text:
 15.3.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 68/41
 AFGØRELSE Nr. 1/2004 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EU-BULGARIEN
 den 28. september 2004
 om ændring af artikel 2 og 3 i tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side om forlængelse af den periode, der er fastsat i artikel 9, stk. 4, i protokol nr. 2 til Europaaftalen
 (2005/208/EF)
 ASSOCIERINGSRÅDET HAR —
 under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side (1) (i det følgende benævnt »Europaaftalen«),
 under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen, særlig artikel 4, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 En tillægsprotokol til Europaaftalen blev undertegnet af parterne den 21. november 2002.
 (2)
 Tillægsprotokollen finder i henhold til artikel 5 heri midlertidig anvendelse fra datoen for dens undertegnelse.
 (3)
 Ved de seneste ændringer i den bulgarske lovgivning er der sket ændringer i opgavefordelingen mellem de gennemførende institutioner.
 (4)
 For at sikre overensstemmelse mellem tillægsprotokollen og de bulgarske institutionelle ændringer er det hensigtsmæssigt at ændre artikel 2 og 3 i tillægsprotokollen ved at tilpasse henvisningen til de relevante bulgarske institutioner. Dette er en forudsætning for, at tillægsprotokollen kan gennemføres i Bulgarien.
 (5)
 Tillægsprotokollen kan i henhold til artikel 4 heri ændres ved afgørelse truffet af associeringsrådet —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Artikel 2 og 3 i tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side om forlængelse af den periode, der er anført i artikel 9, stk. 4, i protokol nr. 2 til Europaaftalen, erstattes med følgende:
 »Artikel 2
 Republikken Bulgarien indgiver til Europa-Kommissionen en strukturomlægningsplan og forretningsplaner, som opfylder kravene i artikel 9, stk. 4, i protokol nr. 2, og som er blevet evalueret og godkendt af Kommissionen for Konkurrencebeskyttelse.
 Artikel 3
 Kommissionen foretager en endelig evaluering af, om strukturomlægningsprogrammet og forretningsplanerne opfylder kravene i artikel 9, stk. 4, i protokol nr. 2. Rådet for Den Europæiske Union afgør, om programmet og planerne er i overensstemmelse med kravene i ovennævnte artikel.
 På vegne af Fællesskabet kontrollerer Kommissionen løbende, at planerne gennemføres, medens det er finansministeriet, der fører kontrol på vegne af Republikken Bulgarien.«
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for associeringsrådets vedtagelse.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2004.
 På Associeringsrådets vegne
 S. PASSY
 Formand
 (1) EFT L 358 af 31.12.1994, s. 3.


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0921(04)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 51/2000 af 28. juni 2000 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 237 af 21/09/2000 s. 0064 - 0064
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 51/2000af 28. juni 2000om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 2/2000 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 4. februar 2000(1).(2) Rådets direktiv 1999/86/EF af 11. november 1999 om tilpasning til den tekniske udvikling af direktiv 76/763/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende passagersæder for landbrugs- eller skovbrugshjultraktorer(2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende led indsættes i punkt 9 (Rådets direktiv 76/763/EØF) i kapitel II i bilag II til aftalen:"- 399 L 0086: Rådets direktiv 1999/86/EF af 11. november 1999 (EFT L 297 af 18.11.1999, s. 22)."Artikel 2Teksterne til direktiv 1999/86/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 29. juni 2000, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.(3)Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2000.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneF. BarbasoFormand(1) Endnu ikke offentliggjort i EFT.(2) EFT L 297 af 18.11.1999, s. 22.(3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 10.7.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 182/1
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 21/2008
 af 14. marts 2008
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 1/2008 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 1. februar 2008 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 757/2007 af 29. juni 2007 om permanent tilladelse til visse fodertilsætningsstoffer (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 785/2007 af 4. juli 2007 om godkendelse af 6-fytase EC 3.1.3.26 (Phyzyme XP 5000G/Phyzyme XP 5000L) som fodertilsætningsstof (3) bør indarbejdes i aftalen.
 (4)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 786/2007 af 4. juli 2007 om godkendelse af endo-1,4-beta-mannanase EC 3.2.1.78 (Hemicell) som fodertilsætningsstof (4) bør indarbejdes i aftalen.
 (5)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 828/2007 af 13. juli 2007 om permanent og midlertidig tilladelse til visse fodertilsætningsstoffer (5) bør indarbejdes i aftalen.
 (6)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 850/2007 af 19. juli 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 378/2005 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår EF-referencelaboratoriets forpligtelser og opgaver i forbindelse med ansøgninger om godkendelse af fodertilsætningsstoffer (6) bør indarbejdes i aftalen.
 (7)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1137/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af Bacillus subtilis (035) som fodertilsætningsstof (7) bør indarbejdes i aftalen.
 (8)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af en ny anvendelse af benzoesyre (VevoVitall) som fodertilsætningsstof (8) bør indarbejdes i aftalen.
 (9)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1139/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af L-arginin som fodertilsætningsstof (9) bør indarbejdes i aftalen.
 (10)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1140/2007 af 1. oktober 2007 om midlertidig tilladelse af en ny anvendelse af et allerede godkendt fodertilsætningsstof (10) bør indarbejdes i aftalen.
 (11)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1141/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af 3-fytase (ROVABIO PHY AP og ROVABIO PHY LC) som fodertilsætningsstof (11) bør indarbejdes i aftalen.
 (12)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1142/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af en ny anvendelse af 3-fytase (Natuphos) som fodertilsætningsstof (12) bør indarbejdes i aftalen.
 (13)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1143/2007 af 1. oktober 2007 om ændring af forordning (EF) nr. 256/2002 for så vidt angår godkendelse af fodertilsætningsstoffet Bacillus cereus var. toyoi, der tilhører gruppen »mikroorganismer« (13), bør indarbejdes i aftalen.
 (14)
 Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel II i bilag I til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende indsættes i punkt 1z (Kommissionens forordning (EF) nr. 256/2002):
 », ændret ved:
 —
 32007 R 1143: Kommissionens forordning (EF) nr. 1143/2007 af 1. oktober 2007 (EUT L 256 af 2.10.2007, s. 23).«
 2)
 Følgende indsættes i punkt 1zzh (Kommissionens forordning (EF) nr. 378/2005):
 », ændret ved:
 —
 32007 R


text:
0850: Kommissionens forordning (EF) nr. 850/2007 af 19. juli 2007 (EUT L 188 af 20.7.2007, s. 3).«
 3)
 Følgende punkter indsættes efter punkt 1zzzt (Kommissionens forordning (EF) nr. 634/2007):
 »1zzzu.
 32007 R 0757: Kommissionens forordning (EF) nr. 757/2007 af 29. juni 2007 om permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 43).
 1zzzv.
 32007 R 0785: Kommissionens forordning (EF) nr. 785/2007 af 4. juli 2007 om godkendelse af 6-fytase EC 3.1.3.26 (Phyzyme XP 5000G/Phyzyme XP 5000L) som fodertilsætningsstof (EUT L 175 af 5.7.2007, s. 5).
 1zzzw.
 32006 R 0786: Kommissionens forordning (EF) nr. 786/2007 af 4. juli 2007 om godkendelse af endo-1,4-beta-mannanase EC 3.2.1.78 (Hemicell) som fodertilsætningsstof (EUT L 175 af 5.7.2007, s. 8).
 1zzzx.
 32006 R 0828: Kommissionens forordning (EF) nr. 828/2007 af 13. juli 2007 om permanent og midlertidig godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer (EUT L 184 af 14.7.2007, s. 12).
 1zzzy.
 32007 R 1137: Kommissionens forordning (EF) nr. 1137/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af Bacillus subtilis (035) som fodertilsætningsstof (EUT L 256 af 2.10.2007, s. 5).
 1zzzz.
 32007 R 1138: Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af en ny anvendelse af benzoesyre (VevoVitall) som fodertilsætningsstof (EUT L 256 af 2.10.2007, s. 8).
 1zzzza.
 32007 R 1139: Kommissionens forordning (EF) nr. 1139/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af L-arginin som fodertilsætningsstof (EUT L 256 af 2.10.2007, s. 11).
 1zzzzb.
 32007 R 1140: Kommissionens forordning (EF) nr. 1140/2007 af 1. oktober 2007 om permanent tilladelse til en ny anvendelse af et allerede godkendt fodertilsætningsstof (EUT L 256 af 2.10.2007, s. 14).
 1zzzzc.
 32007 R 1141: Kommissionens forordning (EF) nr. 1141/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af 3-fytase (ROVABIO PHY AP og ROVABIO PHY LC) som fodertilsætningsstof (EUT L 256 af 2.10.2007, s. 17).
 1zzzzd.
 32007 R 1142: Kommissionens forordning (EF) nr. 1142/2007 af 1. oktober 2007 om godkendelse af en ny anvendelse af 3-fytase (Natuphos) som fodertilsætningsstof (EUT L 256 af 2.10.2007, s. 20).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 757/2007, (EF) nr. 785/2007, (EF) nr. 786/2007, (EF) nr. 828/2007, (EF) nr. 850/2007, (EF) nr. 1137/2007, (EF) nr. 1138/2007, (EF) nr. 1139/2007, (EF) nr. 1140/2007 (EF) nr. 1141/2007, (EF) nr. 1142/2007 og (EF) nr. 1143/2007, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 2008, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (14).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2008.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 154 af 12.6.2008, s. 1.
 (2) EUT L 172 af 30.6.2007, s. 43.
 (3) EUT L 175 af 5.7.2007, s. 5.
 (4) EUT L 175 af 5.7.2007, s. 8.
 (5) EUT L 184 af 14.7.2007, s. 12.
 (6) EUT L 188 af 20.7.2007, s. 3.
 (7) EUT L 256 af 2.10.2007, s. 5.
 (8) EUT L


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 12008M/PRO/33
 Konsolideret udgave af Traktaten om Den Europæiske Union - PROTOKOLLER - Protokol (nr. 33) ad artikel 157 i Konsolideret udgave af traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde
 EU-Tidende nr. 115 af 09/05/2008 s. 0319 - 0319
 PROTOKOL (nr. 33)AD ARTIKEL 157 I TRAKTATEN OM DEN EUROPÆISKE UNIONS FUNKTIONSMÅDEDE HØJE KONTRAHERENDE PARTERER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelse, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:Med henblik på anvendelsen af artikel 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal ydelser i medfør af en erhvervstilknyttet social sikringsordning ikke anses for løn, hvis og i det omfang de kan henføres til beskæftigelsesperioder, der ligger forud for den 17. maj 1990, undtagen for arbejdstagere eller deres ydelsesberettigede pårørende, der inden denne dato har anlagt søgsmål eller indbragt en dertil svarende klage i overensstemmelse med den relevante nationale ret.--------------------------------------------------


