text: Jeg kan over for Dem bekraefte , at min regering er indforstaaet med det ovenfor anfoerte . Modtag , hr . ... , forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse . Paa vegne Regeringen for kongeriget Norge TILLAEG AENDRINGER TIL OVERENSKOMSTEN MELLEM DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB OG KONGERIGET NORGE 1 . Efter artikel 12 indsaettes en artikel 12a med foelgende ordlyd : Aendrer den ene eller begge de kontraherende parter nomenklaturen i deres toldtarif for saa vidt angaar varer , der er omhandlet i overenskomsten , kan Den blandede Komité tilpasse overenskomstens toldnomenklatur for disse varer til naevnte aendringer under iagttagelse af principper om opretholdelse af de fordele , som overenskomsten medfoerer . II . Fra 1 . januar 1978 aendres artikel 1 , stk . 1 , 2 og 3 , i protokol nr . 1 saaledes : 1 . Tolden ved indfoersel til Faellesskabet i dets oprindelige udstraekning af varer , der henhoerer under kapitel 48 og 49 i den faelles toldtarif , afskaffes gradvis i foelgende tempo * Varer henhoerende under pos . * * Andre varer * 48.01 C D , 48.01 F , 48.07 C , Tidstabel * 48.13 og 48.15 B * * Gaeldende procent af * Gaeldende toldsats i procent * * basistoldsatsen 1 . januar 1978 * 8 * 65 1 . januar 1979 * 6 * 50 1 . januar 1980 * 6 * 50 1 . januar 1981 * 4 * 35 1 . januar 1982 * 4 * 35 1 . januar 1983 * 2 * 20 1 . januar 1984 * 0 * 0 2 . Tolden ved indfoersel i Irland af de i stk . 1 omhandlede varer afskaffes gradvis i foelgende tempo : Tidstabel * Gaeldende procent af basistoldsatsen 1 . januar 1978 * 20 1 . januar 1979 * 15 1 . januar 1980 * 15 1 . januar 1981 * 10 1 . januar 1982 * 10 1 . januar 1983 * 5 1 . januar 1984 * 0 3 . Uanset artikel 3 i overenskomsten anvender Danmark og Det forenede Kongerige ved indfoersel af de i stk . 1 omhandlede varer med oprindelse i Norge foelgende toldsatser : * Varer henhoerende under pos . * 48.01 C II , 48.01 F , 48.07 C , * Andre varer * 48.13 og 48.15 B Tidsplan * * Gaeldende procent af toldsatsen * Gaeldende toldsats i procent * i den faelles toldtarif 1 . januar 1978 * 8 * 65 1 . januar 1979 * 6 * 50 1 . januar 1980 * 6 * 50 1 . januar 1981 * 4 * 35 1 . januar 1982 * 4 * 35 1 . januar 1983 * 2 * 20 1 . januar 1984 * 0 * 0 III . Fra 1 . januar 1978 aendres listen i artikel 2 , stk . 2 , i protokol nr . 1 saaledes : Pos . i den faelles * Varebeskrivelse toldtarif 28.56 * Carbider , ogsaa naar


text: de ikke er kemisk definerede : * A . ( uaendret ) 56.01 * ) ( uaendret ) til * ) 79.01 * ) IV . Fra 1 . januar 1978 aendres artikel 5 , stk . 1 , i protokol nr . 1 saaledes : 1 . Tolden ved indfoersel i Norge af de varer med oprindelse i Faellesskabet i dets oprindelige udstraekning og i Irland , der er anfoert i bilag D , nedsaettes gradvis til nedenfor anfoerte stoerrelser og i foelgende tempo : Tidstabel * Gaeldende procent af basistoldsatsen 1 . januar 1978 * 65 1 . januar 1979 * 50 1 . januar 1980 * 50 1 . januar 1981 * 35 1 . januar 1982 * 35 1 . januar 1983 * 20 1 . januar 1984 * 0 V . Fra 1 . januar 1978 aendres nomenklaturen i bilag A til protokol nr . 1 saaledes : Pos . i den faelles * Varebeskrivelse toldtarif Kap . 48 * ( uaendret ) 48.01 * Papir og pap ( herunder cellulosevat ) , i ruller og ark : * C . ( uaendret ) * II : ( uaendret ) * ex F . Andre varer : * _ bibeltrykpapir ( indiapapir ) , gennemslagspapir , andet trykpapir * og andet skrivepapir uden indhold af mekanisk traemasse eller * med et indhold af mekanisk traemasse paa hoejst 5 % * _ trykpapir og skrivepapir med indhold af mekanisk traemasse , * bortset fra gennemslagspapir * _ papir til indlaeg i boelgepap ( " fluting " ) * _ sulfitpapir til indpakning * _ andre varer , bortset fra cellulosevat og cellulosefiberlag ( " tis - * sues " ) * _ andet papir * _ andet pap 48.03 * ) ( uaendret ) til * ) 48.05 * ) 48.07 * Papir og pap , impraegneret eller med belaegning paa overfladen , med farvet * eller dekoreret overflade eller med paatryk ( herunder ikke tryksager henhoe - * rende under kap . 49 ) , i ruller og ark : * C . Andre varer : * _ trykpapir og skrivepapir med belaegning * _ andre varer 48.15 * ( uaendret ) 48.16 * Aesker , poser , saekke og andre emballagegenstande , af papir eller pap ; * kartoteksaesker , brevbakker og lignende varer af papir eller pap , til an - * vendelse i kontorer , butikker o.lign . : * A . Aesker , poser , saekke og andre emballagegenstande , af papir eller pap 48.21 * Andre varer af papirmasse , papir og pap ( herunder cellulosevat ) : * B . Bleer og bleindlaeg til smaaboern , i detailsalgspakninger * D . Andre varer ex kapitel 48 * Andre varer i kap . 48 , bortset fra varer , der henhoerer under pos . 48.01 A ex kapitel 49 * ( uaendret ) VI . Fra 1 . januar 1978 aendres nomenklaturen i bilag B til protokol nr . 1

type: contracts

jurisdiction: EU


text: saaledes : Pos . i den faelless * Varebeskrivelse toldtarif 48.01 * Papir og pap ( herunder cellulosevat ) , i ruller og ark : * C . ( uaendret ) * ex II . ( uaendret ) * ex F . Andre varer : * _ trykpapir og skrivepapir med indhold af mekanisk traemasse , * bortset fra gennemslagspapir * _ sulfitpapir til indpakning * _ andre varer , bortset fra cellulosevat og cellulosefiberlag ( " tis - * sues " ) * _ andet papir og pap henhoerende under pos . 48.01 , bortset fra * pos . 48.01 A og varer , der er undergivet loft 48.05 * ( uaendret ) 48.07 * Papir og pap , impraegneret eller med belaegning paa overfladen , med farvet * eller dekoreret overflade eller med paatryk ( herunder ikke tryksager henhoe - * rende under kap . 49 ) , i ruller og ark : * C . Andre varér : * _ trykpapir og skrivepapir med belaegning * _ andre varer VII . Fra 1 . januar 1978 aendres nomenklaturen i bilag C til protokol nr . 1 saaledes : Pos . i den faelless * Varebeskrivelse toldtarif 28.56 * Carbider , ogsaa naar de ikke er kemisk definerede * A . ( uaendret ) 48.01 * Papir og pap ( herunder cellulosevat ) i ruller og ark : * C . ( uaendret ) * II . ( uaendret ) * ex F . Andre varer : * _ bibeltrykpapir ( indiapapir ) , gennemslagspapir , andet trykpapir * og andet skrivepapir uden indhold af mekanisk traemasse eller * med et indhold af mekanisk traemasse paa hoejst 5 % * _ trykpapir og skrivepapir med indhold af mekanisk traemasse , * bortset fra gennemslagspapir * _ papir til indlaeg i boelgepap ( " fluting " ) * _ sulfitpapir til indpakning * _ andre varer , bortset fra cellulosevat og cellulosefiberlag ( " tis - * sues " ) 48.03 * ( uaendret ) Pos . i den faelless * Varebeskrivelse toldtarif 48.07 * Papir og pap , impraegneret eller med belaegning paa overfladen , med farvet * eller dekoreret overflade eller med paatryk ( herunder ikke tryksager henhoe - * rende under kap . 49 ) , i ruller eller ark : * ex C . Andre varer : * _ andre varer , bortset fra trykpapir og skrivepapir med belaeg - * ning 73.02 * ) ( uaendret ) til * ) 76.03 * ) VIII . Fra 1 . januar 1978 aendres nomenklaturen i bilag D til protokol nr . 1 saaledes : Pos . i den norske * Varebeskrivelse toldtarif ex 51.04 * Vaevet stof af endeloese kemofibre ( herunder stof vaevet af monofilamenter * eller strimler henhoerende under pos . 51.01 og 51.02 ) , bortset fra cordvaev , * vaevet stof med indhold af silke paa over 10 % samt vaevet stof til anven - * delse i industrien ved fremstilling af


