshyppighed
 De målinger, der er foreskrevet i dette bilag, skal foretages for hver produktionsbatch.
 DEL C
 PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE FOR BREMSESKIVER I MARTENSITISK RUSTFRIT STÅL
 1. INDLEDNING
 Del C finder anvendelse på udskiftningsbremseskiver godkendt i henhold til dette regulativ.
 2. KRAV
 Produktionens overensstemmelse skal påvises gennem rutinemæssig kontrol og dokumentation som minimum af følgende:
 2.1. Kemisk sammensætning
 2.2. Mekaniske egenskaber
 Rockwell C-hårdhed måles i overensstemmelse med ISO 6508-1: 2005.
 I hvert tilfælde skal målingerne udføres på prøver, der er udtaget af den pågældende bremseskive eller -tromle.
 2.3. Geometriske egenskaber
 Bremseskiver:
 a)
 Tykkelsesvariation
 b)
 Friktionsfladens udløb
 c)
 Friktionsoverfladens ruhed.
 2.4. Acceptkriterier
 Med hver ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremseskive eller -tromle indsendes en produktspecifikation, som omfatter:
 a)
 den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element
 b)
 mekaniske egenskaber, se punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi.
 Under rutinemæssig produktion af en godkendt udskiftningsbremseskive eller -tromle skal produktionen udvise overensstemmelse med disse registrerede specifikationer.
 For så vidt angår geometriske egenskaber må de værdier, som foreskrives i punkt 5.3.4.1.1 for bremseskiver ikke overskrides.
 2.5. Dokumentation
 Dokumentationen skal indeholde producentens højeste og mindste tilladte værdier.
 2.6. Prøvningshyppighed
 De målinger, der er foreskrevet i dette bilag, skal foretages for hver produktionsbatch.
 (1) Hvis der er tale om køretøjer i klasse L1 og L2, kan der anvendes en lavere prøvningshastighed.
 (2) Hvis der er tale om køretøjer i klasse L, skal temperaturen begrænses til 350 °C. Om nødvendigt reduceres antallet af bremsninger pr. cyklus tilsvarende. I så fald skal antallet af cyklusser øges med henblik på at holde antallet af bremsninger konstant.
 (3) Værdierne i parentes gælder køretøjer i klasse L.
 BILAG 10
 ILLUSTRATIONER
 1. Bremseskivens konstruktionstyper for klasse M, N og O (eksempler)
 Flad type
 Cylindertype
 Stempeltype
 Konisk type
 Dobbeltflangetype
 B
 Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller)
 D
 Skivens udvendige diameter
 F(i)
 Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst)
 F(o)
 Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst)
 H
 Monteringsflangens tykkelse
 L(k)
 Bredde på kølingskanal (ventileringskanal)
 S(new)
 Skivens tykkelse (nominel)
 S(min)
 Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse)
 T(i)
 Indvendig diameter (monteringsmuffens diameter)
 T(k)
 »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)
 T(t)
 Skivens samlede længde
 2. Bremsetromlen for klasse M, N og O (eksempler)
 A
 Tromlens indvendige diameter
 B
 Friktionsoverfladens bredde
 C
 »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)
 D
 Monteringsmuffens diameter
 E
 Udvendig tromlebredde
 F
 Monteringsflangens tykkelse
 G


text:
Tromlens udvendige diameter
 H
 Hylsterdiameter
 I
 Monteringsbolthullernes diameter
 3. Bremseskivens konstruktionstype for klasse L1, L2, L3, L4 og L5 (eksempler)
 Enkeltskive: bremseskive med bremseflade og klokke fremstillet i ét stykke, og derfor af samme materiale
 Sammensat fast type: bremseskive med bremsering fremstillet af stål, hvorimod klokken er af et andet materiale, normalt aluminium; de 2 komponenter er stift forbundne ved skruet eller nittet forbindelse.