text:
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 202/230
 PROTOKOL (Nr. 4)
 OM STATUTTEN FOR DET EUROPÆISKE SYSTEM AF CENTRALBANKER OG DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM ØNSKER at fastsætte statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, der er omhandlet i artikel 129, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
 KAPITEL I
 DET EUROPÆISKE SYSTEM AF CENTRALBANKER
 Artikel 1
 Det Europæiske System af Centralbanker
 Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker udgør i overensstemmelse med artikel 282, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB). ECB og de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, udgør Eurosystemet.
 ESCB og ECB udøver deres funktioner og deres virksomhed i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaterne og i denne statut.
 KAPITEL II
 ESCB'S MÅL OG OPGAVER
 Artikel 2
 Mål
 I overensstemmelse med artikel 127, stk. 1, og artikel 282, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er hovedmålet for ESCB at fastholde prisstabilitet. Uden at målsætningen om prisstabilitet derved berøres, støtter ESCB de generelle økonomiske politikker i Unionen med henblik på at bidrage til gennemførelsen af Unionens mål, som fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union. ESCB handler i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence, som fremmer en effektiv ressourceallokering, og i overensstemmelse med principperne i artikel 119 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 Artikel 3
 Opgaver
 3.1. I overensstemmelse med artikel 127, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er de grundlæggende opgaver, der skal udføres af ESCB:
 —
 at formulere og gennemføre Unionens monetære politik
 —
 at foretage transaktioner i udenlandsk valuta i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte traktats artikel 219
 —
 at besidde og forvalte medlemsstaternes officielle valutareserver
 —
 at fremme betalingssystemernes smidige funktion.
 3.2. I overensstemmelse med nævnte traktats artikel 127, stk. 3, berører artikel 3.1, tredje led, ikke medlemsstaternes regeringers besiddelse og forvaltning af arbejdsbeholdninger i udenlandske valutaer.
 3.3. I overensstemmelse med nævnte traktats artikel 127, stk. 5, bidrager ESCB til en smidig gennemførelse af de kompetente myndigheders politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutterne og det finansielle systems stabilitet.
 Artikel 4
 Rådgivende funktioner
 I overensstemmelse med artikel 127, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
 a)
 skal ECB høres
 —
 om ethvert forslag til EU-retsakt inden for dens kompetenceområder
 —
 af de nationale myndigheder om ethvert udkast til retsforskrift inden for dens kompetenceområder, men inden for de rammer og på de betingelser, der fastsættes af Rådet efter fremgangsmåden i artikel 41.
 b)
 kan ECB forelægge udtalelser for EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer eller nationale myndigheder om spørgsmål inden for dens kompetenceområder.
 Artikel 5
 Indsamling af statistisk information
 5.1. ECB skal med støtte fra de nationale centralbanker indsamle den statistiske information, som er nødvendig for at udføre ESCB's opgaver, enten fra de kompetente nationale myndigheder eller


text:
direkte fra de økonomiske enheder. ECB skal samarbejde om disse spørgsmål med EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne og -agenturerne samt med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne eller i tredjelande og med internationale organisationer.
 5.2. De nationale centralbanker skal i videst muligt omfang udføre de opgaver, der er beskrevet i artikel 5.1.
 5.3. ECB skal bidrage til harmoniseringen, når denne er nødvendig, af de regler og den praksis, der gælder for indsamling, udarbejdelse og udgivelse af statistikker inden for dens kompetenceområder.
 5.4. Rådet fastsætter i overensstemmelse med fremgangsmåden i artikel 41, hvilke fysiske og juridiske personer der er undergivet anmeldelseskrav, forskrifter om tavshedspligt og passende regler om håndhævelse.
 Artikel 6
 Internationalt samarbejde
 6.1. I spørgsmål om internationalt samarbejde, som vedrører ESCB's opgaver, afgør ECB, hvordan ESCB skal repræsenteres.
 6.2. ECB og – med dennes godkendelse – de nationale centralbanker kan deltage i internationale monetære institutioner.
 6.3. Bestemmelserne i artikel 6.1 og 6.2 berører ikke bestemmelserne i artikel 138 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 KAPITEL III
 ESCB's ORGANISATION
 Artikel 7
 Uafhængighed
 I overensstemmelse med artikel 130 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde må hverken ECB, de nationale centralbanker eller medlemmerne af disses besluttende organer under udøvelsen af de beføjelser og gennemførelsen af de opgaver og pligter, som traktaterne og denne statut pålægger dem, søge eller modtage instrukser fra EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, fra nogen regering i en medlemsstat eller fra noget andet organ. Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer samt medlemsstaternes regeringer forpligter sig til at respektere dette princip og til ikke at søge at øve indflydelse på, hvordan medlemmerne af ECB's og de nationale centralbankers besluttende organer udfører deres opgaver.
 Artikel 8
 Generelt princip
 ESCB skal styres af ECB's besluttende organer.
 Artikel 9
 Den Europæiske Centralbank
 9.1. ECB, som i overensstemmelse med artikel 282, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har status som juridisk person, nyder i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som den pågældende stats lovgivning tillægger juridiske personer.
 9.2. ECB skal sikre, at de opgaver, som er overdraget ESCB i medfør af nævnte traktats artikel 127, stk. 2, 3 og 5, bliver udført, enten ved ECB's egne aktiviteter i henhold til nærværende statut eller af de nationale centralbanker i henhold til artikel 12.1 og 14.
 9.3. I overensstemmelse med nævnte traktats artikel 129, stk. 1, er ECB's besluttende organer Styrelsesrådet og direktionen.
 Artikel 10
 Styrelsesrådet
 10.1. I overensstemmelse med artikel 283, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde består Styrelsesrådet af medlemmerne af direktionen og cheferne for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.
 10.2. Hvert medlem af Styrelsesrådet har én stemme. Fra det tidspunkt, hvor antallet af medlemmer af Styrelsesrådet overstiger 21, har hvert medlem af direktionen én stemme, og antallet af centralbankchefer med stemmeret udgør 15. Sidstnævnte stemmerettigheder fordeles og roterer som følger:
 —
 Når antallet af centralbankchefer overstiger 15, og indtil det udgør 22, inddeles centralbankcheferne i to grupper på grundlag af en fordeling efter størrelsen af deres NCB'ers medlemsstaters andel af


text:
det aggregerede bruttonationalprodukt til markedspriser og af den samlede aggregerede balance for de monetære finansielle institutioner i de medlemsstater, der har euroen som valuta. Andelene af det aggregerede bruttonationalprodukt til markedspriser og af den samlede aggregerede balance for de monetære finansielle institutioner tildeles vægte på henholdsvis 5/6 og 1/6. Den første gruppe består af fem centralbankchefer og den anden gruppe af de øvrige centralbankchefer. Den hyppighed, hvormed centralbankcheferne i den første gruppe kan udøve stemmeret, kan ikke være lavere end den hyppighed, som gælder for centralbankcheferne i den anden gruppe. Den første gruppe tildeles fire stemmerettigheder og den anden gruppe 11, jf. dog foregående punktum.
 —
 Når antallet af centralbankchefer udgør 22, inddeles centralbankcheferne i tre grupper på grundlag af en fordeling efter størrelse i henhold til ovennævnte kriterier. Den første gruppe består af fem centralbankchefer og tildeles fire stemmerettigheder. Den anden gruppe består af halvdelen af det samlede antal centralbankchefer, i givet fald rundet op til nærmeste tal, og tildeles otte stemmerettigheder. Den tredje gruppe består af de øvrige centralbankchefer og tildeles tre stemmerettigheder.
 —
 Inden for hver gruppe udøver centralbankcheferne stemmeret i lige lange perioder.
 —
 Ved beregningen af andelene i det aggregerede bruttonationalprodukt til markedspriser finder artikel 29.2 anvendelse. Den samlede aggregerede balance for de monetære finansielle institutioner beregnes i overensstemmelse med det statistiske grundlag, som gælder i Unionen på tidspunktet for beregningen.
 —
 Når det aggregerede bruttonationalprodukt i markedspriser justeres i henhold til artikel 29.3, eller når antallet af centralbankchefer øges, justeres størrelsen og/eller sammensætningen af grupperne i overensstemmelse med ovennævnte principper.
 —
 Styrelsesrådet, som træffer afgørelse med to tredjedeles flertal blandt alle medlemmer, såvel med som uden stemmeret, vedtager alle nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af ovennævnte principper og kan træffe afgørelse om at udskyde starten af rotationssystemet indtil det tidspunkt, hvor antallet af centralbankchefer overstiger 18.
 Udøvelse af stemmeretten kan kun ske ved personlig tilstedeværelse. Som en undtagelse fra denne regel kan den i artikel 12.3 omhandlede forretningsorden fastsætte, at Styrelsesrådets medlemmer kan afgive deres stemme ved anvendelse af telekonferencer. I denne forretningsorden skal det endvidere fastsættes, at et medlem af Styrelsesrådet, som er forhindret i at deltage i Styrelsesrådets møder i en længere periode, kan udpege en stedfortræder som medlem af Styrelsesrådet.
 Bestemmelserne i de foregående led berører ikke stemmerettigheder for alle medlemmer af Styrelsesrådet i henhold til artikel 10.3, 40.2 og 40.3.
 Medmindre andet er fastsat i denne statut, træffer Styrelsesrådet afgørelse med simpelt flertal. Ved stemmelighed er formandens stemme afgørende.
 Styrelsesrådet er beslutningsdygtigt, når mindst to tredjedele af de medlemmer, som kan udøve stemmeret, er til stede. Hvis Styrelsesrådet ikke er beslutningsdygtigt, kan formanden indkalde til et ekstraordinært møde, på hvilket der kan træffes afgørelse uden hensyn til reglen om beslutningsdygtighed.
 10.3. Ved afgørelser, der træffes i henhold til artikel 28, 29, 30, 32 og 33, skal Styrelsesrådets medlemmers stemmer vægtes i overensstemmelse med de nationale centralbankers andel af ECB's indskudte kapital. Direktionsmedlemmernes stemmevægt er nul. En afgørelse anses for at være vedtaget med kvalificeret flertal, hvis dette flertal udgør mindst to


text:
tredjedele af ECB's indskudte kapital og repræsenterer mindst halvdelen af indehaverne af kapitalandele. Hvis en centralbankchef er forhindret i at være til stede, kan denne udpege en stedfortræder, der afgiver den vægtede stemme.
 10.4. Møderne er fortrolige. Styrelsesrådet kan træffe afgørelse om at offentliggøre resultatet af sine drøftelser.
 10.5. Styrelsesrådet mødes mindst ti gange om året.
 Artikel 11
 Direktionen
 11.1. I overensstemmelse med artikel 283, stk. 2, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde består direktionen af formanden, næstformanden og fire andre medlemmer.
 Medlemmerne skal udføre deres hverv på fuld tid. Intet medlem må, medmindre Styrelsesrådet undtagelsesvis giver tilladelse hertil, påtage sig nogen anden beskæftigelse, uanset om den aflønnes eller ej.
 11.2. I overensstemmelse med nævnte traktats artikel 283, stk. 2, andet afsnit, udnævnes formanden, næstformanden samt de øvrige medlemmer af direktionen blandt personer, som er værdige i almindeligt omdømme, og som har professionel erfaring i monetære forhold eller i bankvæsen, af Det Europæiske Råd med kvalificeret flertal på grundlag af en henstilling fra Rådet, efter høring af Europa-Parlamentet og Styrelsesrådet.
 Deres embedsperiode er på otte år, og mandatet kan ikke fornyes.
 Kun statsborgere i medlemsstaterne kan være medlemmer af direktionen.
 11.3. Ansættelsesvilkårene for direktionens medlemmer, især deres aflønning, pensioner og andre sociale ydelser, aftales i kontrakter med ECB og fastsættes af Styrelsesrådet efter forslag fra en komité, der består af tre medlemmer udnævnt af Styrelsesrådet og tre medlemmer udnævnt af Rådet. Direktionens medlemmer har ikke stemmeret i spørgsmål, som er omfattet af dette stykke.
 11.4. Hvis et direktionsmedlem ikke længere opfylder de betingelser, som er nødvendige for udførelsen af medlemmets pligter, eller hvis vedkommende har begået en alvorlig forseelse, kan Domstolen afskedige medlemmet efter indstilling fra Styrelsesrådet eller direktionen.
 11.5. Alle personligt tilstedeværende direktionsmedlemmer har ret til at stemme og har til det formål én stemme. Hvis ikke andet er fastsat, træffer direktionen afgørelse med simpelt flertal af de afgivne stemmer. Ved stemmelighed er formandens stemme afgørende. De nærmere bestemmelser for afstemning fastlægges i den i artikel 12.3 omhandlede forretningsorden.
 11.6. Direktionen er ansvarlig for ECB's løbende forretninger.
 11.7. Hvis en stilling som medlem af direktionen bliver ledig, skal der udnævnes et nyt medlem efter bestemmelserne i artikel 11.2.
 Artikel 12
 De besluttende organers ansvarsområder
 12.1. Styrelsesrådet fastsætter de retningslinjer og træffer de afgørelser, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der er pålagt ESCB i henhold til traktaterne og denne statut. Styrelsesrådet udformer Unionens monetære politik, herunder – når det er hensigtsmæssigt – afgørelser om mellemliggende pengepolitiske målsætninger, om officielle rentesatser og om forsyningen med reserver i ESCB, og fastsætter de nødvendige retningslinjer for afgørelsernes gennemførelse.
 Direktionen skal gennemføre den monetære politik i overensstemmelse med de retningslinjer og afgørelser, der er vedtaget af Styrelsesrådet. I den forbindelse skal direktionen give de nationale centralbanker de nødvendige instrukser. Endvidere kan direktionen få delegeret visse beføjelser ved afgørelse truffet af Styrelsesrådet.
 I det omfang, det skønnes muligt og hensigtsmæssigt, og med forbehold af bestemmelserne i denne artikel, anvender ECB de nationale centralbanker til at udføre transaktioner, der henhører