text: beklaedningsgenstande 53.10 * ( uaendret ) ex 53.11 * Vaevet stof af uld eller fine dyrehaar , bortset fra vaevet stof med indhold af * silke paa over 10 vaegtprocent samt vaevet stof til anvendelse i industrien * ved fremstilling af beklaedningsgenstande 54.05 * ) ( uaendret ) til * ) 55.08 * ) ex 55.09 * Andre vaevede stoffer af bomuld , bortset fra vaevet stof med indhold af * silke paa over 10 vaegtprocent samt vaevet stof til anvendelse i industrien * ved fremstilling af beklaedningsgenstande 56.06 * ( uaendre ) ex 56.07 * Vaevet stof af korte kemofibre eller af affald af kemofibre , bortset fra * vaevet stof med indhold af silke paa over 10 vaegtprocent samt vaevet stof til * anvendelse i industrien ved fremstilling af beklaedningsgenstande ex 58.04 * ) ( uaendret ) til * ) ex 85.15 * ) IX . Fra 1 . januar 1978 aendres nomenklaturen i bilag E til protokol nr . 1 saaledes : Pos . i den norske * Varebeskrivelse toldtarif ex 33.06 * Parfumer , kosmetik og toiletmidler 36.01 * ( uaendret ) 36.02 * ( uaendret ) ex 36.04 * Taendsnore , ogsaa detonerende 39.01 * ( uaendret ) * C . Kunsttarme * D . Andre varer 39.02 * ) ( uaendret ) til * ) 73.20 * ) 73.38 * Husholdnings - og sanitetsartikler , samt dele dertil , af jern og staal ; jern - og * staaluld ; gryderensere , svampe , handsker o.lign . til rensning og polering , af * jern og staal : * A . Husholdningsartikler : * 2 . Andre varer * B . Sanitetsartikler : * 2 . Andre varer 76.02 * ) ( uaendret ) til * ) 82.07 * ) ex 82.09 * Knive , der ikke henhoerer under nogen anden position i dette kapitel , med * skaerende eller savtakket aeg ( herunder beskaereknive ) , bortset fra kniv - * blade 82.14 * ) ( uaendret ) til * ) 87.10 * ) 87.13 * Barnevogne og dele dertil 90.28 * ( uaendret ) ex 92.11 * Grammofoner , dikteremaskiner og andre lydoptagere eller lydgengivere * ( herunder plade - og baandspillere med eller uden tonehoved ) ; billed - og * lydoptagere eller billed - og lydgengivere til fjernsyn 94.03 * ( uaendret ) 96.01 * Koste , boerster o.lign . , bestaaende af ris eller andre vegetabilske materialer , * der kun er sammenbundet og ikke monteret paa boerstetrae eller lignende * ( f.eks . riskoste ) , ogsaa med skaft ; andre koste og boerster ( herunder ma - * skindele ) samt pensler ; tilberedte boerstebundter ; malerruller ; skrabere og * svabere : * B . Malerruller * C . Andre varer : * 1 . Med monteringsmateriale af pap , trae eller metal , uden overtraek : * a ) Af vegetabilsk materiale * b ) Andre varer * 2 . Andre varer 98.01 * (


text: uaendret ) 98.02 * ( uaendret ) X . Fra 1 . januar 1978 aendres tabel I i protokol nr . 2 saaledes : DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB Pos . i den * * * Toldsats faelles * * Basistoldsats * pr . 1 . juli * Varebeskrivelse toldtarif * * * 1977 15.10 * ) ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) til * ) 18.06 * ) 19.02 * Maltekstrakt ; naeringsmidler til boern , til diaetetisk brug eller til madlavning , frem - * stillet af mel , stivelse eller maltekstrakt , ogsaa med indhold af kakao , naar dette * udgoer mindre end 50 vaegtprocent : * A . Maltekstrakt * 8 % + ve * ve * B . Andre varer * 11 % + ve * ve 19.03 * ) ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) til * ) 19.05 * ) 19.07 * Broed , beskoejter og andet simpelt bagvaerk , uden tilsaetning af sukker , honning , * aeg , fedtstoffer , ost eller frugt ; kirkeoblater , oblatkapsler til laegemidler , seglobla - * ter og lignende varer af mel eller stivelse : * A . Knaekbroed * 9 % + ve * ve * * dog hoejst * * 24 % + ttm * B . Usyret broed ( " Matze " ) * 6 % + ve * ve * * dog hoejst * * 20 % + ttm * C . Kirkeoblater , oblatkapsler til laegemidler , segloblater og lignende varer af mel * eller stivelse * 7 % + ve * ve * D . Andre varer * 14 % + ve * ve 19.08 * ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) 21.02 * Ekstrakter , essenser og koncentrater af kaffe , te eller maté samt varer fremstillet * paa basis af saadanne ekstrakter , essenser og koncentrater ; braendt cikorie og andre * braendte kaffeerstatninger samt ekstrakter , essenser og koncentrater deraf : * C . Braendt cikorie og andre braendte kaffeerstatninger : * II . Andre varer * 8 % + ve * ve * D . Ekstrakter , essenser og koncentrater af braendt cikorie og af andre braendte * kaffeerstatninger : * II . Andre varer * 14 % + ve * ve 21.04 * ) ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) til * ) 21.06 * ) 21.07 * Tilberedte naeringsmidler , ikke andetsteds tariferet : * A . ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) * B . ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) * C . ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) * D . ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) * F . ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) * G . Andre varer : * 1


text: . Uden indhold af maelkefedt eller med indhold af maelkefedt paa under 1,5 * vaegtprocent : * a ) Varer , der ikke indeholder saccharose eller indeholder under 5 * vaegtprocent saccharose , ( herunder invertsukker , beregnet som sac - * charose ) : * ex 1 . Uden indhold af stivelse eller med indhold af stivelse paa * under 5 vaegtprocent : * _ proteinhydrolysater ; gaerautolysater * 20 % * 6 % * 2 . Med indhold af stivelse paa 5 vaegtprocent og derover * 13 % + ve * ve * b ) Varer med indhold af saccharose ( herunder ivertsukker , beregnet * som saccharose ) paa 5 vaegtprocent og derover , men under 15 vaegt - * procent * 13 % + ve * ve * c ) Varer med indhold af saccharose ( herunder invertsukker , beregnet * som saccharose ) paa 15 vaegtprocent og derover , men under 30 * vaegtprocent * 13 % + ve * ve * d ) Varer med indhold af saccharose ( herunder invertsukker , beregnet * som saccharose ) paa 30 vaegtprocent og derover , men under 50 * vaegtprocent * 13 % + ve * ve * e ) Varer med indhold af saccharose ( herunder invertsukker , beregnet * som saccharose ) paa 50 vaegtprocent og derover , men under 85 * vaegtprocent * 13 % + ve * ve * f ) Varer med indhold af saccharose ( herunder invertsukker , beregnet * som saccharose ) paa 85 vaegtprocent og derover * 13 % + ve * ve * II . Med indhold af maelkefedt paa 1,5 vaegtprocent og derover , men under 6 * vaegtprocent * 13 % + ve * ve * III . Med indhold af maelkefedt paa 6 vaegtprocent og derover , men under 12 * vaegtprocent * 13 % + ve * ve * IV . Med indhold af maelkefedt paa 12 vaegtprocent og derover , men under 18 * vaegtprocent * 13 % + ve * ve * V . Med indhold af maelkefedt paa 18 vaegtprocent og derover , men under 26 * vaegtprocent * 13 % + ve * ve * VI . Med indhold af maelkefedt paa 26 vaegtprocent og derover , men under 45 * vaegtprocent : * _ i pakninger af nettovaegt 1 kg og derunder * 13 % + ve * ve * _ andre varer * 13 % + ve * 6 % + ve * VII . Med indhold af maelkefedt paa 45 vaegtprocent og derover , men under * 65 vaegtprocent : * _ i pakninger af nettovaegt 1 kg og derunder * 13 % + ve * ve * _ andre varer * 13 % + ve * 6 % + ve * VIII . Med indhold af maelkefedt paa 65 vaegtprocent og derover , men under * 85 vaegtprocent : * _ i pakninger af nettovaegt 1 kg og derunder * 13 % + ve *


text: ve * _ andre varer * 13 % + ve * 6 % + ve * IX . Med indhold af maelkefedt paa 85 vaegtprocent og derover : * _ i pakninger af nettovaegt 1 kg og derunder * 13 % + ve * ve * _ andre varer * 13 % + ve * 6 % + ve 22.02 * ) ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) til * ) 39.06 * ) XI . Fra 1 . januar 1978 aendres tabel II i protokol nr . 2 saaledes : NORGE Pos . i den * * * Toldsats norske * Varebeskrivelse * Basistoldsats * pr . 1 . juli toldtarif * * ( nkr . / kg ) * 1977 15.10 * ) ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) til * ) 18.06 * ) 19.02 * Maltekstrakt , naeringsmidler til boern , til diaetetisk brug eller til madlavning , frem - * stillet af mel , stivelse eller maltekstrakt , ogsaa med indhold af kakao , naar dette * udgoer mindre end 50 vaegtprocent : * _ maltekstrakt * 0,40 * 0 * _ kageblandinger i pakninger med nettoindhold af under 2 kg * 0,80 * 0 ( 1 ) * _ andre varer * 0,80 * 0,50 ( 1 ) 19.03 * ) ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) til * ) 19.05 * ) 19.07 * Broed , beskoejter og andet simpelt bagvaerk , uden tilsaetning af sukker , honning , * aeg , fedtstoffer , ost eller frugt ; kirkeoblater , oblatkapsler til laegemidler , seglobla - * ter og lignende varer af mel eller stivelse : * _ kirkeoblater , oblaekapsler til laegemidler , segloblater og lignende varer af mel * eller stivelse * 1,60 * 0 * _ knaekbroed * 20 % * 10 ( 1 ) ( 1 ) ( uaendret ) . * _ fladbroed : * _ med indhold af hvede * 0,80 * 0 * _ andre varer * 0,20 * 0 * _ beskoejter , tvebakker og rasp : * _ med indhold af hvedel * 0,80 * 0 * _ andre varer * 0,20 * 0 * _ i andre tilfaelde : * _ med indhold af hvede * 0,80 * 0,50 ( 1 ) * _ andre varer * 0,20 * 0 19.08 * ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) ex 21.02 * Braendt cikorie og andre braendte kaffeerstatninger samt ekstrakter , essenser og * koncentrater deraf * 0 * 0 21.04 * ) ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) til * ) 35.06 * ) ex 35.07 * Enzymer ; tilberedte enzymer , ikke andetsteds tariferet : * _ tilberedte enzymer med indhold af naeringsstoffer * 30 % * 0 ( 1 ) ex 38.12 * ) ( uaendret ) * ( uaendret ) * ( uaendret ) til