 Flydende type: bremseskive med bremsering, der frigøres radialt fra klokken med henblik på dens termiske ekspansion.
 B
 Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller)
 D
 Skivens udvendige diameter
 F(i)
 Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst)
 F(o)
 Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst)
 H
 Monteringsflangens tykkelse
 S(new)
 Skivens tykkelse (nominel)
 S(min)
 Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse)
 T(i)
 Indvendig diameter (monteringsmuffens diameter)
 T(k)
 »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)
 T(t)
 Skivens samlede længde
 BILAG 11
 KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER OG UDSKIFTNINGSBREMSETROMLER TIL KØRETØJER I KLASSE M OG N
 1. PRØVNINGSOVERSIGT
 For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:
 Tabel A11/1A
 Køretøjer i klasse M1 og N1
 Køretøjsprøvning
 Alternativ dynamometerprøvning
 Ydelsesprøvning, se regulativ nr. 13/13-H
 2.2.1
 Type 0, frakoblet motor
 3.4.1
 Type 0, frakoblet simulationsmotor
 2.2.2
 Type 0, tilkoblet motor
 3.4.4
 Simulering af bremseprøvninger, type 0, tilkoblet motor
 Hastighed og belastning svarende til punkt 2.2.2.
 2.2.3
 Type I
 3.4.2
 Type I
 2.3
 Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 —
 Sammenligningsprøvning med original del
 2.4
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 3.5
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)
 Integritetsprøvning
 Ingen køretøjsprøvning — brug dynamometerprøvning
 4.1
 Bremseskiver
 4.1.1
 Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven
 4.1.2
 Prøvning af bremseskiven ved høj belastning
 4.2
 Bremsetromler
 4.2.1
 Termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle
 4.2.2
 Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning
 Tabel A11/1B
 Køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3
 Køretøjsprøvning
 Alternativ dynamometerprøvning
 Ydelsesprøvning se regulativ nr. 13
 2.2.1
 Type 0, frakoblet motor
 3.4.1
 Type 0
 2.2.3
 Type I
 3.4.2
 Type I
 2.2.4
 Type II
 3.4.3
 Type II
 2.3
 Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 —
 Sammenligningsprøvning med original del
 2.4
 Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning foretaget på de enkelte aksler)
 3.5
 Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning foretaget på de enkelte hjulbremser)
 Integritetsprøvning
 Ingen køretøjsprøvning — brug dynamometerprøvning
 4.1
 Bremseskiver
 4.1.1
 Termisk udmattelse
 4.1.2
 Prøvning ved høj belastning
 4.2
 Bremsetromler
 4.2.1
 Termisk udmattelse
 4.2.2
 Prøvning ved høj belastning
 2. KONTROL AF KRAVENE TIL KØRETØJSPRØVNING
 2.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (se definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ) for hvilken der ansøges om godkendelse af eller komponentrapport om en udskiftningsbremseskive eller -tromle, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive eller -tromle samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremser, se bestemmelserne i regulativ nr. 13 eller 13-H.
 Udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen monteres på den pågældende aksel med dertilhørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90, og kan fås fra køretøjs- eller akselfabrikanten.
 Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle nedenfor anførte prøvninger foretages på


text:
bremser, som er tilkørte.
 Der anvendes samme tilkøringsprogram til både udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler og originale bremseskiver/bremsetromler.
 2.2. Driftsbremsesystem
 2.2.1. Type 0-bremseprøvninger, frakoblet motor, lastet køretøj
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.
 2.2.2. Type 0-bremseprøvninger, tilkoblet motor, ulastet og lastet køretøj
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3 (supplerende prøvning, køretøjsreaktion ved bremsning ved høj hastighed) eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.3.
 2.2.3. Type I-bremseprøvninger
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.1.
 Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.2.
 2.2.4. Type II-bremseprøvninger
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.6.