text:
under ESCB's opgaver.
 12.2. Direktionen er ansvarlig for forberedelsen af møderne i Styrelsesrådet.
 12.3. Styrelsesrådet vedtager en forretningsorden, som fastlægger den interne organisation af ECB og dens besluttende organer.
 12.4. De rådgivende funktioner, som er anført i artikel 4, skal udføres af Styrelsesrådet.
 12.5. Styrelsesrådet skal træffe de afgørelser, der er anført i artikel 6.
 Artikel 13
 Formanden
 13.1. Formanden, eller i dennes fravær næstformanden, leder møderne i ECB's Styrelsesråd og direktion.
 13.2. Med forbehold af artikel 38 repræsenterer formanden eller en af denne udpeget person ECB i forhold til omverdenen.
 Artikel 14
 De nationale centralbanker
 14.1. I overensstemmelse med artikel 131 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde sikrer hver medlemsstat, at dens nationale lovgivning, herunder statutterne for dens nationale centralbank, er forenelige med traktaterne og denne statut.
 14.2. Statutterne for de nationale centralbanker skal især tilsikre, at embedsperioden for en chef for en national centralbank er mindst fem år.
 En centralbankchef kan kun afskediges, hvis vedkommende ikke længere opfylder de betingelser, som er nødvendige for udførelsen af dennes pligter, eller hvis vedkommende har begået en alvorlig forseelse. En afgørelse om afskedigelse kan af den pågældende centralbankchef eller af Styrelsesrådet indbringes for Domstolen under påberåbelse af, at traktaterne eller en gennemførelsesretsakt hertil er overtrådt. Sagen skal anlægges inden to måneder fra offentliggørelsen af nævnte afgørelse, eller dens meddelelse til klageren, eller i mangel heraf fra den dato, på hvilken klageren blev bekendt med afgørelsen.
 14.3. De nationale centralbanker udgør en integrerende del af ESCB og skal udføre deres funktioner i overensstemmelse med ECB's retningslinjer og instrukser. Styrelsesrådet træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at retningslinjer og instrukser fra ECB efterleves, og det kan forlange, at alle nødvendige oplysninger stilles til rådighed for det.
 14.4. De nationale centralbanker kan udføre funktioner, som ikke er nævnt i nærværende statut, medmindre Styrelsesrådet med et flertal på to tredjedele af de afgivne stemmer træffer afgørelse om, at disse funktioner strider mod ESCB's mål og opgaver. Sådanne funktioner udføres på de nationale centralbankers eget ansvar og for deres egen regning og risiko og betragtes ikke som en del af ESCB's funktioner.
 Artikel 15
 Pligt til at aflægge beretninger
 15.1. ECB skal mindst hvert kvartal udarbejde og offentliggøre beretninger om ESCB's aktiviteter.
 15.2. En konsolideret oversigt over ESCB's finansielle stilling skal offentliggøres hver uge.
 15.3. I overensstemmelse med artikel 284, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal ECB fremsende en årsberetning om ESCB's aktiviteter og om den monetære politik i det foregående og det indeværende år til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og også til Det Europæiske Råd.
 15.4. De i denne artikel nævnte beretninger og oversigter stilles vederlagsfrit til rådighed for interesserede.
 Artikel 16
 Pengesedler
 I overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Styrelsesrådet eneret til at bemyndige udstedelse af eurosedler i Unionen. ECB og de nationale centralbanker kan udstede sådanne pengesedler. De pengesedler, der udstedes af ECB og de nationale centralbanker, er de eneste, der har status som lovlige betalingsmidler i Unionen.
 ECB


text:
skal så vidt muligt overholde eksisterende praksis for udstedelse og udformning af pengesedler.
 KAPITEL IV
 ESCB's MONETÆRE FUNKTIONER OG TRANSAKTIONER
 Artikel 17
 Konti i ECB og de nationale centralbanker
 Til gennemførelse af deres transaktioner kan ECB og de nationale centralbanker åbne konti for kreditinstitutter, offentlige myndigheder og andre markedsdeltagere og kan modtage aktiver, herunder indskrevne værdipapirer, som sikkerhed.
 Artikel 18
 Markedsoperationer og långivning
 18.1. For at opfylde ESCB's mål og udføre sine opgaver kan ECB og de nationale centralbanker:
 —
 deltage i de finansielle markeder dels ved at købe og sælge fordringer og pengemarkedsinstrumenter (til omgående levering eller på termin), dels ved genkøbsforretninger og dels ved långivning og låntagning i sådanne fordringer og instrumenter, i euro eller andre valutaer, samt ædelmetaller
 —
 udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes imod passende sikkerhed.
 18.2. ECB fastlægger generelle principper for markedsoperationer og långivning, der udføres af ECB eller af de nationale centralbanker, herunder for offentliggørelse af de betingelser, hvorunder de er rede til at indgå i sådanne transaktioner.
 Artikel 19
 Mindstereserver
 19.1. ECB kan kræve, at kreditinstitutter, der er etableret i medlemsstaterne, holder mindstereserver på konti hos ECB og de nationale centralbanker for at opfylde målene for den monetære politik, jf. dog artikel 2. Reglerne om beregning og fastsættelse af de krævede mindstereserver kan udfærdiges af Styrelsesrådet. I tilfælde af manglende overholdelse af reservekravene er ECB berettiget til at pålægge strafrente og andre sanktioner med tilsvarende virkning.
 19.2. Med henblik på anvendelsen af denne artikel skal Rådet efter fremgangsmåden i artikel 41 fastsætte grundlaget for mindstereserverne og de maksimale tilladte forhold mellem disse reserver og grundlaget herfor samt passende sanktioner i tilfælde af manglende efterlevelse.
 Artikel 20
 Andre instrumenter til monetær kontrol
 Styrelsesrådet kan med et flertal på to tredjedele af de afgivne stemmer beslutte at anvende andre metoder til monetær kontrol, som det finder hensigtsmæssige under hensyn til artikel 2.
 Rådet skal efter fremgangsmåden i artikel 41 fastlægge sådanne metoders omfang, hvis de indebærer forpligtelser for tredjemand.
 Artikel 21
 Transaktioner med offentlige myndigheder
 21.1. I overensstemmelse med artikel 123 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er det ECB og de nationale centralbanker forbudt at give Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer, centralregeringer, regionale, lokale eller andre offentlige myndigheder, andre organer inden for den offentlige sektor eller offentlige foretagender i medlemsstaterne mulighed for at foretage overtræk eller at yde dem andre former for kreditfaciliteter, og det samme gælder ECB's og de nationale centralbankers køb af gældsinstrumenter direkte fra disse.
 21.2. ECB og de nationale centralbanker kan optræde som fiskal agent for de i artikel 21.1 omhandlede institutioner, organer mv.
 21.3. Bestemmelserne i denne artikel omfatter ikke offentligt ejede kreditinstitutter, der i forbindelse med forsyning med reserver fra centralbanker skal have samme behandling fra de nationale centralbankers og ECB's side som private kreditinstitutter.
 Artikel 22
 Clearing- og betalingssystemer
 Med henblik på at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer inden for Unionen og over for tredjelande kan ECB og de nationale centralbanker tilbyde faciliteter, og ECB kan udstede forordninger.


text:
Artikel 23
 Eksterne transaktioner
 ECB og de nationale centralbanker kan:
 —
 etablere relationer med centralbanker og finansielle institutioner i andre lande og, hvis det er hensigtsmæssigt, med internationale organisationer
 —
 erhverve og sælge enhver form for valutaaktiver og ædelmetaller til omgående levering eller på termin; begrebet "valutaaktiv" omfatter værdipapirer og alle andre aktiver i hvilken som helst form, der lyder på regningsenheder eller ethvert lands valuta
 —
 besidde og forvalte de i denne artikel nævnte aktiver
 —
 udføre alle slags bankforretninger med tredjelande og internationale organisationer, herunder låntagning og långivning.
 Artikel 24
 Andre transaktioner
 Ud over de transaktioner, der følger af systemets opgaver, kan ECB og de nationale centralbanker foretage transaktioner vedrørende deres administration eller deres personale.
 KAPITEL V
 TILSYNSVIRKSOMHED
 Artikel 25
 Tilsynsvirksomhed
 25.1. ECB kan rådgive og blive konsulteret af Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder angående anvendelsesområdet for og gennemførelsen af EU-lovgivningen vedrørende tilsynet med kreditinstitutter og stabiliteten af det finansielle system.
 25.2. I overensstemmelse med en forordning vedtaget af Rådet i henhold til artikel 127, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan ECB udføre specifikke opgaver vedrørende politikker med hensyn til tilsynet med kreditinstitutter og andre finansielle institutioner bortset fra forsikringsselskaber.
 KAPITEL VI
 FINANSIELLE BESTEMMELSER FOR ESCB
 Artikel 26
 Regnskab
 26.1. Regnskabsåret for ECB og de nationale centralbanker begynder den første dag i januar og udløber den sidste dag i december.
 26.2. ECB's årsregnskab skal udfærdiges af direktionen efter principper fastlagt af Styrelsesrådet. Regnskabet skal godkendes af Styrelsesrådet og derefter offentliggøres.
 26.3. Direktionen skal til analytiske og operationelle formål udfærdige en konsolideret balance for ESCB, som skal omfatte de af de nationale centralbankers aktiver og passiver, som hører ind under ESCB.
 26.4. Med henblik på anvendelsen af denne artikel fastsætter Styrelsesrådet de nødvendige regler for en standardisering af bogføringen og af beretningerne om de transaktioner, der er foretaget af de nationale centralbanker.
 Artikel 27
 Revision
 27.1. ECB's og de nationale centralbankers regnskaber revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af Styrelsesrådet og godkendes af Rådet. Revisorerne skal have fri adgang til alle ECB's og de nationale centralbankers bøger og konti og skal have adgang til al information om disses transaktioner.
 27.2. Artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde gælder kun for efterprøvning af, hvor effektiv ECB's forvaltning er i operationel henseende.
 Artikel 28
 ECB's kapital
 28.1. ECB's kapital skal udgøre 5 mia. EUR. Kapitalen kan udvides med de beløb, som Styrelsesrådet træffer afgørelse om med det i artikel 10.3 omhandlede kvalificerede flertal inden for de grænser og under de vilkår, der fastsættes af Rådet efter fremgangsmåden i artikel 41.
 28.2. De nationale centralbanker er de eneste indskydere og ejere af ECB's kapital. Kapitalindskuddet bestemmes efter den fordelingsnøgle, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 29.
 28.3. Styrelsesrådet fastsætter med det i artikel 10.3 omhandlede kvalificerede flertal, i hvilket omfang og i hvilken form kapitalen skal indbetales.
 28.4. Med forbehold af artikel 28.5 kan de nationale centralbankers kapitalandele i ECB ikke overdrages, pantsættes eller gøres til genstand for udlæg.
 28.5. Såfremt den fordelingsnøgle,