text:
L 333/46 DA Den Europæiske Unions Tidende 20.12.2005
 AFTALE I FORM AF BREVVEKSLING
 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere
 Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om et toldkontingent for import af sukker
 og sukkerprodukter med oprindelse i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til
 Fællesskabet
 COUNCIL
 OF THE EUROPEAN UNION
 Brussels, 13 December 2005
 H. E. Mr Sasko STEFKOV
 Ambassador
 Head of the Mission of the former
 Yugoslav Republic of Macedonia
 to the European Union
 Dear Sir,
 I have the honour to propose that, if it is acceptable to your Government, this letter and your confirmation
 shall together take the place of signature of the Protocol amending the Stabilisation and Association
 Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the
 former Yugoslav Republic of Macedonia, of the other part, on a tariff quota for the imports of sugar
 products originating in the former Yugoslav Republic of Macedonia into the Community.
 The text of the aforementioned Protocol, herewith annexed, has been approved by Decision of the Council
 of the European Union on 21 November 2005. In accordance with its Article 3 this Protocol shall therefore
 enter into force on the first day of the month following the date on which the Council receives your letter
 of confirmation.
 Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.
 For the European Community
 ---pagebreak--- 20.12.2005 DA Den Europæiske Unions Tidende L 333/47
 MISSION OF THE REPUBLIC OF MACEDONIA TO THE EUROPEAN COMMUNITIES
 Brussels, 13 December 2005
 Dear Sirs,
 I have the honour to acknowledge receipt of your letter regarding the signature of the Protocol amending
 the Stabilization and Association Agreement between the European Communities and their Member States
 and the Republic of Macedonia on a tariff quota for the import of sugar and sugar products originating in
 the Republic of Macedonia into the Community.
 I confirm the acceptance of my Government that this letter and your letter shall together take place of the
 signature of the Protocol.
 We note that the Protocol has been approved by Decision of the Council of the European Union on 21
 November 2005 and that in accordance with its Article 3 this Protocol shall enter into force on the first day
 of the month following the date on which the Council receives our letter of confirmation.
 However, I declare that the Republic of Macedonia does not accept the denomination used for my country
 in the abovementioned Protocol, having in view that the constitutional name of my country is the Republic
 of Macedonia.
 Please accept, Sirs, the assurances of my highest consideration.
 Ambassador,
 Saško Stefkov
 ---pagebreak--- L 333/48 DA Den Europæiske Unions Tidende 20.12.2005
 COUNCIL
 OF THE EUROPEAN UNION
 Brussels, 13 December 2005
 H. E. Mr Sasko STEFKOV
 Ambassador
 Head of the Mission of the former
 Yugoslav Republic of Macedonia
 to the European Union
 Av. Louise 209 A
 1050 — BRUSSELS
 Dear Sir,
 I have the honour to acknowledge receipt of your letter of today's date.


text:
The European Union notes that the Exchange of Letters between the European Union and the Former
 Yugoslav Republic of Macedonia, which takes the place of signature of the Agreement between the Euro-
 pean Union and the former Yugoslav Republic of Macedonia on the Protocol amending the Stabilisation and
 Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and
 the former Yugoslav Republic of Macedonia, of the other part, on a tariff quota for the imports of sugar and
 sugar products originating in the former Yugoslav Republic of Macedonia into the Community, has been
 accomplished and that this cannot be interpreted as acceptance or recognition by the European Union in
 whatever form or content of a denomination other than the »former Yugoslav Republic of Macedonia«.
 Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.
 For the European Community


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1221(23)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 123/1999 af 24. september 1999 om ændring af bilag XXI (statistikker) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 325 af 21/12/2000 s. 0041 - 0042
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 123/1999af 24. september 1999om ændring af bilag XXI (statistikker) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XXI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 14/1999 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 29. januar 1999(1).(2) For at opretholde aftalens ensartethed med hensyn til statistikker og for at sikre fremstilling og formidling af sammenhængende og sammenlignelige statistiske oplysninger til at beskrive og overvåge alle relevante, økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er det blevet nødvendigt i bilag XXI til aftalen at indarbejde to retsakter, som Det Europæiske Fællesskab har vedtaget siden de sidste ændringer af bilag XXI -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Bilag XXI til aftalen ændres som anført i bilaget til denne afgørelse.Artikel 2Teksterne til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 410/98(2) og (EF) nr. 448/98(3) på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 25. september 1999, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 1999.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneN. v. LiechtensteinFormand(1) EFT L 112 af 11.5.2000, s. 73.(2) EFT L 52 af 21.2.1998, s. 1.(3) EFT L 58 af 27.2.1998, s. 1.BILAGtil afgørelse nr. 123/1999 truffet af Det Blandede EØS-udvalgBilag XXI (statistikker) til EØS-aftalen ændres således:A. ERHVERVSSTATISTIKFølgende indsættes i punkt 1 (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97) før tilpasningerne : ", ændret ved:- 398 R 0410: Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 410/98 af 16. februar 1998 (EFT L 52 af 21.2.1998, s. 1)."B. ØKONOMISK STATISTIKFølgende indsættes i punkt 19d (Rådets forordning (EF) nr. 2223/96) før tilpasningerne : ", ændret ved:- 398 R 0448: Rådets forordning (EF) nr. 448/98 af 16. februar 1998 (EFT L 58 af 27.2.1998, s. 1)."


text:
 28.5.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 130/50
 Voor het internationaal publiekrecht hebben alleen de originele VN/ECE-teksten rechtsgevolgen. Voor de status en de datum van inwerkingtreding van dit reglement, zie de recentste versie van VN/ECE-statusdocument TRANS/WP.29/343 op:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 94 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler for så vidt angår beskyttelse af fører og passagerer i tilfælde af frontal kollision
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 3 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 2. februar 2007
 Korrigendum 2 til ændringsserie 01 i henhold til »Depositary Notification C.N.1165.2007.TREATIES-2« af 18. januar 2008
 Korrigendum 1 til revision 1 — ikrafttrædelsesdato: 24. juni 2009
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Specifikationer
 6.
 Brugervejledning til køretøjer med airbag
 7.
 Ændring og udvidelse af godkendelse af køretøjstype
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Overgangsbestemmelser
 12.
 Navne og adresser på tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder
 BILAG
 Bilag 1 —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til beskyttelse af fører og passagerer ved frontalkollision i medfør af regulativ nr. 94
 Bilag 2 —
 Udformning af godkendelsesmærket
 Bilag 3 —
 Prøvningsmetode
 Bilag 4 —
 Bestemmelse af belastningsindeks
 Bilag 5 —
 Placering og montering af prøvedukker og justering af fastholdelsessystemer
 Bilag 6 —
 Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
 Tillæg 1— Beskrivelse af den tredimensionale H-punkt-maskine
 Tillæg 2— Tredimensionalt referencesystem
 Tillæg 3— Referencedata for siddepladser
 Bilag 7 —
 Prøvningsmetode med vogn
 Tillæg— Ækvivalenskurve — toleranceområde for kurven ΔV = f(t)
 Bilag 8 —
 Måleteknik i måleprøvninger: instrumenter
 Bilag 9 —
 Definition af den deformerbare barriere
 Bilag 10 —
 Certificeringsprocedure for prøvedukkens underben og fod
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1. Dette regulativ gælder for køretøjer i klasse M1
 (1) med en tilladt totalmasse på højst 2,5 tons; andre køretøjer kan godkendes på fabrikantens anmodning.
 1.2. På fabrikantens anmodning finder regulativet anvendelse på godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår beskyttelse af personer på de yderste forsædepladser ved frontalkollision.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »Beskyttelsessystem«: indvendigt udstyr og anordninger, der er beregnet til at fastholde personerne i køretøjet, og som medvirker til overholdelse af de i punkt 5 nedenfor fastlagte krav.
 2.2. »Type beskyttelsessystem«: en kategori beskyttelsessystemer, som indbyrdes ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:
 den anvendte teknologi
 den geometriske form
 materialer.
 2.3. »Køretøjets bredde«: afstanden mellem to planer, der er parallelle med køretøjets vertikale midterplan i længderetningen, og som berører køretøjet på hver side af dette plan, men hverken omfatter sidespejle, sidemarkeringslygter, dæktryksindikatorer, retningsviserblinklygter, parkeringslygter, bøjelige stænklapper eller den udstående del af dæksiden umiddelbart over anlægsfladen med vejbanen.
 2.4. »Overlapning«: den procentdel af køretøjets bredde, som befinder sig direkte over for barrierens forside.
 2.5. »Deformerbar barriereforside«: en eftergivende del monteret på forsiden af en stiv blok.
 2.6. »Køretøjstype«: en