 2.3. Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 2.3.1. Hvis driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet anvender en fælles skive- eller tromlefriktionsoverflade, er det ikke nødvendigt at udføre en specifik prøvning af parkeringsbremsesystemet. En tilfredsstillende gennemførelse af type 0-prøvningen med lastet køretøj skal anses for at opfylde kravene til parkeringsbremsesystemet.
 2.3.2. Statisk prøvning på bakke med hældning på 18 %, lastet køretøj
 2.3.3. Køretøjet skal opfylde alle relevante bestemmelser i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3, der finder anvendelse på den pågældende køretøjsklasse.
 2.4. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej med motoren frakoblet.
 Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremser fra baghjulsbremser, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til baghjulsbremserne, skal forhjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 2.4.1. Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser
 Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.
 2.4.1.1. Med udskiftningsbremseskiven eller -tromlen foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil til det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 3,5 m/s2 (M3, N2, N3), eller indtil det højeste styretryk eller bremsetryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet begyndelseshastigheden for prøvning af bremseskiver eller tromler på for- eller bagaksel er i overensstemmelse med nedenstående tabel:
 Tabel A11/2.4.1.1
 Køretøjsklasse
 Prøvningshastighed i km/h
 Foraksel
 Bagaksel
 M1
 70
 45
 M2
 50
 40
 N1
 65
 50
 M3, N2, N3
 45
 45
 Før hver bremsning skal skivens/tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.
 2.4.1.2. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 2.4.1.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.
 2.4.1.3. Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at


text:
svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med hverken ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.
 3. INERTIDYNAMOMETERPRØVE
 3.1. Dynamometerudstyr
 Under prøvning skal dynamometret være forsynet med den originale bremsekaliber eller hjulbremse for det pågældende køretøj. Inertidynamometret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsemoment, bremsningsvarighed og bremseskivernes eller -tromlernes temperatur.
 3.2. Prøvningsbetingelser
 3.2.1. Inertidynamometrets svingmasse
 Inertidynamometrets svingmasse fastsættes så tæt som muligt (med en tilladt afvigelse på ± 5 %) på den teoretisk krævede værdi, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:
 I = m · rdyn
 2
 hvor:
 I
 =
 rotationsinertien (kgm2)
 rdyn
 =
 dækkets dynamiske rulleradius (m)
 m
 =
 prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.
 3.2.1.1. Dynamisk rulleradius
 Ved beregningen af svingmassen skal der tages højde for den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet (eller akslen).
 3.2.1.2. Prøvningsmasse
 Prøvningsmassen til beregning af svingmassen skal være som følger:
 a)
 Ved prøvning af forakslens bremseskiver og -tromler:
 mveh
 =
 køretøjets maks. tilladte totalmasse
 nfront
 =
 antal foraksler
 b)
 Ved prøvning af bagakslens bremseskiver og -tromler:
 mveh
 =
 køretøjets maks. tilladte totalmasse
 nrear
 =
 antal bagaksler
 Tabel A11/3.2.1.2
 Køretøjsklasse
 Masseprocent m, der tages højde for
 X-værdier (foraksel)
 Y-værdier (bagaksel)
 M1
 77
 32
 M2
 69
 44
 N1
 66
 39
 M3, N2, N3
 55
 55
 c)
 Ved prøvning af bremseskiver og -tromler for køretøjer med flere end 2 aksler:
 m = 0,55 maxle
 maxle: akslens maks. teknisk tilladte totalmasse
 3.2.2. Dynamometrets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 80 km/h (M1, N1) eller 60 km/h (M2, M3, N2, N3) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og mindste tilladte dækstørrelse.
 3.2.3. Køling
 Der kan foretages køling som angivet enten i punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2.
 3.2.3.1. Prøvning udføres med et komplet hjul (fælg og dæk) monteret på den bevægelige del af bremsen på samme måde som på køretøjet (worst case).