text:
som der henvises til i artikel 29, ændres, omfordeler de nationale centralbanker deres kapitalandele imellem sig i nødvendigt omfang for at sikre, at fordelingen af kapitalandelene svarer til den ændrede fordelingsnøgle. Styrelsesrådet fastlægger de nærmere vilkår for sådanne omfordelinger.
 Artikel 29
 Fordelingsnøgle for kapitalindskud
 29.1. Fordelingsnøglen for kapitalindskuddet i ECB, der for første gang blev fastsat i 1998 i forbindelse med oprettelsen af ESCB, fastsættes ved at tildele hver national centralbank en vægt i denne fordelingsnøgle, der er lig med summen af:
 —
 50% af den pågældende medlemsstats andel af Unionens befolkning det næstsidste år forud for ESCB's oprettelse
 —
 50% af den pågældende medlemsstats andel af Unionens bruttonationalprodukt i markedspriser, som opgjort de seneste fem år forud for det næstsidste år før ESCB's oprettelse.
 Procentdelene rundes op eller ned til det nærmeste multiplum af 0,0001 procentpoint.
 29.2. De statistiske data med henblik på anvendelsen af denne artikel tilvejebringes af Kommissionen i overensstemmelse med de regler, der vedtages af Rådet efter fremgangsmåden i artikel 41.
 29.3. De vægte, der tildeles de nationale centralbanker, justeres hvert femte år efter ESCB's oprettelse i analogi med bestemmelserne i artikel 29.1. Den ændrede fordelingsnøgle får virkning den første dag i det følgende år.
 29.4. Styrelsesrådet træffer alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne artikel.
 Artikel 30
 Overførsel af valutareserveaktiver til ECB
 30.1. Med forbehold af artikel 28 forsynes ECB af de nationale centralbanker med valutareserveaktiver, bortset fra medlemsstaternes valutaer, euro, IMF-reservestillinger og SDR, svarende til et beløb på op til 50 mia. EUR. Styrelsesrådet beslutter, hvor stor en del der skal indbetales til ECB efter dens oprettelse, og hvor store beløb der skal indbetales på senere tidspunkter. ECB skal have fuld ret til at besidde og forvalte de valutareserver, der overføres til den, og anvende dem til de formål, der er fastsat i denne statut.
 30.2. Den enkelte nationale centralbanks bidrag fastsættes i forhold til dens andel i ECB's indskudte kapital.
 30.3. ECB krediterer hver national centralbank med en fordring, der svarer til bidragets størrelse. Styrelsesrådet fastsætter pålydende og forrentning af disse fordringer.
 30.4. ECB kan indkalde valutareserveaktiver ud over den i artikel 30.1 fastlagte grænse i overensstemmelse med artikel 30.2 inden for de grænser og på de vilkår, der fastsættes af Rådet efter fremgangsmåden i artikel 41.
 30.5. ECB kan besidde og forvalte IMF-reservestillinger og SDR samt sørge for sammenlægning af sådanne aktiver.
 30.6. Styrelsesrådet træffer alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne artikel.
 Artikel 31
 De nationale centralbankers valutareserveaktiver
 31.1. De nationale centralbanker har ret til at udføre transaktioner til opfyldelse af deres forpligtelser over for internationale organisationer i overensstemmelse med artikel 23.
 31.2. Alle andre transaktioner i valutareserveaktiver, som forbliver i de nationale centralbanker efter de overførsler, der er nævnt i artikel 30, samt medlemsstaternes transaktioner med deres arbejdsbeholdninger i udenlandske valutaer skal over en bestemt grænse, der skal fastsættes i medfør af artikel 31.3, godkendes af ECB for at sikre overensstemmelse med Unionens valutakurspolitik og pengepolitik.
 31.3. Styrelsesrådet skal udstede retningslinjer med henblik på


text:
at lette gennemførelsen af disse transaktioner.
 Artikel 32
 Fordeling af de nationale centralbankers monetære indtægter
 32.1. De nationale centralbankers indtægter i forbindelse med deres udførelse af ESCB's pengepolitiske opgaver, i det følgende benævnt "de monetære indtægter", fordeles ved udgangen af hvert regnskabsår i overensstemmelse med bestemmelserne i denne artikel.
 32.2. Størrelsen af den enkelte nationale centralbanks monetære indtægter er identisk med den årlige indtægt, som den har af de aktiver, den besidder som modværdi for seddelomløbet samt for forpligtelserne i forbindelse med kreditinstitutternes indlån. Disse aktiver øremærkes af de nationale centralbanker i overensstemmelse med de retningslinjer, som Styrelsesrådet fastsætter.
 32.3. Hvis Styrelsesrådet efter euroens indførelse finder, at de nationale centralbankers balancestruktur ikke giver mulighed for at anvende artikel 32.2, kan det med kvalificeret flertal træffe afgørelse om, at de monetære indtægter uanset artikel 32.2 skal beregnes efter en anden metode i en periode, der højst må være på fem år.
 32.4. Den enkelte nationale centralbanks monetære indtægter reduceres med et beløb svarende til den pågældende centralbanks rentebetalinger på forpligtelser i forbindelse med kreditinstitutters indlån i overensstemmelse med artikel 19.
 Styrelsesrådet kan træffe afgørelse om at yde de nationale centralbanker en kompensation for deres udgifter i forbindelse med seddeludstedelse eller under exceptionelle omstændigheder for særlige tab i forbindelse med transaktioner som led i den monetære politik, der er udført for ESCB. Kompensationen skal have en form, som Styrelsesrådet finder passende; sådanne beløb kan udlignes med de nationale centralbankers monetære indtægter.
 32.5. Summen af de nationale centralbankers monetære indtægter fordeles mellem disse banker indbyrdes i forhold til deres indbetalte andele i ECB's kapital med forbehold af afgørelser, der måtte blive truffet af Styrelsesrådet i overensstemmelse med artikel 33.2.
 32.6. Udligningen og betalingen af saldi hidrørende fra fordelingen af de monetære indtægter foretages af ECB i overensstemmelse med de retningslinjer, der fastsættes af Styrelsesrådet.
 32.7. Styrelsesrådet træffer alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne artikel.
 Artikel 33
 Fordeling af ECB's nettooverskud og -tab
 33.1. ECB's nettooverskud overføres på følgende måde:
 a)
 Et beløb, hvis størrelse fastsættes af Styrelsesrådet, og som ikke må overstige 20% af nettooverskuddet, overføres til den almindelige reservefond inden for en grænse på 100% af kapitalen.
 b)
 Det resterende nettooverskud fordeles til indehaverne af kapitalandele i ECB i forhold til deres andel i den indskudte kapital.
 33.2. Hvis ECB lider et tab, kan dette udlignes af ECB's almindelige reservefond og om nødvendigt efter en afgørelse truffet af Styrelsesrådet af de monetære indtægter i det pågældende regnskabsår i forhold til og op til de beløb, der fordeles mellem de nationale centralbanker i overensstemmelse med artikel 32.5.
 KAPITEL VII
 ALMINDELIGE BESTEMMELSER
 Artikel 34
 Retsakter
 34.1. I overensstemmelse med artikel 132 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal ECB
 —
 udstede forordninger i det omfang, det er nødvendigt for at gennemføre de opgaver, der er fastlagt i artikel 3.1, første led, og i artikel 19.1, 22 eller 25.2, samt i tilfælde, der fastsættes i de retsakter vedtaget af Rådet, der er nævnt i artikel 41
 —
 vedtage de afgørelser,


text:
der er nødvendige for at udføre de opgaver, der er pålagt ESCB efter traktaterne og statutten for ESCB og ECB
 —
 rette henstillinger og afgive udtalelser.
 34.2 ECB kan træffe afgørelse om at offentliggøre sine afgørelser, henstillinger og udtalelser.
 34.3. Inden for de grænser og på de vilkår, der vedtages af Rådet efter fremgangsmåden i artikel 41, skal ECB være berettiget til at pålægge foretagender bøder eller tvangsbøder i tilfælde af manglende opfyldelse af forpligtelser i henhold til dens forordninger og afgørelser.
 Artikel 35
 Domstolskontrol mv.
 35.1. ECB's handlinger eller undladelser bedømmes eller fortolkes af Den Europæiske Unions Domstol i de tilfælde og på de vilkår, der er fastlagt i traktaterne. ECB kan anlægge sag i de tilfælde og på de vilkår, der er fastlagt i traktaterne.
 35.2. Tvister mellem ECB på den ene side og dens kreditorer, debitorer eller nogen anden person på den anden side afgøres af de kompetente nationale domstole, medmindre Den Europæiske Unions Domstol er tillagt kompetence.
 35.3. ECB er ansvarlig efter artikel 340 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De nationale centralbanker er ansvarlige efter deres respektive nationale lovgivning.
 35.4. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsklausul, som indeholdes i en af ECB eller en på ECB's vegne indgået offentligretlig eller privatretlig aftale.
 35.5. ECB's afgørelse om at indbringe en sag for Den Europæiske Unions Domstol skal træffes af Styrelsesrådet.
 35.6. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i tvister vedrørende de nationale centralbankers opfyldelse af deres forpligtelser i henhold til traktaterne og denne statut. Hvis ECB finder, at en national centralbank har undladt at opfylde en af sine forpligtelser i henhold til traktaterne og denne statut, skal den fremsætte en begrundet udtalelse efter at have givet den nationale centralbank lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger. Retter den pågældende nationale centralbank sig ikke efter den fremsatte udtalelse inden for den frist, der er fastsat af ECB, kan denne indbringe sagen for Den Europæiske Unions Domstol.
 Artikel 36
 Personale
 36.1. Styrelsesrådet fastsætter på forslag af direktionen ansættelsesvilkårene for ECB's ansatte.
 36.2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i enhver tvist mellem ECB og dens ansatte inden for de rammer og på de betingelser, der er fastsat i ansættelsesvilkårene.
 Artikel 37 (tidl. artikel 38)
 Tavshedspligt
 37.1. Medlemmerne af de besluttende organer og ECB's og de nationale centralbankers ansatte er — selv efter at deres hverv er ophørt — forpligtet til ikke at give oplysning om forhold, som ifølge deres natur er tjenestehemmeligheder.
 37.2. Personer med adgang til oplysninger, der er omfattet af EU-lovgivning, der pålægger tavshedspligt, er underlagt denne lovgivning.
 Artikel 38 (tidl. artikel 39)
 Underskriftsberettigede
 ECB tegnes over for tredjemand af formanden eller to direktionsmedlemmer eller to af ECB's ansatte, som af formanden er behørigt bemyndiget til at underskrive på ECB's vegne.
 Artikel 39 (tidl. artikel 40)
 Privilegier og immuniteter
 ECB nyder på medlemsstaternes område de privilegier og immuniteter, der er nødvendige for udførelsen af dens opgaver, på de vilkår,