text:
klasse af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:
 2.7. »Kabine«: det rum, hvor personer opholder sig under kørslen, afgrænset ved taget, gulvet, sidevæggene, dørene, udvendige ruder, den forreste skilleplade og planet for kabinens bageste skilleplade eller planet for bageste ryglænsbeslag.
 2.8. »R-punkt«: et referencepunkt, som for hver siddeplads er fastlagt af fabrikanten i forhold til køretøjets opbygning, som angivet i bilag 6.
 2.9. »H-punkt«: et referencepunkt, som for hver siddeplads fastlægges af den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsen, efter den metode, der er beskrevet i bilag 6.
 2.10. »Masse ulastet«: køretøjets masse, når dette er køreklart, uden fører, passagerer eller last, men med fyldte brændstof-, køle- og smøremiddelbeholdere, samt med værktøjssæt og reservehjul (såfremt sådanne leveres som standardudstyr af køretøjets fabrikant).
 2.11. »Airbag«: en anordning, der er monteret som supplement til sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer, dvs. systemer, som i tilfælde af et kraftigt sammenstød automatisk indskyder en smidig struktur, der gennem sammentrykning af den indeholdte gas begrænser den påvirkning, som kan påføres en eller flere kropsdele på en person i køretøjet ved berøring med kabinens inderside.
 2.12. »Passager-airbag«: en airbag, der er beregnet til at beskytte en eller flere passager(er) på andre sæder end førersædet i tilfælde af en frontal kollision.
 2.13. »Børnesikringsanordning«: et arrangement af komponenter, der kan bestå af en kombination af gjorder eller fleksible dele med lukkebeslag, indstillingsanordninger, forankringer og i nogle tilfælde en ekstra stol og/eller en kollisionsskærm og kan fastgøres i et motordrevet køretøj. Den er konstrueret med henblik på at nedsætte skadesrisikoen for brugeren i tilfælde af en pludselig deceleration af køretøjet ved at begrænse bevægelsesmuligheden for brugerens krop.
 2.14. »Bagudvendende«: rettet modsat køretøjets normale køreretning.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af personer på forsædet ved en frontalkollision skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal bilægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:
 3.2.1.
 detaljeret beskrivelse af køretøjstypen hvad angår dens opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer
 3.2.2.
 fotografier og/eller diagrammer og tegninger af køretøjet, der viser køretøjstypen set forfra, fra siden og bagfra samt nærmere oplysninger om den forreste dels konstruktion
 3.2.3.
 nærmere oplysninger om køretøjets masse ulastet
 3.2.4.
 kabinens form og indvendige mål
 3.2.5.
 beskrivelse af den indvendige indretning og beskyttelsessystemer monteret i køretøjet.
 3.3. Ansøgeren er berettiget til at fremlægge alle oplysninger og prøvningsresultater, som godtgør, at der med tilstrækkelig sikkerhed kan opnås overensstemmelse med forskrifterne.
 3.4. Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der ansøges om godkendelse for, skal indleveres til den tekniske tjeneste som forestår godkendelsesprøvningen.
 3.4.1.
 Et køretøj, der ikke omfatter alle komponenterne, som findes på typen, kan accepteres til prøvning, hvis det kan bevises, at fraværet af de udeladte komponenter ikke har en negativ indvirkning på resultatet af prøvningen, hvad angår forskrifterne i dette regulativ.
 3.4.2.
 Det er ansøgerens ansvar at bevise, at anvendelsen af punkt 3.4.1, kan forenes med overholdelsen af forskrifterne i dette regulativ.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Hvis den køretøjstype, der


text:
ansøges om godkendelse for i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i regulativet, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.
 Den tekniske tjeneste, der er udpeget i overensstemmelse med punkt 10 nedenfor, kontrollerer, at de påkrævede betingelser er opfyldt.
 4.1.2.
 I tvivlstilfælde skal der ved efterprøvning af køretøjets overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ tages hensyn til alle oplysninger og prøvningsresultater, som forelægges af fabrikanten, og som kan tages i betragtning ved vurdering af den godkendelsesprøvning, som er foretaget af den tekniske tjeneste.
 4.2. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 01, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme godkendelsesnummer til en anden type køretøj.
 4.3. Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, samt med fotografier og/eller diagrammer og tegninger, leveret af ansøgeren, i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold.
 4.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.
 4.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1.
 4.6. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.8. Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker.
 5. FORSKRIFTER
 5.1. Generelle forskrifter for alle prøvninger
 5.1.1.
 »H«-punktet for hvert sæde skal bestemmes i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i bilag 6.
 5.1.2.
 Hvis beskyttelsessystemet for forsædepladserne omfatter seler, skal selernes dele opfylde forskrifterne i regulativ nr. 16.
 5.1.3.
 Siddepladser, hvor der er monteret en prøvedukke, og som omfatter seler, skal være forsynet med forankringspunkter i overensstemmelse med regulativ nr. 14.
 5.2. Forskrifter
 Køretøjsprøvning udført i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i bilag 3, anses for tilfredsstillende, hvis alle betingelserne


text:
i punkt 5.2.1 til 5.2.6 nedenfor er opfyldt samtidigt.
 5.2.1.
 Belastningsindeksene for prøvedukkerne på de yderste pladser på forsædet efter bilag 8 skal opfylde følgende krav:
 5.2.1.1.
 hovedets belastningsindeks (HPC) må ikke overstige 1 000, og den tilsvarende acceleration af hovedet må ikke overstige 80 g i mere end 3 millisekunder. Sidstnævnte svarer til en kumulativ beregning, som ikke tager hensyn til hovedets tilbageslag
 5.2.1.2.
 halsens belastningsindeks (NIC) må ikke overstige de i figur 1 og 2 anførte værdier
 Figur 1
 Halsens belastningsindeks (træk)
 Figur 2
 Halsens belastningsindeks (forskydning)
 5.2.1.3.
 halsens bøjningsmoment omkring y-aksen må ikke overstige 57 Nm i forlængelse (3)
 5.2.1.4.
 brystkassens trykbelastningsindeks (TCC) må ikke overstige 50 mm
 5.2.1.5.
 indeks for viskøs belastning (V * C) for brystkassen må ikke overstige 1,0 m/s
 5.2.1.6.
 lårbenets belastningsindeks (FFC) må ikke overstige den i figur 3 i dette bilag anførte værdi
 Figur 3
 Lårbenets belastningsindeks
 5.2.1.7.
 skinnebenets trykbelastningsindeks (TCFC) må ikke overstige 8 kN
 5.2.1.8.
 skinnebenets indeks (TI) målt på hvert skinnebens øverste og nederste del må intetsteds overstige 1,3
 5.2.1.9.
 knæleddets glidende bevægelse må ikke overstige 15 mm.
 5.2.2.
 Forskydningen af ratstammens øverste punkt i forhold til centrum må ikke overstige 80 mm vertikalt opad og 100 mm horisontalt bagud.
 5.2.3.
 Under prøvningen må ingen af dørene åbne sig.
 5.2.4.
 Prøvningen må ikke bevirke låsning af fordørenes låseanordning.
 5.2.5.
 Efter kollisionen skal det uden brug af værktøj, bortset fra nødvendigt værktøj til at understøtte prøvedukkens vægt, være muligt:
 5.2.5.1.
 at åbne mindst én dør for hver sæderække, hvis der er en sådan dør, og, hvis der ikke er en sådan dør, om nødvendigt at flytte sæderne eller vippe deres ryglæn, således at alle personer i køretøjet kan komme ud; dette gælder dog kun for køretøjer med stiv tagkonstruktion
 5.2.5.2.
 at frigøre dukkerne af fastsholdelsessystemet, som, hvis det er låst, skal kunne åbnes ved en påvirkning på højst 60 N i midten af udløsningsanordningen
 5.2.5.3.
 at tage dukkerne ud af køretøjet uden at foretage nogen regulering af sæderne.
 5.2.6.
 Ved køretøjer, som drives af flydende brændstof, må der under og efter kollisionen kun optræde let utæthed i brændstoftilførselssystemet.
 5.2.7.
 Såfremt der efter kollisionen er en kontinuerlig udsivning af væske fra brændstoftilførselssystemet, må udsivningen ikke overstige 30 g/min; sker der blanding af væsken fra brændstoftilførselsanordningen med væske fra de øvrige systemer, og er det ikke på en nem måde muligt at skille og identificere de forskellige væsker, skal al opsamlet væske medregnes ved bedømmelsen af den kontinuerlige udsivning.
 6. BRUGERVEJLEDNING TIL KØRETØJER MED AIRBAG
 6.1. Køretøjet skal være forsynet med en oplysning om, at det er udstyret med airbags til siddepladser.
 6.1.1.
 For køretøjer udstyret med en airbag, der skal beskytte føreren, skal denne oplysning bestå af indskriften »AIRBAG« placeret inden for rattets omkreds; denne indskrift skal være permanent fastsat og klart synlig.
 6.1.2.
 I et køretøj udstyret med en passager-airbag, der skal beskytte en anden person end føreren, skal denne oplysning bestå af det advarselsmærkat, der er beskrevet i punkt 6.2 nedenfor.
 6.2. Et køretøj, der er udstyret med