 Med hensyn til type I- og type II-prøverne kan der under opvarmningskørslerne anvendes en luftkølingshastighed og -retning, der simulerer de faktiske forhold, idet luftstrømmens hastighed er vAir = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
 3.2.3.2. Prøvning uden fælg
 Med hensyn til type I- og type II-prøverne tillades ingen køling under opvarmningskørslerne.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 3.2.4. Præparering af bremsen
 3.2.4.1. Skivebremser
 Prøvningen udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).


text:
3.2.4.2. Tromlebremser
 Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuelt beskyttende fedt fjernes).
 Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.
 3.3. Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer
 Tabel A11/3.3
 1a.
 For køretøjer i klasse M1, M2, N1
 Se proceduren for tilkøring (tilslidning), som er beskrevet i bilag 3, punkt 2.2.2.3
 1b.
 For køretøjer i klasse M3, N2, N3
 Tilkøring (tilslidning):
 100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)
 Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
 vi = 60 km/h
 dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis
 2.
 Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag
 3.
 Type 0-bremseprøvning (med frakoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.1 i dette bilag
 4.
 Type I-bremseprøvning, se punkt 3.4.2 i dette bilag
 5.
 Tilkøring:
 10 bremsninger (skive) eller 20 bremsninger (tromle)
 Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
 vi = 60 km/h
 dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis
 6.
 Type 0-bremseprøvning (med frakoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.1 i dette bilag
 7.
 Type 0-bremseprøvning (med tilkoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.4 i dette bilag
 8.
 Tilkøring: (som nr. 5)
 9.
 Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag
 10.
 Type II-bremseprøvning (hvis relevant), se punkt 3.4.2 i dette bilag
 11.
 Tilkøring: (som nr. 5)
 Trin 12-19 er frivillige (hvis aktivering ikke er tilstrækkelig)
 12.
 Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag
 13.
 Type I-bremseprøvning, se punkt 3.4.2 i dette bilag
 14.
 Tilkøring: (som nr. 5)
 15.
 Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag
 16.
 Type 0-bremseprøvning (med tilkoblet simuleringsmotor), se punkt 3.4.4 i dette bilag
 17.
 Tilkøring: (som nr. 5)
 18.
 Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag
 19.
 Tilkøring: (som nr. 5)
 3.4. Driftsbremsesystem
 3.4.1. Type 0-bremseprøvning (med frakoblet simuleringsmotor)
 Fra en rotationshastighed indledningsvis svarende til 100 km/h (M1/N1) eller 60 km/h (M2/M3/N2/N3) og en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning udføres tre bremsninger ved samme bremsecylindertryk, således at der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, herunder rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på den bremseafstand, der er ækvivalent med den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, herunder rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) på mindst 6,43 m/s2 for køretøjer i klasse M1/N1 eller 5 m/s2 for køretøjer i klasse M2/M3/N2/N3.
 I forbindelse med pneumatiske bremsesystemer må bremsecylindertrykket ikke overstige det tryk, der hele tiden er garanteret af køretøjstypens bremsesystem (f.eks. kompressorens indkoblingstryk), og bremseindgangsmomentet (C) må ikke overstige det maksimale teknisk tilladte bremseindgangsmoment (Cmax) ved anvendelse af det mindste bremsecylindertryk for køretøjstypen(-rne).
 Gennemsnittet af de tre resultater skal udgøre ydelsen med kolde bremser.
 3.4.1.1. Rullemodstand
 Rullemodstanden antages at svare til en deceleration på 0,1 m/s2.
 3.4.2. Type I-bremseprøvning
 3.4.2.1. Opvarmningsprocedure
 3.4.2.1.1. I henhold til køretøjsklasse foretages konsekutive nedbremsninger i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i nedenstående tabel. Hver bremsning skal udføres på en sådan måde, at der opnås en konstant deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1


text:
i dette bilag) eller ved et konstant bremsemoment svarende til en deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) på 3 m/s2.
 Den første bremsning skal begynde ved en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C.
 Køretøjsklasse
 v1 [km/h]
 v2 [km/h]
 Δt (sek.)