text:
der er fastsat i protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter.
 KAPITEL VIII
 PROCEDURE FOR ÆNDRING AF STATUTTEN OG SUPPLERENDE FORSKRIFTER
 Artikel 40 (tidl. artikel 41)
 Forenklet ændringsprocedure
 40.1. I overensstemmelse med artikel 129, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan artikel 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6, artikel 33.1, litra a) og artikel 36 i denne statut ændres af Europa-Parlamentet og Rådet, der træffer afgørelse efter den almindelige lovgivningsprocedure enten efter henstilling fra ECB og efter høring af Kommissionen eller på forslag af Kommissionen og efter høring af ECB.
 40.2. Artikel 10.2 kan ændres ved en afgørelse truffet af Det Europæiske Råd med enstemmighed enten på grundlag af en henstilling fra ECB og efter høring af Europa-Parlamentet og Kommissionen eller på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet og ECB. Disse ændringer træder først i kraft, når medlemsstaterne har godkendt dem i overensstemmelse med deres respektive forfatningsmæssige bestemmelser.
 40.3. En henstilling fra ECB i medfør af denne artikel kræver enstemmig afgørelse truffet af Styrelsesrådet.
 Artikel 41 (tidl. artikel 42)
 Supplerende forskrifter
 I overensstemmelse med artikel 129, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal Rådet enten på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet og ECB eller efter en henstilling fra ECB og efter høring af Europa-Parlamentet og Kommissionen vedtage de bestemmelser, der er nævnt i artikel 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 og 34.3 i denne statut.
 KAPITEL IX
 OVERGANGSBESTEMMELSER OG ANDRE BESTEMMELSER FOR ESCB
 Artikel 42 (tidl. artikel 43)
 Almindelige bestemmelser
 42.1. En dispensation som omhandlet i artikel 139 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde indebærer, at følgende artikler i denne statut ikke påfører den berørte medlemsstat nogen rettigheder eller forpligtelser: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 og 49.
 42.2. Centralbankerne i medlemsstater med dispensation som omhandlet i nævnte traktats artikel 139, bevarer deres beføjelser på den monetære politiks område i henhold til national lovgivning.
 42.3. I overensstemmelse med nævnte traktats artikel 139 forstås ved "medlemsstater" "medlemsstater, der har euroen som valuta," i følgende artikler i denne statut: 3, 11.2 og 19.
 42.4. Ved "nationale centralbanker" forstås "centralbanker i medlemsstater, der har euroen som valuta," i følgende artikler i denne statut: 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 og 49.
 42.5. Ved "indehavere af kapitalandele" forstås "centralbankerne i medlemsstater, der har euroen som valuta," i artikel 10.3 og 33.1.
 42.6. Ved "ECB's indskudte kapital" forstås "ECB's kapital indskudt af centralbankerne i medlemsstater, der har euroen som valuta," i artikel 10.3 og 30.2.
 Artikel 43 (tidl. artikel 44)
 Overgangsopgaver for ECB
 ECB overtager de af EMI's tidligere opgaver, jf. artikel 141, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der som følge af dispensationer for en eller flere medlemsstater fortsat skal udføres efter euroens indførelse.
 ECB yder rådgivning i forbindelse med forberedelsen af ophævelsen af de dispensationer,


text:
der er fastsat i nævnte traktats artikel 140.
 Artikel 44 (tidl. artikel 45)
 ECB's Generelle Råd
 44.1. Med forbehold af artikel 129, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde nedsættes Det Generelle Råd som ECB's tredje besluttende organ.
 44.2. Det Generelle Råd består af formanden og næstformanden for ECB samt af cheferne for de nationale centralbanker. De øvrige medlemmer af direktionen kan deltage i møderne i Det Generelle Råd uden stemmeret.
 44.3. Det Generelle Råds ansvarsområder er anført i deres helhed i artikel 46 i denne statut.
 Artikel 45 (tidl. artikel 46)
 Forretningsorden for Det Generelle Råd
 45.1. Formanden eller i dennes fravær næstformanden for ECB leder møderne i ECB's Generelle Råd.
 45.2. Formanden for Rådet og et medlem af Kommissionen kan deltage i møderne i Det Generelle Råd uden stemmeret.
 45.3. Formanden forbereder møderne i Det Generelle Råd.
 45.4. Uanset artikel 12.3 fastsætter Det Generelle Råd selv sin forretningsorden.
 45.5. Sekretariat for Det Generelle Råd stilles til rådighed af ECB.
 Artikel 46 (tidl. artikel 47)
 Det Generelle Råds ansvarsområder
 46.1. Det Generelle Råd skal
 —
 udføre de opgaver, der er omhandlet i artikel 43
 —
 bidrage til de rådgivende funktioner, der er omhandlet i artikel 4 og 25.1.
 46.2. Det Generelle Råd skal bidrage til:
 —
 indsamlingen af statistisk information som omhandlet i artikel 5
 —
 ECB's beretninger som omhandlet i artikel 15
 —
 udarbejdelsen af de regler, der er nødvendige for anvendelsen af artikel 26, som omhandlet i artikel 26.4
 —
 vedtagelsen af alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for anvendelsen af artikel 29, som omhandlet i artikel 29.4
 —
 fastsættelsen af ansættelsesvilkårene for ECB's ansatte, som omhandlet i artikel 36.
 46.3. Det Generelle Råd skal bidrage til de nødvendige forberedelser med henblik på den uigenkaldelige fastlåsning af vekselkurserne for valutaerne i medlemsstater med dispensation over for euroen, som omhandlet i artikel 140, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 46.4. Det Generelle Råd underrettes af formanden for ECB om Styrelsesrådets afgørelser.
 Artikel 47 (tidl. artikel 48)
 Overgangsbestemmelser vedrørende ECB's kapital
 I medfør af artikel 29.1 skal hver enkelt af de nationale centralbanker tildeles en vægt i fordelingsnøglen for kapitalindskuddet i ECB. Uanset artikel 28.3 skal centralbankerne i medlemsstater med dispensation ikke indbetale deres kapitalandele, medmindre Det Generelle Råd med et flertal, der udgør mindst to tredjedele af ECB's indskudte kapital og repræsenterer mindst halvdelen af indehaverne af kapitalandele, træffer afgørelse om, at der skal indbetales en minimumsprocentdel som bidrag til ECB's driftsudgifter.
 Artikel 48 (tidl. artikel 49)
 Senere indbetaling af kapital, reserver og hensættelser i ECB
 48.1. En centralbank i en medlemsstat, hvis dispensation er blevet ophævet, skal indbetale sin kapitalandel i ECB i samme omfang som centralbankerne i andre medlemsstater, der har euroen som valuta, og overføre valutareserveaktiver til ECB i overensstemmelse med artikel 30.1. Det beløb, der skal overføres, fastsættes ved at gange euroværdien, beregnet efter de gældende vekselkurser, af de valutareserveaktiver, som allerede er blevet overført til ECB i overensstemmelse med artikel 30.1, med forholdet mellem antallet af kapitalandele indskudt


text:
af den pågældende nationale centralbank og antallet af kapitalandele, der allerede er indbetalt af de øvrige nationale centralbanker.
 48.2. Ud over den indbetaling, der skal foretages i medfør af artikel 48.1, skal den pågældende centralbank bidrage til ECB's reserver, til de hensættelser, der svarer til reserver, samt til de beløb, der stadig skal afsættes til reserver og hensættelser svarende til saldoen på resultatopgørelsen pr. 31. december i året forud for ophævelsen af dispensationen. Det beløb, der skal bidrages med, fastsættes ved at gange omfanget af reserverne, som defineret ovenfor og som fastslået på den godkendte balance for ECB, med forholdet mellem antallet af kapitalandele betalt af den pågældende centralbank og antallet af kapitalandele, der allerede er indbetalt af de øvrige centralbanker.
 48.3. Når en eller flere stater bliver medlemmer og deres respektive centralbanker bliver en del af ESCB, sker der automatisk en udvidelse af ECB's kapital og en forhøjelse af grænsen for, hvor store valutareserveaktiver der kan overføres til ECB. Udvidelsen/forhøjelsen fastsættes ved at gange de respektive på det tidspunkt gældende beløb med forholdet i den udvidede fordelingsnøgle for kapitalindskud mellem de tilkommende nationale centralbankers vægt og vægten af de nationalbanker, der allerede er medlemmer af ESCB. Den enkelte centralbanks vægt i fordelingsnøglen for kapitalindskud beregnes i analogi med artikel 29.1, og i henhold til artikel 29.2. De referenceperioder, der skal anvendes for de statistiske data, skal være de samme, som er blevet anvendt ved den seneste femårlige justering af vægten i henhold til artikel 29.3.
 Artikel 49 (tidl. artikel 52)
 Omveksling af pengesedler i medlemsstaternes valutaer
 Efter den uigenkaldelige fastlåsning af vekselkurserne i henhold til artikel 140, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde træffer Styrelsesrådet de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at pengesedler udstedt i valutaer med uigenkaldeligt fastlåste vekselkurser omveksles af de nationale centralbanker til deres respektive pariværdier.
 Artikel 50 (tidl. artikel 53)
 Anvendelse af overgangsbestemmelserne
 Såfremt og så længe der er medlemsstater med dispensation, finder artikel 42-47 anvendelse.


text:
 11.1.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 8/3
 PROTOKOL
 til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side om en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Georgien om de generelle principper for Georgiens deltagelse i Unionens programmer
 DEN EUROPÆISKE UNION, i det følgende benævnt »Unionen«,
 på den ene side,
 og
 GEORGIEN, i det følgende benævnt »Georgien«,
 på den anden side,
 i det følgende under ét benævnt »parterne«,
 som tager følgende i betragtning:
 (1)
 Georgien har indgået en partnerskabs- og samarbejdsaftale med De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater (»aftalen«) (1), som trådte i kraft den 1. juli 1999.
 (2)
 Det Europæiske Råd noterede sig på sit møde den 17.-18. juni 2004 med tilfredshed Europa-Kommissionens forslag til en europæisk naboskabspolitik (ENP) og tilsluttede sig Rådets konklusioner af 14. juni 2004.
 (3)
 Rådet har ved talrige andre lejligheder i sine konklusioner tilsluttet sig denne politik.
 (4)
 Rådet gav den 5. marts 2007 udtryk for sin støtte til den generelle tilgang, der er beskrevet i Europa-Kommissionens meddelelse af 4. december 2006, og som skal gøre det muligt for partnerlande i den europæiske naboskabspolitik at deltage i Fællesskabets agenturer og programmer, hvis de er i stand til det, og hvis retsgrundlaget tillader det.
 (5)
 Georgien har udtrykt ønske om at deltage i en række af Unionens programmer.
 (6)
 De specifikke vilkår og betingelser for Georgiens deltagelse i hvert enkelt EU-program, navnlig Georgiens finansielle bidrag og rapporterings- og evalueringsprocedurer, bør fastsættes ved aftale mellem Europa-Kommissionen og Georgiens kompetente myndigheder —
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1
 Georgien kan deltage i alle Unionens igangværende og fremtidige programmer, som er åbne for Georgiens deltagelse i henhold til de relevante bestemmelser om vedtagelsen af disse programmer.
 Artikel 2
 Georgien bidrager finansielt til Den Europæiske Unions almindelige budget svarende til de specifikke EU-programmer, som Georgien deltager i.
 Artikel 3
 Repræsentanter for Georgien kan deltage som observatører og for så vidt angår punkter, der vedrører Georgien, i de forvaltningsudvalg, der er ansvarlige for overvågningen af de EU-programmer, som Georgien bidrager til finansielt.
 Artikel 4
 Projekter og initiativer, der forelægges af deltagere fra Georgien, skal så vidt muligt opfylde samme betingelser, regler og procedurer for de pågældende EU-programmer, som gælder for medlemsstaterne.
 Artikel 5
 1. De specifikke vilkår og betingelser for Georgiens deltagelse i hvert enkelt EU-program, navnlig Georgiens finansielle bidrag og rapporterings- og evalueringsprocedurer, fastsættes ved aftale mellem Europa-Kommissionen og Georgiens kompetente myndigheder ud fra de kriterier, der er fastsat i de pågældende EU-programmer.
 2. I tilfælde af at Georgien anmoder om ekstern bistand fra Unionen til at deltage i et givet EU-program på grundlag af artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 (2) eller en tilsvarende forordning vedrørende ekstern bistand fra Unionen til Georgien, som måtte blive vedtaget i fremtiden, fastsættes betingelserne for Georgiens anvendelse af ekstern bistand fra Unionen i en finansieringsaftale i overensstemmelse med særlig artikel 20 i forordning (EF) nr. 1638/2006.
 Artikel 6
 1. I hver aftale, der indgås i