text:
en eller flere passager-airbags til frontal beskyttelse skal være forsynet med en advarsel om den alvorlige risiko, der er forbundet med anvendelse af en bagudvendende barnefastholdelsesanordning eller et bagudvendende barnesæde på sæder udstyret med airbag.
 6.2.1.
 Advarslen skal mindst bestå af et mærkat med et piktogram og en tekst som vist nedenfor.
 Mærkatet skal mindst have en størrelse på 120 × 60 mm eller tilsvarende areal.
 Det mærkat, der er vist ovenfor kan tilpasses med et andet layout. Tekstens indhold skal dog opfylde ovenstående forskrifter.
 6.2.2.
 På tidspunktet for typegodkendelsen skal mærkatet foreligge på mindst ét af den kontraherende parts sprog i det land, hvor ansøgningen om godkendelse indsendes. Fabrikanten skal erklære, at han er ansvarlig for at sikre, at advarslen findes på mindst et af sprogene i det land, hvor køretøjet skal sælges.
 6.2.3.
 Hvis der er monteret en airbag til frontal beskyttelse på forsædepassagerens plads, skal advarslen være permanent fastgjort på begge sider af solskærmen i passagersiden på en sådan måde, at et af advarselsmærkaterne hele tiden er synligt, uanset solskærmens stilling. Alternativt kan et advarselsmærkat være anbragt på den synlige side af den opklappede solskærm, mens det andet mærkat er anbragt i loftet bag solskærmen, således at et af mærkaterne hele tiden er synligt. Teksten skal være af en sådan størrelse, at den let kan læses af en person med normalt syn, der sidder i det pågældende sæde.
 Hvis der er monteret en airbag til frontal beskyttelse for andre sæder i køretøjet, skal advarslen være anbragt umiddelbart foran det pågældende sæde, og den skal altid være klart synlig for en person, der installerer en bagudvendende barnefastholdelsesanordning på sædet. Teksten skal være af en sådan størrelse, at den let kan læses af en person med normalt syn, der sidder i det pågældende sæde.
 Dette krav finder ikke anvendelse på sæder forsynet med en anordning, der automatisk deaktiverer airbaggen til frontal beskyttelse, når der monteres en bagudvendende barnefastholdelsesanordning.
 6.2.4.
 Detaljerede oplysninger, der henviser til advarslen, skal indgå i køretøjets instruktionsbog. Som mindstekrav gælder, at følgende tekst på de officielle sprog in det land, hvor køretøjet skal registreres, skal indgå:
 »Bagudvendende barnefastholdelsesanordning må ikke anvendes på et sæde beskyttet af en airbag monteret foran sædet«
 Teksten skal ledsages af en illustration af den advarsel, der findes i køretøjet.
 7. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN KØRETØJSTYPE
 7.1. Enhver ændring, der vedrører konstruktionen, antallet af sæder, den indvendige indretning eller betjeningsorganernes placering og enhver ændring af mekaniske dele, der kan påvirke køretøjsforendens energioptagelsesevne, skal meddeles den administrative myndighed, der har udstedt godkendelsen. Denne myndighed kan så enten:
 7.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller
 7.1.2.
 anmode den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningerne, om at foretage endnu en af de nedenfor beskrevne prøvninger, afhængig af arten af ændringer.
 7.1.2.1.
 Enhver ændring af køretøjet, der berører dets generelle form eller konstruktion, og/eller enhver forøgelse af massen med mere end 8 %, som efter den


text:
tekniske tjenestes skøn vil få mærkbar indvirkning på resultaterne af prøvningen, skal medføre gentagelse af prøvningen som beskrevet i bilag 3.
 7.1.2.2.
 Hvis ændringerne kun omfatter den indvendige indretning, hvis masseforskellen ikke er større end 8 %, og hvis det oprindelige antal forsæder i køretøjet er uændret, foretages følgende:
 7.1.2.2.1.
 en forenklet prøvning som beskrevet i bilag 7 og/eller
 7.1.2.2.2.
 en delvis prøvning, som den tekniske tjeneste fastlægger ud fra de foretagne ændringer.
 7.2. Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor.
 7.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:
 8.1.
 Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med det typegodkendte køretøj for så vidt angår elementer, der bidrager til beskyttelse af køretøjets fører og passagerer i tilfælde af frontalkollision.
 8.2.
 Indehaveren af godkendelsen skal for hver køretøjstype sikre, at mindst de prøvninger, der vedrører målinger, udføres.
 8.3.
 Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis det eller de udvalgte køretøjer ikke har bestået den i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne kontrol.
 9.2. Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. OVERGANGSBESTEMMELSE
 11.1. Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 01.
 11.2. Fra den 1. oktober 2002 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelser til de køretøjstyper, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til ændringsserie 01.
 11.3. Så længe dette regulativ ikke indeholder forskrifter med hensyn til beskyttelse af


text:
personer i køretøjet gennem en fuldstændig frontalkollisionsprøvning, kan de kontraherende parter fortsætte med at anvende de forskrifter, der er gældende på dette område ved tiltrædelsen af dette regulativ.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, på de fabrikanter, der har bemyndigelse til at gennemføre prøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amendment 4).
 (2) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand. De efterfølgende numre tildeles de lande, der tiltræder overenskomsten om indførelse af ensartede vilkår for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, i kronologisk orden, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 (3) Indtil den 1. oktober 1998 udgør værdierne for halsen ikke et kriterium for, om et produkt opfylder typegodkendelseskravene. De opnåede resultater anføres i prøvningsrapporten og registreres af de myndigheder, som er ansvarlige for typegodkendelsen. Efter denne dato skal de værdier, der er angivet i dette punkt, anvendes som kriterium for, om et produkt opfylder kravene, medmindre eller indtil alternative værdier vedtages.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET
 MODEL A
 (se punkt 4.4 i dette regulativ)
 MODEL B
 (se punkt 4.5 i dette regulativ)
 (1) Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.
 BILAG 3
 PRØVNINGSFORSKRIFTER
 1. MONTERING OG KLARGØRING AF KØRETØJET
 1.1. Prøvningsareal
 Prøvningsarealet skal være tilstrækkelig stort til at rumme tilløbsbane, barriere og de tekniske installationer, der er nødvendige til prøvningen. Den sidste del af prøvebanen — mindst 5 m før barrieren — skal være vandret, plan og jævn.
 1.2. Barriere
 Barrierens forside består af en deformerbar konstruktion som defineret i bilag 9 til dette regulativ. Den deformerbare konstruktions forside


text:
skal være placeret lodret ± 1° mod køretøjets køreretning. Barrieren skal være fastgjort til en masse på mindst 7 × 104 kg, hvis forside skal være lodret ± 1°. Denne masse skal være fastgjort til jorden, om nødvendigt med ekstra stopanordninger, der begrænser dens bevægelse.
 1.3. Barrierens orientering
 Barrieren skal være således orienteret, at køretøjets første berøring med den finder sted i den side, hvor ratstammen sidder. Er der mulighed for at vælge mellem at foretage prøven med et højrestyret eller et venstrestyret køretøj, skal prøven udføres med det køretøj, der af den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningen, anses for at være mindst gunstigt.
 1.3.1. Køretøjets placering i forhold til barrieren
 40 % ± 20 mm af køretøjet skal overlappe barriereforsiden.
 1.4. Køretøjets stand
 1.4.1. Almindelig beskrivelse
 Prøvningskøretøjet skal være repræsentativt for serieproducerede køretøjer, skal være monteret med alt udstyr, som normalt forefindes, og skal være i normal, køreklar stand. Nogle komponenter kan erstattes med tilsvarende masser, såfremt denne erstatning ikke har mærkbar indvirkning på måleresultaterne under punkt 6.
 1.4.2. Køretøjets masse
 1.4.2.1. Ved prøvningen skal køretøjets masse være massen ulastet.
 1.4.2.2. Brændstofbeholderen skal være påfyldt vand af en masse svarende til 90 % af massen af køretøjets brændstofkapacitet, således som denne angives af fabrikanten, med en tolerance på ± 1 %.
 1.4.2.3. Alle øvrige systemer (bremse- og kølesystem mv.) kan være tomme; i så fald skal der kompenseres for massen af de pågældende væsker.
 1.4.2.4. Hvis massen af måleapparaturet i køretøjet overstiger de tilladte 25 kg, kan der kompenseres derfor ved reduktioner, som er uden mærkbar indvirkning på de resultater, der måles efter punkt 6 nedenfor.
 1.4.2.5. Måleapparaturets masse må ikke for nogen aksel ændre referenceakseltrykket med over 5 % eller med over 20 kg.
 1.4.2.6. Køretøjets masse som defineret i punkt 1.4.2.1 ovenfor angives i rapporten.
 1.4.3. Justering af kabinen
 1.4.3.1. Rattets position
 Er rattet indstilleligt, skal det være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne). Ved afslutningen af køretøjets fremdrevne bevægelse må rattet ikke være blokeret, og dets eger skal stå i den stilling, der ifølge fabrikanten svarer til ligeudkørsel.
 1.4.3.2. Ruder
 Ruder, som kan åbnes, skal være lukket. Af hensyn til prøvningsmålingerne og efter aftale med fabrikanten kan ruderne dog være rullet ned, men betjeningshåndtagets stilling skal svare til lukket position.
 1.4.3.3. Gearstang
 Gearstangen skal være anbragt i frigearsstilling.
 1.4.3.4. Pedaler
 Pedalerne skal være i normal hvilestilling. Hvis de kan indstilles, skal de anbringes i midtstilling, medmindre en anden indstilling er angivet af fabrikanten.
 1.4.3.5. Døre
 Dørene skal være lukket, men ikke låst.
 1.4.3.6. Oplukkeligt tag
 Har køretøjet oplukkeligt eller aftageligt tag, skal dette være på plads og lukket. Dog kan det af hensyn til prøvningsmålingerne og efter aftale med fabrikanten være åbent.
 1.4.3.7. Solskærme
 Solskærme skal være klappet op.
 1.4.3.8. Førerspejl
 Det indvendige førerspejl skal være i normal driftsstilling.
 1.4.3.9. Armlæn
 Er armlænene ved for- eller bagsædepladser bevægelige, skal de være i sænket position, medmindre dette forhindres af prøvedukkernes