 N
 M1
 80 % vmax ≤ 120 km/h
 0,5 v1
 45
 15
 M2
 80 % vmax ≤ 100 km/h
 0,5 v1
 55
 15
 N1
 80 % vmax ≤ 120 km/h
 0,5 v1
 45
 15
 M3/N2/N3
 80 % vmax ≤ 60 km/h
 0,5 v1
 60
 20
 hvor:
 v1
 =
 begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning
 v2
 =
 sluthastighed efter bremsning
 vmax
 =
 køretøjets maksimalhastighed
 n
 =
 antal bremsninger
 Δt
 =
 varigheden af en bremsecyklus: tidsrummet mellem påbegyndelsen af en bremsning og påbegyndelsen af den følgende bremsning.
 3.4.2.1.2. Hvis bremser er udstyret med automatiske bremsejusteringsanordninger, skal justeringen af bremserne forud for den ovenfor nævnte type I-prøvning alt efter behov foretages ved anvendelse af følgende fremgangsmåde:
 3.4.2.1.2.1. I forbindelse med trykluftbremser justeres bremserne på en sådan måde, at den automatiske bremsejusteringsanordning kan træde i funktion. I dette øjemed justeres stempelvandringen til:
 s0 ≥ 1,1 · sre-adjust
 (dog ikke over en af fabrikanten angivet maksimalværdi)
 hvor:
 sre-adjust
 er den i fabrikantens specifikationer fastsatte vandring, hvor den automatiske bremsejusteringsanordning begynder at justere på bremsens spillerum, når trykket i bremsecylinderen er 15 % af bremsesystemets driftstryk, dog mindst 100 kPa.
 Hvis den tekniske tjeneste er enig i, at det ikke er praktisk muligt at måle stempelvandringen, fastsættes startværdien efter aftale med den tekniske tjeneste.
 Fra ovennævnte udgangspunkt aktiveres bremsen 50 gange med et bremsetryk på 30 % af bremsesystemets driftstryk, dog mindst 200 kPa. Derefter aktiveres bremsen én gang med et tryk på ≥ 650 kPa.
 3.4.2.1.2.2. For hydrauliske skivebremser anses forskrifter med hensyn til indstilling ikke for påkrævede.
 3.4.2.1.2.3. I forbindelse med hydrauliske tromlebremser justeres bremserne som specificeret af fabrikanten.
 3.4.2.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Senest 60 sekunder efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne for hastighed og tryk anvendt i type 0-prøvningen.
 For køretøjer i klasse M1 og N1, må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) ikke være mindre end 75 procent af den værdi, der opnås med den kolde bremse i type 0-prøvningen eller mindre end 4,8 m/s2.
 For køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3, må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) ikke være mindre end 60 procent af den værdi, der opnås med den kolde bremse i type 0-prøvningen eller mindre end 4 m/s2.
 3.4.2.3. Friløbsprøvning
 I tilfælde af bremser med automatisk bremsejusteringsanordning afkøles bremserne efter prøvningerne i punkt 3.4.2.2 ovenfor til en temperatur, der er repræsentativ for en kold bremse (dvs. ≤ 100 °C), og


text:
det kontrolleres, at bremsen tillader friløb, idet den skal opfylde én af følgende betingelser:
 a)
 Skiven eller tromlen kan dreje frit rundt (dvs. kan drejes rundt med hånden).
 b)
 Når skiven eller tromlen drejes med en rotationshastighed svarende til en konstant hastighed v = 60 km/h og med ikke-aktiverede bremser, må de asymptotiske temperaturer ikke overstige en temperaturstigning på 80 °C i tromle/skive.
 3.4.3. Type II-bremseprøvning
 3.4.3.1. Opvarmningsprocedure
 3.4.3.1.1. Bremserne opvarmes fra en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C ved under en konstant rotationshastighed svarende til 30 km/h at påføre dem et konstant bremsemoment svarende til en deceleration, på 0,15 m/s2, undtaget rullemodstand, i en periode på 12 minutter.