text:
henhold til artikel 5, fastsættes det i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (3), at finanskontrol eller revision eller anden form for verifikation, herunder administrative undersøgelser, foretages af Europa-Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Revisionsretten eller under deres myndighed.
 2. Der skal fastsættes nærmere bestemmelser om finanskontrol og revision, administrative foranstaltninger, sanktioner og tilbagebetaling, som tildeler Europa-Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Revisionsretten samme beføjelser, som de har over for modtagere eller kontrahenter, der er etableret i Unionen.
 Artikel 7
 1. Denne protokol anvendes, så længe aftalen er i kraft.
 2. Denne protokol undertegnes og godkendes af parterne i overensstemmelse med egne procedurer.
 3. Hver af parterne kan opsige protokollen ved skriftlig notifikation til den anden part. Denne protokol ophører med at være i kraft seks måneder efter datoen for en sådan notifikation. En af parternes opsigelse af protokollen berører ikke de undersøgelser og kontroller, der i givet fald skal foretages i overensstemmelse med artikel 5 og 6.
 Artikel 8
 Senest tre år efter datoen for ikrafttrædelse af denne protokol og derefter hvert tredje år kan hver af parterne evaluere gennemførelsen af protokollen på grundlag af Georgiens faktiske deltagelse i Unionens programmer.
 Artikel 9
 Denne protokol gælder på den ene side for de områder, hvor traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse, og på de i denne traktat fastsatte betingelser og på den anden side for Georgiens område.
 Artikel 10
 1. Denne protokol træder i kraft på den første dag i måneden efter den dato, på hvilken parterne ad diplomatisk vej har givet hinanden notifikation om afslutningen af de procedurer, der er nødvendige for ikrafttrædelsen af protokollen.
 2. Indtil ikrafttrædelsen af denne protokol er parterne enige om midlertidigt at anvende den fra datoen for undertegnelsen i afventning af indgåelse af protokollen på et senere tidspunkt.
 Artikel 11
 Denne protokol udgør en integreret del af aftalen.
 Artikel 12
 Denne protokol udfærdiges i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, kroatisk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og georgisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 Съставено в Брюксел на дванадесети декември две хиляди и тринадесета година.
 Hecho en Bruselas, el doce de diciembre de dos mil trece.
 V Bruselu dne dvanáctého prosince dva tisíce třináct.
 Udfærdiget i Bruxelles den tolvte december to tusind og tretten.
 Geschehen zu Brüssel am zwölften Dezember zweitausenddreizehn.
 Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta detsembrikuu kaheteistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δώδεκα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.
 Done at Brussels on the twelfth day of December in the year two thousand and thirteen.
 Fait à Bruxelles, le douze décembre deux mille treize.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvanaestog prosinca dvije tisuće trinaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì dodici dicembre duemilatredici.
 Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada divpadsmitajā decembrī.
 Priimta du tūkstančiai tryliktų metų gruodžio dvyliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év december havának tizenkettedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tnax-il jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u tlettax.
 Gedaan te


text:
Brussel, de twaalfde december tweeduizend dertien.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwunastego grudnia roku dwa tysiące trzynastego.
 Feito em Bruxelas, em doze de dezembro de dois mil e treze.
 Întocmit la Bruxelles la doisprezece decembrie două mii treisprezece.
 V Bruseli dvanásteho decembra dvetisíctrinásť.
 V Bruslju, dne dvanajstega decembra leta dva tisoč trinajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.
 Som skedde i Bryssel den tolfte december tjugohundratretton.
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Грузия
 Por Georgia
 Za Gruzii
 For Georgien
 Für Georgien
 Gruusia nimel
 Για τη Γεωργία
 For Georgia
 Pour la Géorgie
 Za Gruziju
 Per la Georgia
 Gruzijas vārdā –
 Gruzijos vardu
 Grúzia részéről
 Għall-Ġeorġja
 Voor Georgië
 W imieniu Gruzji
 Pela Geórgia
 Pentru Georgia
 Za Gruzínsko
 Za Gruzijo
 Georgian puolesta
 För Georgien
 (1) Partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side (EFT L 205 af 4.8.1999, s. 3).
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1).
 (3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1221(03)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 103/1999 af 24. september 1999 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 325 af 21/12/2000 s. 0007 - 0007
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 103/1999af 24. september 1999om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 93/1999 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 16. juli 1999(1).(2) Kommissionens direktiv 98/86/EF af 11. november 1998 om ændring af direktiv 96/77/EF om specifikke renhedskriterier for andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer(2), bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende led indsættes i punkt 46 (Rådets direktiv 89/107/EØF) i kapitel XII i bilag II til aftalen:"- 398 L 0086: Kommissionens direktiv 98/86/EF af 11. november 1998 (EFT L 334 af 9.12.1998, s. 1)."Artikel 2Teksterne til direktiv 98/86/EF på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 25. september 1999, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 1999.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneN. v. LiechtensteinFormand(1) EFT L 296 af 23.11.2000.(2) EFT L 334 af 9.12.1998, s. 1.


text:
 7.12.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 328/2
 PROTOKOL
 mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er fastsat i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko
 Artikel 1
 Almindelige principper
 Protokollen med bilag og tillæg er en integreret del af fiskeripartnerskabsaftalen af 28. februar 2007 mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko — i det følgende benævnt »fiskeriaftalen« — der er led i Euro-Middelhavsaftalen af 26. februar 1996 om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko — i det følgende benævnt »associeringsaftalen«. Den bidrager til at nå de generelle mål i associeringsaftalen og tager sigte på at sikre en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne på det økologiske, økonomiske og sociale plan.
 Denne protokol gennemføres i overensstemmelse med artikel 1 i associeringsaftalen om udvikling af dialogen og samarbejdet og artikel 2 i samme aftale om overholdelse af de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder.
 Artikel 2
 Gyldighedsperiode, varighed og fiskerimuligheder
 Fra ikrafttrædelsen og for en periode på fire år er fiskerimulighederne i henhold til aftalens artikel 5 fastsat i det skema, der er knyttet til denne protokol.
 Stk. 1 anvendes med forbehold af denne protokols artikel 4 og 5.
 Ifølge fiskeriaftalens artikel 6 må fartøjer, der fører en EU-medlemsstats flag, kun fiske i den marokkanske fiskerizone, hvis der er udstedt fiskerilicens i henhold til denne protokol, og efter de nærmere bestemmelser i bilaget til denne protokol.
 Artikel 3
 Finansiel modydelse
 1. Protokollens årlige anslåede værdi andrager 40 000 000 EUR i den periode, der er nævnt i artikel 2. Beløbet fordeler sig som følger:
 a)
 30 000 000 EUR i form af den finansielle modydelse i artikel 7 i fiskeriaftalen fordelt som følger:
 i)
 16 000 000 EUR som finansiel kompensation for adgang til ressourcerne
 ii)
 14 000 000 EUR som støtte til fiskerisektoren i Marokko
 b)
 10 000 000 EUR svarende til de forventede afgifter, som rederne skal betale for fiskerilicenser udstedt på grundlag af fiskeriaftalens artikel 6 og som fastsat i bilaget til denne protokol, kapitel I, afsnit D og E.
 2. Stk. 1 anvendes med forbehold af protokollens artikel 4, 5, 6 og 8.
 3. Med forbehold af artikel 6, stk. 9, betaler EU den finansielle modydelse, jf. stk. 1, litra a), første gang senest tre måneder efter denne protokols ikrafttræden og for de følgende år senest på årsdagen for protokollens ikrafttræden.
 4. Den finansielle modydelse, jf. stk. 1, litra a), indbetales til Trésorier Général du Royaume du Maroc (Marokkos Finansministerium) på en konto i Marokkos statskasse, som de marokkanske myndigheder meddeler bankoplysningerne for.
 5. De marokkanske myndigheder har enekompetence med hensyn til anvendelsen af den finansielle modydelse, jf. dog artikel 6.
 Artikel 4
 Videnskabelig koordinering og forsøgsfiskeri
 1. I henhold til aftalens artikel 4, stk. 1, forpligter parterne sig til regelmæssigt og efter behov at afholde videnskabelige møder for at behandle de videnskabelige spørgsmål, der rejses af Den Blandede Komité, der forvalter og sikrer teknisk opfølgning af denne protokol. De videnskabelige møders


text:
mandat, sammensætning og forløb fastsættes af Den Blandede Komité, jf. fiskeriaftalens artikel 10.
 2. Parterne forpligter sig til at fremme ansvarligt fiskeri i den marokkanske fiskerizone efter princippet om ikkediskrimination af de forskellige flåder, der fisker i disse farvande.
 3. I henhold til fiskeriaftalens artikel 4, stk. 2, holder parterne på grundlag af konklusionerne fra møderne i det videnskabelige udvalg samråd i Den Blandede Komité, jf. fiskeriaftalens artikel 10, for i fællesskab at træffe foranstaltninger til bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne, hvis situationen kræver det.
 4. Med henblik på forskning og forbedring af den videnskabelige viden kan der på anmodning af Den Blandede Komité iværksættes forsøgsfiskeri i Marokkos fiskerizone. Retningslinjerne for iværksættelse af forsøgsfiskeri fastsættes i henhold til bestemmelserne i kapitel IV i bilaget til denne protokol.
 Artikel 5
 Revision af fiskerimulighederne
 1. Fiskerimulighederne som nævnt i artikel 2 kan revideres af Den Blandede Komité efter fælles overenskomst, i det omfang revisionen vedrører de marokkanske fiskeressourcers bæredygtighed.
 2. I tilfælde af en stigning vil den finansielle modydelse i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), blive forhøjet i forhold til fiskerimulighederne og pro rata temporis. Stigningen vil dog blive justeret, således af EU's samlede finansielle modydelse ikke overstiger det dobbelte af det beløb, der er angivet i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i). Hvis parterne aftaler at reducere de fiskerimuligheder, der er fastsat i artikel 2, nedsættes den finansielle modydelse i forhold til fiskerimulighederne og pro rata temporis.
 3. Fordelingen af fiskerimulighederne mellem de forskellige fartøjskategorier kan ligeledes revideres efter aftale mellem parterne inden for rammerne af betingelserne for en bæredygtig forvaltning af de bestande, der kan blive berørt af en sådan omfordeling. Parterne aftaler en passende justering af den finansielle modydelse, hvis en sådan omfordeling af fiskerimulighederne gør det berettiget.
 Artikel 6
 Støtte til fiskerisektorpolitikken i Marokko
 1. Den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), bidrager til at udvikle og gennemføre fiskerisektorpolitikken i Marokko inden for rammerne af Halieutisstrategien for fiskerisektorens udvikling.
 2. Marokko anvender og forvalter dette beløb ud fra opstillede mål og en årlig og flerårig programmering, som parterne sammen fastsætter i Den Blandede Komité, i overensstemmelse med Halieutisstrategien og på grundlag af et skøn over den forventede virkning af de projekter, der skal gennemføres.
 3. For det første år af protokollens gyldighedsperiode skal EU på det tidspunkt, hvor retningslinjer, mål og evalueringskriterier og -indikatorer godkendes i Den Blandede Komité, underrettes om, hvordan Marokko anvender det beløb, der er omhandlet i stk. 1. For hvert af de følgende år skal Marokko underrette EU om, hvordan beløbet anvendes, inden den 30. september året før.
 4. Enhver ændring af retningslinjerne, målene og evalueringskriterierne og -indikatorerne skal godkendes af begge parter i Den Blandede Komité.
 5. Marokko fremlægger status over de projekter, der er iværksat inden for rammerne af den sektorstøtte, der er planlagt i denne protokol, som fremlægges for og gennemgås i Den Blandede Komité.
 6. Afhængig af projekternes art og varighed forelægger Marokko Den Blandede Komité en rapport