text:
placering i køretøjet.
 1.4.3.10. Nakkestøtter
 Nakkestøtter, som kan indstilles i højden, skal være anbragt i højeste position.
 1.4.3.11. Sæder
 1.4.3.11.1. Forsæderyglænenes position
 Sæder, som kan indstilles i længderetningen, skal anbringes således, at deres »H«-punkt, der bestemmes efter fremgangsmåden i bilag 6, er i midtpunktet mellem positionen længst fremme og længst tilbage eller i den låste stilling, der er nærmest derved, og i den af fabrikanten angivne højedeindstilling (hvis højden kan indstilles selvstændigt). Er sædet et bænkesæde, skal referencepunktet være førerpladsens »H«-punkt.
 1.4.3.11.2. Position af forsædernes ryglæn
 Hvis ryglænene er indstillelige, skal de indstilles således, at den resulterende hældning af dukkens torso er så nær som muligt den stilling, der angives af fabrikanten til normal brug, eller, hvis sådanne angivelser ikke findes, så tæt som muligt til 25° bagudhældning fra lodret.
 1.4.3.11.3. Bagsæder
 Bagsæderne eller det bageste bænkesæde skal anbringes så langt tilbage som muligt, hvis de/det er indstillelige.
 2. PRØVEDUKKER
 2.1. Forsæder
 2.1.1. Efter forskrifterne i bilag 5 placeres på hver yderplads på forsædet en prøvedukke, der svarer til specifikationerne for Hybrid III (1), er udstyret med en ankel på 45o og er indstillet svarende til Hybrid III's specifikationer. Dukkens ankel skal certificeres efter procedurerne i bilag 10.
 2.1.2. Køretøjets afprøves med det af fabrikanten leverede fastholdelsessystem.
 3. KØRETØJETS FREMDRIFT OG RETNING
 3.1. Køretøjet fremdrives enten ved egen kraft eller ved en anden fremdriftsanordning.
 3.2. I sammenstødsøjeblikket må køretøjet ikke længere være under påvirkning af nogen ekstra fremdrifts- eller styreanordning.
 3.3. Køretøjets retning skal være således, at den opfylder forskrifterne i punkt 1.2 og 1.3.1.
 4. PRØVNINGSHASTIGHED
 Køretøjets hastighed skal på kollisionstidspunktet være 56 – 0 + 1 km/h. Hvis prøven er udført ved en højere hastighed, og køretøjet har overholdt forskrifterne, skal prøven dog anses for tilfredsstillende.
 5. MÅLINGER PÅ PRØVEDUKKE PÅ FORSÆDEPLADSER
 5.1. Alle nødvendige målinger til kontrol af belastningsindekset foretages ved hjælp af målesystemer svarende til de i bilag 8 fastsatte specifikationer.
 5.2. Registrering af de forskellige parametre skal ske gennem uafhængige datakanaler af følgende CFC (kanalfrekvensklasser):
 5.2.1. Målinger i prøvedukkens hoved
 Accelerationen a), henført til tyngdepunktet, beregnes på grundlag af accelerationens tre-aksede komponenter, målt med en CFC på 1 000.
 5.2.2. Målinger i prøvedukkens hals
 5.2.2.1. Den aksiale belastning (trækkraft) og den fremad- og tilbagegående belastning (forskydningskraft) på berøringsfladen mellem halsen og hovedet måles med en CFC på 1 000.
 5.2.2.2. Bøjningsmomentet omkring den laterale akse på berøringsfladen mellem halsen og hovedet måles med en CFC på 600.
 5.2.3. Målinger i prøvedukkens brystkasse
 Indbøjningen af brystkassen mellem brystbenet og rygraden måles med en CFC på 180.
 5.2.4. Målinger i prøvedukkens lårben og skinneben
 5.2.4.1. Den aksiale kompressionskraft og bøjningsmomentet måles med en CFC på 600.
 5.2.4.2. Skinnebenets forskydning i forhold til lårbenet måles i knæleddet med en CFC på 180.
 6. MÅLINGER PÅ KØRETØJET
 6.1. For at gøre det muligt at udføre den forenklede prøve, der er beskrevet i bilag 7, bestemmes det tidsmæssige forløb af konstruktionens deceleration på grundlag af måleværdierne fra accelerometrene i længderetningen på »B«-stolpen i køretøjets anslagsside med en CFC på 180


text:
ved hjælp af datakanaler, der opfylder kravene i bilag 8.
 6.2. Det tidsmæssige hastighedsforløb, der skal anvendes i den i bilag 7 beskrevne prøvningsprocedure, fås fra accelerometrene i længderetningen på »B«-stolpen i anslagssiden.
 (1) De tekniske specifikationer for og detaljerede tegninger af Hybrid III, der svarer til de vigtigste mål for en 50-percentil mandlig borger i USA, samt specifikationerne for justering heraf er deponeret hos FN's generalsekretær og kan på anmodning konsulteres i sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa (ECE), Palais des Nations, Geneve, Schweiz.
 BILAG 4
 BESTEMMELSE AF BELASTNINGSINDEKS
 1. BELASTNINGSINDEKS FOR HOVEDET (HEAD PERFORMANCE CRITERION, HPC) OG 3 ms-ACCELERATION AF HOVEDET
 1.1.
 Med hensyn til belastningsindeks for hovedet (HPC), anses kriteriet er opfyldt, hvis hovedet under prøven ikke kommer i berøring med nogen del af køretøjet.
 1.2.
 Hvis der under prøven er kontakt mellem hovedet og en køretøjskomponent, foretages en beregning af HPC på grundlag af accelerationen (a) målt i overensstemmelse med bilag 3, punkt 5.2.1, ved hjælp af følgende formel:
 hvor:
 1.2.1.
 »a« svarer til accelerationen målt i overensstemmelse med bilag 3, punkt 5.2.1. Denne værdi udtrykkes i tyngdeenheder, g, (1 g = 9,81 m/s2).
 1.2.2.
 Hvis begyndelsestidspunktet for hovedets berøring kan fastlægges tilstrækkelig sikkert, er t1 og t2 de to tidspunkter, angivet i sekunder, der afgrænser det interval mellem begyndelsen af hovedets berøring og registreringens afslutning, hvor størrelsen af HPC er maksimal.
 1.2.3.
 Hvis begyndelsestidspunktet for hovedets berøring ikke kan fastlægges, er t1 og t2 de to tidspunkter, angivet i sekunder, der afgrænser det tidsinterval mellem begyndelsen og afslutningen af registreringen, hvor størrelsen af HPC er maksimal.
 1.2.4.
 Ved beregning af maksimumværdien ses bort fra de værdier af HPC, for hvilke tidsintervallet (t1 – t2) er større end 36 ms.
 1.3.
 Værdien af den kumulative acceleration for hovedet under den fremadgående bevægelse, der overskrides i 3 ms, beregnes på grundlag af accelerationen for hovedet målt som foreskrevet i bilag 3, punkt 5.2.1.
 2. HALSENS BELASTNINGSINDEKS (NIC)
 2.1.
 Dette indeks bestemmes som den aksiale kompressionskraft, den aksiale belastning (trækkraft) og den fremad- og tilbagegående belastning (forskydningskraft) på berøringsfladen mellem halsen og hovedet, udtrykt i kN og målt som foreskrevet i bilag 3, punkt 5.2.2, idet varigheden af disse kræfter udtrykkes i millisekunder.
 2.2.
 Halsens bøjningsmoment bestemmes som bøjningsmomentet omkring en lateral akse på berøringsfladen mellem halsen og hovedet, udtrykt i Nm og målt som foreskrevet i bilag 3, punkt 5.2.2.
 2.3.
 Halsens bøjningsmoment udtrykt i Nm registreres.
 3. BRYSTKASSENS TRYKBELASTNINGSINDEKS (ThCC) OG INDEKS FOR VISKØS BELASTNING (V * C)
 3.1.
 Ved brystkassens trykbelastningsindeks forstås den absolutte størrelse af deformationen af brystkassen i mm, målt som foreskrevet i bilag 3, punkt 5.2.3.
 3.2.
 Indeks for viskøs belastning (V * C) beregnes som det øjeblikkelige resultat af kompressionsbelastningen og indbøjningen af brystbenet, målt som foreskrevet i punkt 6 samt i punkt 5.2.3 i bilag 3.
 4. LÅRBENETS BELASTNINGSINDEKS (FFC)
 4.1.
 Dette bestemmes som den kompressionsbelastning i kN, som aksialt påføres hvert af prøvedukkens lårben, målt som foreskrevet i bilag 3, punkt 5.2.4, idet varigheden af kompressionsbelastningen udtrykkes i