 3.4.3.1.2. I tilfælde af bremser med automatisk bremsejusteringsanordning skal bremserne inden ovennævnte type II-prøvning indstilles efter fremgangsmåden i dette bilags punkt 3.4.2.1.2.
 3.4.3.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Senest 60 sekunder efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne for hastighed og bremsecylindertryk anvendt ved type 0-prøvningen.
 Med den opvarmede bremse må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag), ikke være mindre end 3,75 m/s2.
 3.4.3.3. Friløbsprøvning
 Se punkt 3.4.2.3 i dette bilag.
 3.4.4. Type 0-bremseprøvning (med tilkoblet simuleringsmotor)
 I stedet for type 0-prøvningen med tilkoblet motor kan det med henblik på anvendelsen af dette regulativ accepteres, at der udføres en prøvning til simulering af belæsset stand (se punkt 3.2 i dette bilag).
 Køretøjsklasse
 Begyndelseshastighed — v1 (km/h)
 M1
 80 % vmax ≤ 160 km/h
 M2
 100 km/h
 M3
 90 km/h
 N1
 80 % vmax ≤ 160 km/h
 N2
 100 km/h
 N3
 90 km/h
 hvor:
 v1
 =
 begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning
 vmax
 =
 køretøjets maksimalhastighed
 Fra en rotationshastighed indledningsvis svarende til køretøjshastighederne i tabellen ovenfor og en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning udføres tre bremsninger ved samme cylindertryk, således at der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, herunder rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på den bremseafstand, der er ækvivalent med den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, herunder rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) på mindst 5,76 m/s2 for køretøjer i klasse M1 og N1 eller 4 m/s2 for køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3.
 Gennemsnittet af de tre resultater skal udgøre bremsevirkningen med kolde bremser.
 3.5. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)
 Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.
 3.5.1. Med udskiftningsbremsen/udskiftningstromlen foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen op til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 5 m/s2 (M3, N2, N3). Styretrykket eller bremsetrykket må ikke overstige det højest tilladte styretryk eller bremsetryk, der hele tiden er garanteret af køretøjets bremsesystem, f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Før hver bremsning skal skivens/tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.
 3.5.2.


text:
Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.5.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.
 3.5.3. Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber ved procedurens slutning (trin 9 eller 18) kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med hverken ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.
 4. INTEGRITETSPRØVNING VED BRUG AF INERTIDYNAMOMETER
 Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 4.1 (skiver) eller 4.2 (tromler).
 Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i dette bilag).
 Bremsen bør monteres på dynamometret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).
 Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være det ens ved alle prøvninger.
 Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til vair = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
 4.1. Bremseskiver
 4.1.1. Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven
 Denne prøvning udføres med en ny skive og med originale bremsekalibre til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.
 4.1.1.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 4.1.1.1.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.1.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 De nye bremsebelægninger og den nye skive, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og være tilkørt (tilslidt) efter metoden i bilag 3, punkt 2.2.2.3. Hvis nye bremsebelægninger er nødvendige for at gennemføre prøvningen, skal de tilkøres (tilslides) efter samme procedure:
 Tabel A11/4.1.1.1.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Køretøjsklasser
 M1/N1
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Bremsningsinterval (= ttotal)
 70 sek.
 Antal bremsninger pr. cyklus
 2
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 5,0 m/s2
 Samlet antal bremsningscyklusser
 100 eller 150 (se punkt 4.1.1.1.3)
 Bremsninger
 fra
 vmax
 til
 20 km/h
 Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus
 ≤ 100 °C
 hvor:
 vmax
 den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse
 tbra
 den faktiske bremsningsperiode under aktivering af bremsen
 tacc
 den mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft
 trest
 hvileperiode
 ttotal
 bremsningsinterval (tbra + tacc + trest)
 4.1.1.1.3.