text:
om gennemførelsen af de projekter, der er afsluttet inden for rammerne af den sektorstøtte, der er planlagt i denne protokol, herunder om de forventede økonomiske og sociale virkninger, navnlig for beskæftigelsen og investeringerne, og alle kvantificerbare virkninger af de gennemførte foranstaltninger og deres geografiske fordeling. Disse oplysninger udarbejdes på grundlag af indikatorer, som Den Blandede Komité skal definere nærmere.
 7. Endvidere fremlægger Marokko, inden protokollen udløber, en endelig rapport om gennemførelsen af sektorstøtten i medfør af denne protokol, herunder de oplysninger, der er nævnt i ovenstående stykker.
 8. Parterne følger om nødvendigt fortsat gennemførelsen af sektorstøtten, efter at denne protokol er udløbet, og i tilfælde af suspension ifølge de retningslinjer, der er fastsat i protokollen.
 9. Betaling af den specifikke finansielle modydelse, jf. artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), sker i rater efter analyse af resultaterne af gennemførelsen af sektorstøtten og de behov, der er fastlagt i programmeringen.
 10. Rammen for den operationelle gennemførelse defineres i Den Blandede Komité.
 Artikel 7
 Økonomisk integration af EU-aktører i Marokkos fiskerisektor
 I overensstemmelse med gældende lovgivning og regler opfordrer parterne til kontakter og bidrager til samarbejdet mellem de økonomiske aktører på følgende områder:
 —
 udvikling af den industri, der er knyttet til fiskeri, navnlig skibsbygning og -reparation samt fremstilling af fiskematerialer og -redskaber
 —
 udveksling af faglig viden og uddannelse af ledere inden for havfiskerisektoren
 —
 handel med fiskevarer
 —
 markedsføring
 —
 akvakultur.
 Artikel 8
 Suspension af protokollens anvendelse på grund af tvist om fortolkning eller anvendelse
 1. Ved enhver tvist mellem parterne om fortolkningen af denne protokols bestemmelser og anvendelsen heraf skal parterne holde samråd i Den Blandede Komité, der er omhandlet i fiskeriaftalens artikel 10, og som om nødvendigt indkaldes til ekstraordinært møde.
 2. En part kan suspendere protokollens anvendelse, hvis tvisten mellem parterne betragtes som alvorlig, og hvis samrådet i Den Blandede Komité, jf. stk. 1, ikke har gjort det muligt at finde en mindelig løsning.
 3. For at protokollens anvendelse kan suspenderes, skal den part, der ønsker en suspension, meddele dette skriftligt senest tre måneder inden datoen for suspensionens ikrafttræden.
 4. I tilfælde af suspension fortsætter parterne samrådet for at finde en mindelig løsning på deres tvist. Når tvisten er løst, anvendes protokollen på ny. Den finansielle modydelse nedsættes forholdsmæssigt og pro rata temporis alt efter, hvor længe protokollens anvendelse har været suspenderet.
 Artikel 9
 Misligholdelse af de tekniske forpligtelser i medfør af protokollen
 I henhold til denne protokols bestemmelser og gældende lovgivning forbeholder Marokko sig ret til at anvende de sanktioner, der er foreskrevet i bilagene, i tilfælde af manglende overholdelse af de bestemmelser og forpligtelser, der følger af protokollens anvendelse.
 Artikel 10
 Elektronisk udveksling af data
 Marokko og EU forpligter sig til snarest at indføre de systemer, der er nødvendige for elektronisk udveksling af alle oplysninger og dokumenter i forbindelse med den tekniske forvaltning af protokollen, f.eks. fangstdata, fartøjers FOS-positioner og meddelelse om indsejling og udsejling af zonen.
 Artikel 11
 Gældende national lovgivning
 Aktiviteter, der udøves af fartøjer, som fisker i henhold til denne protokol


text:
og bilaget hertil, navnlig omladning, anvendelse af havnefaciliteter, proviantering mv., er underkastet gældende marokkansk lovgivning.
 Artikel 12
 Ikrafttræden
 Denne protokol og bilaget hertil træder i kraft på den dato, hvor parterne meddeler hinanden, at de i den forbindelse nødvendige interne procedurer er afsluttet.
 Fiskemuligheder
 Ikkeindustrielt fiskeri
 Demersalt fiskeri
 Industrielt pelagisk fiskeri
 Industrielt pelagisk fiskeri efter fersk fisk
 Pelagisk fiskeri nordpå: not
 Ikkeindustrielt fiskeri sydpå: stænger og liner
 Ikkeindustrielt fiskeri nordpå: bundline
 Ikkeindustrielt tunfiskeri: liner
 Langlinefartøjer (bundline og bundtrawl)
 Pelagiske eller semipelagiske trawl
 Pelagiske eller semipelagiske trawl
 Bestand C
 Kvote:
 80 000 ton
 20 fartøjer
 10 fartøjer
 35 fartøjer
 27 fartøjer
 16 fartøjer
 18 fartøjer
 Съставено в Брюксел на осемнадесети ноември две хиляди и тринадесета година.
 Hecho en Bruselas, el dieciocho de noviembre de dos mil trece.
 V Bruselu dne osmnáctého listopadu dva tisíce třináct.
 Udfærdiget i Bruxelles den attende november to tusind og tretten.
 Geschehen zu Brüssel am achtzehnten November zweitausenddreizehn.
 Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta novembrikuu kaheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.
 Done at Brussels on the eighteenth day of November in the year two thousand and thirteen.
 Fait à Bruxelles, le dix-huit novembre deux mille treize.
 Sastavljeno u Bruxellesu osamnaestog studenoga dvije tisuće trinaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì diciotto novembre duemilatredici.
 Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada astoņpadsmitajā novembrī.
 Priimta du tūkstančiai tryliktų metų lapkričio aštuonioliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év november havának tizennyolcadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tmintax-il jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u tlettax.
 Gedaan te Brussel, de achttiende november tweeduizend dertien.
 Sporządzono w Brukseli dnia osiemnastego listopada roku dwa tysiące trzynastego.
 Feito em Bruxelas, em dezoito de novembro de dois mil e treze.
 Întocmit la Bruxelles la optsprezece noiembrie două mii treisprezece.
 V Bruseli osemnásteho novembra dvetisíctrinásť.
 V Bruslju, dne osemnajstega novembra leta dva tisoč trinajst.
 Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.
 Som skedde i Bryssel den artonde november tjugohundratretton.
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Кралство Мароко
 Por el Reino de Marruecos
 Za Marocké království
 For Kongeriget Marokko
 Für das Königreich Marokko
 Maroko Kuningriigi nimel
 Για τo Βασιλείου του Μαρόκου
 For the Kingdom of Marocco
 Pour le Royaume du Maroc
 Za Kraljevinu Maroko
 Per il Regno de Marocco
 Marokas Karalistes vārdā –
 Maroko Karalystės vardu
 A Marokkói Királyság részéről
 Għar-Renju tal-Marokk
 Voor het Koninkrijk Marokko
 W imieniu Królestwa Marokańskiego
 Pelo Reino de Marrocos
 Pentru Regatul Maroc
 Za Marocké král'ovstvo
 Za Kraljevino Maroko
 Marokon kuningaskunnan puolesta
 För Konungariket Marocko
 BILAG
 BETINGELSER FOR EU-FARTØJERS FISKERI I DEN MAROKKANSKE FISKERIZONE
 KAPITEL I
 BESTEMMELSER OM ANSØGNING OG UDSTEDELSE AF LICENSER
 A. Ansøgning om licenser
 1.
 Kun fartøjer, der


text:
opfylder visse betingelser, kan få udstedt licens til fiskeri i den marokkanske fiskerizone.
 2.
 Et fartøj har kun lov til at fiske i Marokko, hvis rederen, fartøjsføreren og selve fartøjet ikke har forbud mod at fiske i Marokko og ikke i retlig forstand skal registreres som IUU-fartøj.
 3.
 De må ikke have noget mellemværende med de marokkanske myndigheder, dvs. de skal have opfyldt alle tidligere indgåede forpligtelser i forbindelse med deres fiskeri i Marokko i henhold til de fiskeriaftaler, der er indgået med Den Europæiske Union.
 4.
 Den Europæiske Unions kompetente myndigheder (i det følgende benævnt »Kommissionen«) indgiver til departementet for havfiskeri i det marokkanske landbrugs- og havfiskeriministerium (i det følgende benævnt »departementet«) lister over de fartøjer, der søger licens til at fiske inden for de grænser, der er fastsat i databladene knyttet som bilag til protokollen, senest 20 dage inden gyldighedsperioden for de ønskede licenser begynder. Disse lister fremsendes elektronisk i et format, der er kompatibelt med den software, som departementet anvender.
 I listerne angives antal fartøjer for hver fiskerikategori og for hver zone og for hvert enkelt fartøj angives de væsentligste specifikationer og betalingerne pr. kategori samt hvilket eller hvilke redskaber der vil blive anvendt i den periode, som ansøgningen vedrører.
 I kategorien »industrielt pelagisk fiskeri« angiver listen ligeledes for hvert enkelt fartøj den ansøgte fiskekvote i ton i form af månedlige prognoser. Hvis fangsten i en given måned når op på fartøjets forventede månedlige kvote inden udløbet af den pågældende måned, har rederen mulighed for via Kommissionen at forelægge departementet en justering af de månedlige fangstprognoser og en ansøgning om forhøjelse af denne månedlige fangstprognose.
 Hvis fangsterne i en given måned ligger under fartøjets forventede månedlige kvote, bliver den tilsvarende fangstmængde eller afgift overført til den følgende måned.
 5.
 Individuelle licensansøgninger samlet i fiskerikategori indgives til departementet samtidig med fremsendelsen af de lister, der er nævnt i punkt 4 og 5, på en formular som vist i tillæg 1.
 6.
 Sammen med hver licensansøgning indsendes følgende dokumenter:
 —
 en kopi af målebrevet, behørigt bekræftet af flagmedlemsstaten
 —
 et nyligt farvefoto, der er bekræftet, og som viser fartøjet fra siden i dets aktuelle tilstand. Fotografiet skal måle mindst 15 × 10 cm
 —
 bevis for betaling af fiskerilicensafgifter, andre afgifter og udgifter til observatører. I kategorien »industrielt pelagisk fiskeri« skal beviset for betaling af afgifter fremsendes inden den første dag i den måned, hvor der er planlagt en aktivitet i den godkendte fiskerizone som anført i det tilsvarende datablad
 —
 alle andre dokumenter eller attester, der kræves efter de relevante bestemmelser for de forskellige fartøjstyper, jf. denne protokol.
 7.
 Ved den årlige fornyelse af en licens under denne protokol for et fartøj, hvis tekniske specifikationer ikke er blevet ændret, skal ansøgningen blot ledsages af bevis for betaling af fiskerilicensafgifter, andre afgifter og udgifter til observatører.
 8.
 Formularer til licensansøgning samt alle dokumenter, der er nævnt i stk. 6 med alle oplysninger, der er nødvendige for at kunne udstede fiskerilicenser, kan fremsendes elektronisk i et format, der er kompatibelt