text:
millisekunder.
 5. SKINNEBENETS TRYKBELASTNINGSINDEKS (TCFC) OG INDEKS (TI)
 5.1.
 Skinnebenets trykbelastningsindeks bestemmes som den kompressionskraft (FZ) udtrykt i kN, som aksialt påføres hvert af prøvedukkens skinneben, målt som foreskrevet i bilag 3, punkt 5.2.4.
 5.2.
 Skinnebenets belastningsindeks beregnes på grundlag af bøjningsmomenterne (MX og MY), målt som foreskrevet i punkt 5.1, efter følgende formel:
 hvor:
 Mx
 =
 bøjningsmoment omkring x-aksen
 My
 =
 bøjningsmoment omkring y-aksen
 (MC)R
 =
 det kritiske bøjningsmoment, sat til 225 Nm
 FZ
 =
 den aksiale kompressionskraft i retningen z
 (FC)Z
 =
 den kritiske kompressionskraft i retningen z, sat til 35,9 kN og
 Skinnebenets indeks beregnes øverst og nederst på hvert skinneben; FZ måles dog kun i ét af disse punkter. Resultatet anvendes til beregninger af indeks for skinnebenet (TI) øverst og nederst. Begge momenter, MX og MY, måles separat på hvert sted.
 6. METODE TIL BEREGNING AF VISKØS BELASTNING (V * C) FOR HYBRID III-PRØVEDUKKER
 6.1.
 Indekset for viskøs belastning beregnes som øjebliksværdien af produktet af kompressionen og brystbenets indbøjningshastighed. Begge værdier afledes af målinger af brystbenets indbøjning.
 6.2.
 Signalet fra brystbenets indbøjning filtreres én gang ved CFC 180. Kompressionen på tidspunktet t beregnes ud fra det filtrerede signal som:
 Brystbenets indbøjningshastighed til tidspunktet t beregnes ud fra den filtrerede indbøjning ved udtrykket:
 hvor D(t) er indbøjningen til tidspunktet t i meter og δt er tidsintervallet i sekunder mellem målingerne af indbøjningen. Værdien af δt må højst være 1,25 × 10-4 sekunder. Beregningsmåden er vist i nedenstående skema:
 BILAG 5
 Anbringelse og opstilling af prøvedukker og indstilling af køretøjets fastholdelsessystemer
 1. ANBRINGELSE AF PRØVEDUKKER
 1.1. Separate sæder
 Prøvedukkens symmetriplan skal være sammenfaldende med sædets vertikale midterplan.
 1.2. Udelt forsæde (bænkesæde)
 1.2.1. Førerpladsen
 Prøvedukkens symmetriplan skal ligge i et vertikalt plan gennem centrum af rattet og parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis siddepladsens position er bestemt ved bænkens udformning, skal en sådan siddeplads betragtes som et separat sæde.
 1.2.2. Passageren på den yderste siddeplads
 Prøvedukkens symmetriplan skal være symmetrisk med førerdukkens omkring køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis siddepladsens position er bestemt ved bænkens udformning, skal en sådan siddeplads betragtes som et separat sæde.
 1.3. Bænkesæde for forsædepassagerer (føreren undtaget)
 Prøvedukkernes symmetriplaner skal falde sammen med siddepladsernes midterplaner, således som disse er fastlagt af fabrikanten.
 2. OPSTILLING AF PRØVEDUKKER
 2.1. Hoved
 Hovedets tværgående instrumentplatform skal være vandret inden for 2,5°. Indstilling af prøvedukkens hoved i køretøjer med oprette sæder og ikke-indstillelige ryglæn skal foretages på følgende måde i den angivne rækkefølge: Først bringes »H«-punktet inden for de i punkt 2.4.3.1 angivne grænser, således at den tværgående instrumentplatform i prøvedukkens hoved er i niveau. Bringes hovedets tværgående instrumentplatform ikke derved i niveau, indstilles prøvedukkens hoftevinkel inden for de i punkt 2.4.3.2 angivne grænser. Er hovedets tværgående instrumentplatform stadig ikke i niveau, foretages den mindst mulige justering af prøvedukkens halsbeslag, således at hovedets tværgående instrumentplatform er vandret inden for 2,5°.
 2.2. Arme
 2.2.1. Fører-prøvedukkens overarme skal ligge an mod torsoen, og deres midterlinjer skal være så nær lodret som muligt.
 2.2.2. Passager-prøvedukkens overarme skal berøre sædets ryglæn og siderne af


text:
torsoen.
 2.3. Hænder
 2.3.1. Fører-prøvedukkens håndflader skal berøre ydersiden af rattet i dettes vandrette midterlinje. Tommelfingrene skal være over ratkransen og skal være tapet let fast til denne, således at det er muligt at løsne hånden fra ratkransen ved at trykke hånden opefter med en kraft på mindst 9 N og højst 22 N.
 2.3.2. Passagerprøvedukkens håndflader skal berøre lårets yderside. Lillefingeren skal berøre sædehynden.
 2.4. Torso
 2.4.1. I køretøjer udstyret med bænkesæder skal fører- og passager-prøvedukkernes overkrop hvile mod ryglænet. Fører-prøvedukkens midtsagittalplan skal være lodret og parallelt med køretøjets midterlinje i længderetningen og skal gå gennem centrum af ratkransen. Passager-prøvedukkens midtsagittalplan skal være lodret og parallelt med køretøjets midterlinje i længderetningen og skal have samme afstand til køretøjets midterlinje i længderetningen som fører-prøvedukkens midtsagittalplan.
 2.4.2. På køretøjer med separate sæder skal fører- og passagerprøvedukkernes overkrop hvile mod ryglænet. Fører- og passager-prøvedukkernes midtsagittalplan skal være lodret og skal falde sammen med det separate sædes/de separate sæders midterlinje i længderetningen.
 2.4.3. Underkroppen
 2.4.3.1. »H«-punkt
 Fører- og passager-prøvedukkernes »H«-punkt skal inden for 13 mm i både lodret og vandret retning falde sammen med et punkt 6 mm under det »H«-punkt, der er bestemt efter metoden i bilag 6, idet dog længden af underben og lår, som benyttes i »H«-punkt-apparatet, skal indstilles til henholdsvis 414 og 401 mm i stedet for henholdsvis 417 og 432 mm.
 2.4.3.2. Hoftevinkel
 Vinklen bestemmes ved brug af hoftevinkelmåler (GM), tegning 78051-532, indføjet ved henvisning i del 572, som indføres i hullet til lokalisering af prøvedukkens »H«-punkt; målt fra vandret på målerens 76,2 mm facet skal vinklen være 22,5° ± 2,5°.
 2.5. Ben
 Fører- og passager-prøvedukkernes lår skal berøre sædehynden i det omfang, føddernes placering tillader det. Begyndelsesafstanden mellem den udvendige side af ansatsen på knæenes gaffelbolte skal være 270 mm ± 10 mm. Fører-prøvedukkens venstre ben og begge passager-prøvedukkens ben skal så vidt muligt befinde sig i lodrette planer i længderetningen. Fører-prøvedukkens højre ben skal så vidt muligt befinde sig i et lodret plan. Det kan tillades, at der foretages en efterjustering for at anbringe fødderne som angivet i punkt 2.6 for forskellige udformninger af kabinen.
 2.6. Fødder
 2.6.1. Fører-prøvedukkens højre fod skal hvile mod den ikke nedtrådte gaspedal, idet hælens bageste punkt hviler mod gulvoverfladen i pedalens plan. Kan foden ikke anbringes på gaspedalen, anbringes den vinkelret på skinnebenet og så langt fremme som muligt i retning af pedalens midterlinje, idet hælens bageste punkt hviler mod gulvoverfladen. Venstre fods hæl anbringes så langt fremme som muligt og skal hvile mod vognbunden. Venstre fod anbringes så fladt som muligt mod fodbrættet. Venstre fods midterlinje i længderetningen anbringes så vidt muligt parallelt med køretøjets midterlinje i længderetningen.
 2.6.2. Hælene på begge passager-prøvedukkens fødder anbringes så langt fremme som muligt og skal hvile mod vognbunden. Begge fødder skal anbringes så fladt som muligt mod fodbrættet. Føddernes midterlinje i længderetningen anbringes så vidt muligt parallelt med køretøjets midterlinje i længderetningen.
 2.7. De monterede måleinstrumenter må ikke på nogen måde få indvirkning på prøvedukkernes bevægelse under kollisionen.
 2.8. Prøvedukkernes og målesystemets


text:
temperatur skal stabiliseres før prøvningen og så vidt muligt holdes mellem 19 °C og 22 °C.
 2.9. Påklædning
 2.9.1. De instrumenterede prøvedukker iklædes tætsiddende beklædning af strækbomuld med korte ærmer og benlængde svarende til midten af læggen som specificeret i FMVSS 208, tegning 78051-292 og 293, eller tilsvarende.
 2.9.2. Prøvedukken skal på begge fødder have sko i størrelse 11XW i henhold til specifikationerne i amerikansk militærstandard MIL-S 13192, version »P«, for sammensætning, størrelse og tykkelse af sål og hæl, og skoen skal have en vægt på 0,57 ± 0,1 kg.
 3. JUSTERING AF FASTHOLDELSESSYSTEMET
 Med prøvedukken i den siddestilling, som er specificeret i punkt 2.1-2.6, lægges selen omkring prøvedukken og spændes. Hofteselen strammes til. Overkropsselen trækkes ud af rullen, hvorefter man lader den rulle sig ind. Dette gentages fire gange. Hofteselen udsættes for et træk på 9 til 18 N. Hvis selesystemet er forsynet med en aflastningsanordning, gøres overkropsselen så slap, som dette i køretøjets instruktionsbog anbefales af fabrikanten til normal brug. Har selesystemet ingen aflastningsanordning, lader man rullen fjerne den overskydende længde af skuldergjorden.
 BILAG 6
 Metode til bestemmelse af »h-punkt« og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
 1. FORMÅL
 Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (1)
 2. DEFINITIONER
 I dette bilag forestås ved:
 2.1. »Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:
 2.2. »Tredimensional H-punkt-maskine«: (3-D H-maskine), den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.
 2.3. »H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtekornene for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres.
 2.4. »R-punktet« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 2.5. »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.
 2.6. »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor)
 2.7. »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant.
 2.8. »Midterplan af passager/fører« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives passagerens/førerens midterplan af fabrikanten.
 2.9. »Tredimensionalt