text:
Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis 150 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der afsluttes mindre end 150, men over 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 100 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.1.2. Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3
 4.1.1.2.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 4.1.1.2.1.1. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t
 Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremseskiverne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A11/4.1.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.
 Tabel A11/4.1.1.2.1.1
 Skivens udvendige diameter
 Prøvningsparameter
 Prøvningsparameter
 Eksempel på udstyr
 Prøvningsmasse m [kg]
 rdyn [m]
 »Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse
 320-350
 3 100
 0,386
 17,5′′
 351-390
 4 500
 0,445
 19,5′′
 391-440
 5 300
 0,527
 22,5′′
 > 440 (1)
 (1)
 (1)
 —
 Inertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 11, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A11/4.1.1.2.1.1.
 4.1.1.2.1.2. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t
 Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A11/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det worst case-scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremsetromlens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.2.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Tabel A11/4.1.1.2.2
 Tilkøringsprocedure
 100 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 1.
 Konditioneret bremsning
 10 nedbremsninger fra 60 til 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 250 °C
 2.
 Bremsning


text:
ved høj hastighed
 2 nedbremsninger fra 130 til 80 km/h
 dm 3 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 100 °C
 3.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 4.
 Bremsning ved høj hastighed
 Se prøvningstrin 2
 5.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 6.
 Kontinuerlig bremsning 1)
 5 bremsninger ved en konstant hastighed på: 85 km/h
 Aftagende drejningsmoment svarende til 0,5 m/s2
 Bremsningsperiode 60 s
 Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C
 7.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 8.
 Kontinuerlig bremsning 2)
 5 bremsninger ved en konstant hastighed på: 85 km/h
 Aftagende drejningsmoment svarende til 1,0 m/s2
 Bremsningsperiode 40 s
 Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C
 9.
 Trin 1-8 gentages:
 9 eller 14 gange (afhængigt af, hvad der er relevant) — se punkt 4.1.1.2.3.
 dm
 afstandsrelateret middeldeceleration.
 4.1.1.2.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis 15 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der afsluttes mindre end 15, men over 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 10 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsringens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.2. Prøvning af bremseskiven ved høj belastning
 I tilfælde af udskiftelige dele udføres prøvningen ved høj belastning på en ny bremseskive eller på samme bremseskive, som er blevet anvendt til den alternative dynamometerprøvning (se punkt 3.3 i dette bilag).
 Ved ækvivalente dele udføres denne prøvning med en ny skive og en original bremsekaliber til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.
 4.1.2.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 4.1.2.1.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Se punkt 4.1.1.1.1 ovenfor.
 4.1.2.1.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 De nye bremsebelægninger og den nye skive, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og være tilkørt (tilslidt) efter metoden i bilag 3, punkt 2.2.2.3. Hvis nye bremsebelægninger er nødvendige for at gennemføre prøvningen, skal de tilkøres (tilslides) efter samme procedure:
 Tabel A11/4.1.2.1.2
 Prøvningskrav
 Prøvning ved høj belastning
 Køretøjsklasser
 M1/N1
 Bremsningstype
 Enkeltbremsninger
 Antal bremsninger
 70
 Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse
 ≤ 100 °C
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)
 Bremsninger
 fra


text:
vmax
 til
 10 km/h
 Hvor den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax er den, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse.
 4.1.2.1.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 70 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 70 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.2.2. Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3
 4.1.2.2.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Se punkt 4.1.1.2.1 ovenfor.
 4.1.2.2.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Tilkøring i overensstemmelse med tabel A11/4.1.1.2.2.
 Der foretages 500 nedbremsninger fra en hastighed på 50 km/h til 10 km/h med et bremsemoment på 90 % af det maksimalt tilladte bremsemoment på den pågældende bremsekaliber.
 Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C
 4.1.2.2.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis bremseskivens ikke udviser tegn på brud efter 500 bremsninger Prøvningen anses for gyldig, forudsat at det nødvendige maksimale drejningsmoment opnås i mindst 90 procent af bremsningerne på betingelse af, at de øvrige 10 procent af det maksimale tryk anvendes.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2. Bremsetromler
 4.2.1. Termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle
 Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuelt beskyttende fedt fjernes).
 Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.
 4.2.1.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 4.2.1.1.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.2.1.1.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Kravene vedrørende termisk udmattelse for bremsetromler dækkes gennem prøvningerne ved høj belastning i punkt 4.2.2.1.2.
 4.2.1.1.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Jf. punkt 4.2.2.1.3.
 4.2.1.2. Køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3
 4.2.1.2.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 4.2.1.2.1.1. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t
 Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram prøves bremsetromlerne som


text:
komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A11/4.2.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.
 Tabel A11/4.2.1.2.1.1
 Indvendig tromlediameter
 [mm]
 Belægningens bredde
 Typisk fælgdiameter
 < 130 mm
 130-190 mm
 > 190 mm
 Prøvningsmasse [kg]
 Dækradius
 [m]
 Prøvningsmasse [kg]
 Dækradius
 [m]
 Prøvningsmasse [kg]
 Dækradius
 [m]
 < 330
 2 750
 0,402
 3 200
 0,390
 5 500
 0,402
 17,5′′
 330-390
 (2)
 (2)
 3 400
 0,480
 5 500
 0,516
 19,5′′
 391-430
 3 400
 0,510
 4 500
 0,527
 5 500
 0,543
 22,5′′
 > 430
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 —
 Inertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 11, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A11/4.2.1.2.1.1.
 4.2.1.2.1.2. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t
 Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A11/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det worst case-scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremsetromlens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.2.1.2.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Tabel A11/4.2.1.2.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Tilkøringsprocedure
 200 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 5 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt.
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Antal bremsninger
 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.
 NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning.
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 3,0 m/s2
 Bremsninger
 fra
 130
 til
 80 km/h
 Begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 50 °C
 Køling i henhold til punkt 3.2.3.
 Tilladt
 4.2.1.2.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er værre end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 revner i friktionsoverfladen, som er


text:
længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende
 c)
 gennemrivning af bremsetromlen
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2.2. Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning
 I tilfælde af udskiftelige dele udføres prøvningen ved høj belastning på en ny bremsetromle eller på samme bremsetromle, som er blevet anvendt til den alternative dynamometerprøvning (se punkt 3.3 i dette bilag).
 Ved ækvivalente dele udføres denne prøvning med en ny tromle og en original bremse til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.
 4.2.2.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 4.2.2.1.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.1.1.1 ovenfor.
 4.2.2.1.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Denne prøvning omfatter også kravene til termisk udmattelsesprøvning (se punkt 4.2.1.1.2)
 Prøvningen udføres efter følgende tabel:
 Tabel A11/4.2.2.1.2
 Tilkøringsprocedure
 Der foretages 100 konsekutive bremsninger ved v1 = 80 km/h og v2 = 10 km/h og en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C.
 Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 1,5 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.
 Tilkøringen fortsættes, indtil der opnås mindst 80 % kontakt mellem belægning og tromle.
 Prøvningskrav
 Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning
 Bremsningstype
 Enkeltbremsninger
 Antal bremsninger
 100
 Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse
 ≤ 100 °C
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)
 Bremsninger
 fra
 vmax
 til
 10 km/h
 Hvor den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax er den, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse.
 4.2.2.1.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 100 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 100 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende
 c)
 gennemrivning af bremsetromlen
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2.2.2. Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3
 4.2.2.2.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.1.2.1 ovenfor.
 4.2.2.2.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Tabel A11/4.2.2.2.2
 Prøvningskrav
 Prøvning ved høj belastning
 Tilkøringsprocedure
 200 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 5 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 Alternativt kan tilkøring undlades,