text:
med den software, der anvendes i departementet.
 B. Udstedelse af licenser
 1.
 Departementet udsteder fiskerilicenser til Kommissionen via Den Europæiske Unions delegation i Marokko (i det følgende benævnt »delegationen«) for alle fartøjer senest 15 dage efter modtagelse af fuldstændig dokumentation, jf. punkt 6. Departementet meddeler i påkommende tilfælde Kommissionen grundene til afslag på licens.
 2.
 Fiskerilicenserne udstedes på basis af oplysningerne i databladene knyttet som bilag til protokollen med angivelse bl.a. af fiskerizone, afstand fra kysten, oplysninger vedrørende det satellitsystemet til kontinuerlig positionsbestemmelse og lokalisering (serienummer for FOS-transponder), redskaber, de vigtigste arter, tilladt maskestørrelse, tolererede bifangster samt for kategorien »industrielt pelagisk fiskeri« angivelse af fartøjets tilladte forventede månedlige kvote. Inden for rammerne af den i det tilsvarende datablad fastsatte fangstmængde kan der indrømmes en forhøjelse af fartøjets forventede månedlige kvote.
 3.
 Der kan kun udstedes fiskerilicenser for fartøjer, der har opfyldt alle fornødne administrative formaliteter i den forbindelse.
 4.
 Parterne er enige om at fremme indførelsen af en elektronisk licensordning.
 C. Licensernes gyldighed og anvendelse
 1.
 Licensernes gyldighedsperioder svarer til et kalenderår, bortset fra den første periode, der begynder på ikrafttrædelsesdatoen og afsluttes den 31. december, og den sidste periode, der starter den 1. januar og afsluttes på datoen for protokollens udløb.
 2.
 Licensen gælder kun i den periode, der er betalt afgift for, og kun for den fiskerizone, de redskabstyper og den fiskerikategori, der er angivet i den pågældende licens.
 3.
 En licens udstedes for et bestemt fartøj og kan ikke overdrages. Dog vil en licens, der er udstedt for et bestemt fartøj, i tilfælde af force majeure, som tab eller langvarig oplægning, der er behørigt konstateret af de kompetente myndigheder i flagstaten, efter anmodning fra Den Europæiske Union hurtigst muligt blive erstattet af en licens til et andet fartøj til samme fiskerikategori, hvis tonnage ikke overskrider det skadede fartøjs.
 4.
 Rederen for det skadede fartøj eller dennes repræsentant indgiver den annullerede licens til departementet.
 5.
 Licensen skal altid medføres om bord på det fartøj, den gælder for, og skal ved enhver kontrol fremvises for kontrolmyndighederne.
 6.
 Licenser gælder i et kalenderår, et halvt år eller et kvartal. Et halvt år svarer til en af de seksmånedersperioder, der begynder enten den 1. januar eller den 1. juli, bortset fra protokollens første og sidste periode. Et kvartal svarer til en af de tremånedersperioder, der begynder enten den 1. januar, den 1. april, den 1. juli eller den 1. oktober, bortset fra protokollens første og sidste periode.
 D. Fiskerilicensafgifter og andre afgifter
 1.
 De årlige fiskerilicensafgifter fastsættes efter gældende marokkansk lovgivning.
 2.
 Licensafgifterne gælder for det kalenderår, hvor licensen udstedes, og betales på tidspunktet for første licensansøgning i det pågældende år. I licensafgifterne indgår alle andre relevante afgifter eller skatter, bortset fra havneafgifter og afgifter på tjenesteydelser.
 3.
 Ud over fiskerilicensafgifterne skal der for hvert fartøj endvidere betales afgifter efter satserne i de datablade, der er knyttet som bilag til protokollen.
 4.
 Afgifterne beregnes i forhold til fiskerilicensens faktiske gyldighedsperiode under hensyntagen til eventuelle biologisk betingede fredninger.
 5.
 Enhver ændring af


text:
fiskerilicenslovgivningen skal meddeles Kommissionen senest to måneder inden ikrafttrædelsen.
 E. Betalingsbetingelser
 Fiskerilicensafgifter, øvrige afgifter og udgifter til observatører indbetales til Trésorier Ministériel auprès du Ministère de l'Agriculture et de la Pêche Maritime (landbrugs- og havfiskeriministeriets økonomikontor) på konto 0018100078000 20110750201 i Bank Al Maghrib, Marokko, og først derefter udstedes fiskerilicenserne.
 Betaling af afgift for kvoter til trawlere i kategorien »industrielt pelagisk fiskeri« sker på følgende måde:
 —
 Den afgift, der svarer til fartøjets forventede månedlige kvote, som rederen har ansøgt om, betales, før fiskeriet påbegyndes, dvs. den 1. i hver måned.
 —
 Hvis den forventede månedlige kvote forhøjes, jf. kapitel I, afsnit A, punkt 4, skal den afgift, der modsvarer denne forhøjelse, indbetales til de marokkanske myndigheder, før fiskeriet kan fortsætte.
 —
 Hvis den forventede månedlige kvote overskrides og eventuelt forhøjes, forhøjes den tilsvarende afgift med faktor 3. Den månedlige saldo, der beregnes på grundlag af de faktiske fangster, betales senest to måneder efter fangstmåneden.
 KAPITEL II
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE TUNFISKERFARTØJER
 1.
 Afgifterne fastsættes til 35 EUR pr. ton, der fanges i den marokkanske fiskerizone.
 2.
 Licenserne udstedes for et kalenderår efter betaling af et standardforskudsbeløb på 7 000 EUR pr. fartøj.
 3.
 Forskuddet beregnes i forhold til fiskerilicensens gyldighedsperiode.
 4.
 Førere af fartøjer, for hvilke der er udstedt licenser for stærkt vandrende arter, skal føre en logbog som vist i tillæg 6 til dette bilag.
 5.
 De skal endvidere sende en kopi af nævnte logbog til deres kompetente myndigheder senest 15 dage efter landing af fangsterne. Disse myndigheder sender straks kopier til Kommissionen, der videresender dem til departementet.
 6.
 Kommissionen forelægger inden den 30. april departementet en opgørelse over, hvad der skal betales i afgifter for det foregående fangstår på grundlag af de fangstopgørelser, som de enkelte redere har opstillet, og som er blevet valideret af de videnskabelige institutter i medlemsstaterne og i Marokko, f.eks. IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia), IPMA (Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e das Pescas) og INRH (Institut National de Recherche Halieutique).
 7.
 For protokollens sidste anvendelsesår meddeles det senest fire måneder efter protokollens udløb, hvad der skyldes i afgifter for det foregående fangstår.
 8.
 Den endelige opgørelse sendes til de relevante redere, og disse har 30 dage regnet fra meddelelsen om departementets godkendelse af tallene til at opfylde de finansielle forpligtelser. Bevis for rederens betaling i euro til Trésorier Principal du Maroc (den marokkanske statskasse) på den konto, der er nævnt i kapitel I, afsnit E, fremsendes af Kommissionen til departementet senest halvanden måned efter nævnte meddelelse.
 9.
 Hvis opgørelsen udviser et beløb, der er lavere end ovennævnte forskud, får rederen ikke saldoen tilbagebetalt.
 10.
 Rederne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der fremsendes kopier af logbogen, og at eventuelle ekstrabetalinger foretages inden for de frister, der er fastsat i punkt 5 og 8.
 11.
 Manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til punkt 5 og 8 medfører automatisk suspension af fiskerilicensen, indtil rederen har opfyldt sine forpligtelser.
 KAPITEL III
 FISKERIZONER
 Inden protokollens udløb meddeler Marokko Den


text:
Europæiske Union de geografiske koordinater for basislinjerne og fiskerizonen samt alle zoner, inden for hvilke det er forbudt at fiske samt Marokkos Middelhavszone, som ligger øst for 35°47′18′′N – 5°55′33′′V (Cap Spartel), som er udelukket fra denne protokol.
 Fiskerizonerne for hver fiskerikategori i Marokkos atlantiske zone er fastsat i databladene (tillæg 2).
 KAPITEL IV
 NÆRMERE BESTEMMELSER FOR FORSØGSFISKERI
 Parterne beslutter sammen, i) hvilke europæiske fiskere der skal deltage i forsøgsfiskeriet, ii) hvilken periode der er mest velegnet i den henseende, iii) og hvilke betingelser der skal gælde. For at lette fartøjernes undersøgelsesarbejde fremlægger departementet de foreliggende videnskabelige oplysninger og andre basisoplysninger. Parterne fastlægger sammen den videnskabelige protokol, der skal anvendes som grundlag for forsøgsfiskeriet, og som skal fremsendes til de berørte aktører.
 Marokkos fiskerierhverv vil blive kraftigt inddraget (koordinering og dialog om betingelserne for forsøgsfiskeri).
 Forsøgstogterne skal vare i mindst tre og højst seks og mindst tre måneder, medmindre parterne er enige om at ændre varigheden.
 Kommissionen meddeler de marokkanske myndigheder ansøgningerne om licenser til forsøgsfiskeri med følgende tekniske data:
 —
 fartøjets tekniske specifikationer
 —
 officerernes fagkundskaber om fiskeri
 —
 forslag til tekniske parametre for forsøgstogtet (varighed, redskab, udforskningsområde osv.)
 —
 finansieringsmåden.
 Hvis der er behov for det, organiserer departementet en dialog om de tekniske og finansielle aspekter med Kommissionen og eventuelt med de berørte redere.
 Før forsøgstogtet skal EU-fartøjet anløbe marokkansk havn for at lade sig underkaste de inspektioner, der er fastsat i kapitel IX, punkt 1.1 og 1.2.
 Før togtets begyndelse forelægger rederne departementet og Kommissionen:
 —
 en erklæring om de fangster, der allerede er om bord
 —
 de tekniske specifikationer for det fiskeredskab, der anvendes på togtet
 —
 en forsikring om, at de overholder Marokkos fiskerilovgivning.
 Under togtet har rederne følgende forpligtelser:
 —
 De skal sende de marokkanske myndigheder og Kommissionen en ugentlig rapport om fangsterne pr. dag og pr. træk med angivelse af de tekniske parametre for togtet (position, dybde, dato og klokkeslæt, fangster og andre bemærkninger eller kommentarer).
 —
 De skal meddele fartøjets position, fart og kurs via FOS.
 —
 De skal sørge for, at der er en marokkansk videnskabelig observatør udvalgt af de marokkanske myndigheder om bord. Det er observatørens rolle at indsamle videnskabelige oplysninger fra og udtage prøver af fangsterne. Observatøren behandles som officer, og rederen skal betale observatørens leveomkostninger under hans ophold om bord på fartøjet. Beslutningen om, hvor længe en observatør skal være om bord, og i hvilken havn han skal tages om bord og sættes i land, træffes i forståelse med de marokkanske myndigheder. Medmindre andet er aftalt mellem parterne, vil et fartøj aldrig blive tvunget til at anløbe havn mere end én gang hver anden måned.
 —
 De skal lade deres fartøj underkaste inspektion, inden det forlader den marokkanske fiskerizone, hvis de marokkanske myndigheder anmoder om det.
 —
 De skal overholde Marokkos fiskerilovgivning.
 Fangster, inkl. bifangster, under det videnskabelige forsøgstogt, forbliver rederens ejendom, forudsat de overholder de bestemmelser, som Den Blandede Komité har fastsat herfor og bestemmelserne i den videnskabelige protokol.
 Departementet udpeger en kontaktperson, der er ansvarlig for