text:
referencesystem«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.
 2.10. »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten.
 2.11. »Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.
 3. FORSKRIFTER
 3.1. Datapræsentation
 For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelsen med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:
 3.1.1.
 R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem
 3.1.2.
 den konstruktivt bestemte torsovinkel
 3.1.3.
 alle angivelser, der er nødvendige for at indstille sædet (hvis det er indstilleligt) i målepositionen angivet i pkt. 4.3 nedenfor.
 3.2. Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer
 3.2.1.
 H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.
 3.2.2.
 For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5° fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.
 3.2.3.
 Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til eftervisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.
 3.2.4.
 Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke forskrifterne i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder forskrifterne, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.
 3.2.5.
 Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder forskrifterne i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysning om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.
 4. METODE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL
 4.1. Køretøjet konditioneres, hvis fabrikanten ønsker det, ved en temperatur på 20 ± 10 °C for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, anbringes en 70 til 80 kg tung person eller genstand på sædet to gange ét minut for at komprimere sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten anmoder herom, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum på mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen.
 4.2. Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition.
 4.3. Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal


text:
kørsel. Findes der andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten.
 4.4. Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber. Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (2) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.
 4.5. 3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens/førerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På producentens anmodning kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskine er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau.
 4.6. Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtekornene for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan.
 4.7. 3-D H-maskinens fod- og benposition indstilles som følger:
 4.7.1.
 Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager
 4.7.1.1.
 De to fod-/benenheder føres fremad, så at fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtekornene for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.
 4.7.1.2.
 Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes.
 4.7.2.
 Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde
 For bagsæder og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af gulvet, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.
 4.7.3.
 Andre foreskrevne siddepladser:
 Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.
 4.8. Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.
 4.9. Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder:
 4.9.1.
 Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.
 4.9.2.
 Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende


text:
metode: 3-D H maskinen skubbes tilbage med et bagudrettet vandret tryk på T-stykket, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).
 4.10. Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren skal man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide bagud.
 4.11. Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen holdes i vater.
 4.12. Rygskålen vippes frem, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10° (5° på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.
 Under den rokkende bevægelse skal 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen skal utilsigtet påføring af ydre lodrette eller frem- og bagudrettede kræfter undgås.
 3-D H-maskines fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Ændrer fødderne stilling, skal man foreløbig lade dem forblive i denne stilling.
 Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:
 Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet dertil.
 Kontrollér at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.
 4.13. Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:
 a)
 rygskålen føres tilbage til ryglænet
 b)
 der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det skal nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12.
 4.14. Foretag alle målinger:
 4.14.1.
 H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 4.14.2.
 Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen ført helt tilbage.
 4.15. Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle


text:
sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.
 4.16. Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:
 4.16.1.
 for forreste sæderække: førersædet
 4.16.2.
 for bagsæderække(r): en yderplads.
 (1) Hvis »H-punktet« for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punkt maskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne »R-punkt« efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.
 (2) Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.
 Tillæg 1
 BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKT MASKINE
 (1)
 (3-D H-maskinen)
 1. Ryglæns- og sædeskål
 Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal; de simulerer den menneskelige krops torso og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af den faktiske torsovinkel er der til målestokken fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En indstillelig lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.
 2. Krops- og benelementer
 Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved T-stykket, der samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.
 Figur 1
 De forskellige elementer i en 3-D H-maskine
 Figur 2
 Mål og vægtfordeling i 3-D H-maskine
 (1) Vedrørende nærmere enkeltheder i konstruktionen af 3-D H-maskinen henvises til Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.
 Maskinen svarer til den, der er beskrevet i ISO Standard 6549:1980.
 Tillæg 2
 TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM
 1.
 Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1).
 2.
 Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.
 3.
 Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant.
 (1) Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130, 1978.
 Tillæg 3
 REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER
 1. Kodning af referencedata
 Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en kode bestående af to tegn. Det første tegn er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet tegn er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning; der anvendes følgende bogstaver:
 L= venstre
 C= midterste
 R= højre
 2. Beskrivelse af køretøjets målestilling
 2.1. Referencemærkernes koordinater
 X ...
 Y


text:
...
 Z ...
 3. Fortegnelse over referencedata
 3.1. Siddeplads: ...
 3.1.1. R-punktets koordinater
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3.1.2. Konstruktivt bestemt torsovinkel: ...
 3.1.3. Specifikationer for sædeindstilling (1)
 vandret: ...
 lodret: ...
 vinkelindstilling ...
 torsovinkel: ...
 Bemærk: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3 osv.
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 7
 PRØVNINGSMETODE MED VOGN
 1. PRØVNINGSOPSTILLING OG -METODE
 1.1. Vognen
 Vognen skal være konstrueret således, at der ikke fremstår permanent deformering efter prøvningen. Den skal have en styring, der sikrer, at den i kollisionsfasen ikke afviger mere end 5° i det lodrette plan og 2° i det vandrette plan.
 1.2. Konstruktionens tilstand
 1.2.1. Generelt
 Det afprøvede eksemplar af konstruktionen skal være repræsentativ for de pågældende serieproducerede køretøjer. Visse komponenter kan udskiftes eller fjernes, hvis det er sikkert, at sådan udskiftning eller fjernelse ikke har indflydelse på prøvningsresultaterne.
 1.2.2. Justeringer
 Justeringer skal være i overensstemmelse med justeringerne beskrevet i punkt 1.4.3 i dette regulativs bilag 3, under hensyntagen til det i punkt 1.2.1 anførte.
 1.3. Fastgørelse af konstruktionen
 1.3.1. Konstruktionen skal være godt fastgjort til vognen, således at der ikke forekommer nogen relativ forskydning under prøvningen.
 1.3.2. Den metode, der anvendes til fastgørelse af konstruktionen til vognen, må ikke medføre en forstærkning af sædeforankringerne eller fastholdelsesanordningerne, og må ikke frembringe en unormal deformation af konstruktionen.
 1.3.3. Der anbefales en fastgørelsesanordning, hvormed konstruktionen hviler på understøtninger placeret tilnærmelsesvis i hjulenes akse eller, hvis det er muligt, hvormed konstruktionen fastgøres til vognen ved hjælp af hjulophængets befæstelser.
 1.3.4. Vinklen mellem køretøjets længdeakse og vognens bevægelsesretning skal være 0 ± 2°.
 1.4. Prøvedukker
 Prøvedukkerne og deres anbringelse skal svare til specifikationerne i bilag 3, punkt 2.
 1.5. Måleapparatur
 1.5.1. Konstruktionens deceleration
 Transducerne, der måler konstruktionens deceleration under kollisionen, skal være placeret parallelt med løbevognens længdeakse i overensstemmelse med specifikationerne i bilag 8 (CFC 180).
 1.5.2. Målinger på prøvedukkerne
 Alle målinger, der er nødvendige til bestemmelse af de foreskrevne belastningsindekser, er angivet i bilag 3, punkt 5.
 1.6. Konstruktionens decelerationskurve
 Konstruktionens decelerationskurve i kollisionsfasen skal være således, at kurven »hastighedens variation med tiden«, som fremkommer ved integration, ikke i noget punkt afviger mere end ± 1 m/s fra det pågældende køretøjs referencekurve for hastighedens variation med tiden, som er fastlagt i tillægget til dette bilag. Ved forskydning af referencekurven i forhold til tidsaksen kan konstruktionens hastighed i korridoren beregnes.
 1.7. Referencekurve ΔV = f(t) for det pågældende køretøj
 Denne referencekurve dannes ved integration af decelerationskurven for det pågældende køretøj, målt under den frontale kollisionstest mod en barriere, som angivet i bilag 3, punkt 6.
 1.8. Ækvivalent metode
 Prøven kan udføres på anden måde end ved deceleration af en vogn, for så vidt den pågældende metode opfylder de i punkt 1.6 angivne krav til hastighedsvariationen.
 Tillæg
 Ækvivalenskurve — tolerancebånd for kurven δv = f (t)
 BILAG 8
 MÅLETEKNIK: INSTRUMENTER
 1. DEFINITIONER
 1.1. Datakanal
 En datakanal omfatter alle instrumenter fra en transducer (eller flere transducere, hvis udgange er kombineret på nærmere angivet måde) til og med eventuelle analyseprocedurer, der kan ændre frekvens- eller amplitudeindholdet


text:
af data.
 1.2. Transducer
 Den første anordning i en datakanal, der konverterer den fysiske målestørrelse til en anden størrelse (f.eks. en elektrisk spænding), der kan behandles af den øvrige del af kanalen.
 1.3. Kanalamplitudeklasse: CAC
 Betegnelsen for en datakanal, der opfylder visse amplitudekarakteristika som angivet i dette bilag. CAC-nummeret er numerisk lig måleområdets øvre grænseværdi.
 1.4. Karakteristiske frekvenser FH, FL, FN
 Disse frekvenser er defineret i figur 1.
 1.5. Kanalfrekvensklasse: CFC
 Kanalens frekvensklasse kendetegnes ved et tal, som angiver, at kanalens frekvenskarakteristik er inden for de i figur 1 angivne grænser. Dette tal er numerisk lig frekvensen FH i Hz.
 1.6. Følsomhedskoefficient
 Hældningen af den rette linje, der er den bedste tilnærmelse til kalibreringsværdierne, bestemt ved mindste kvadrats metode inden for kanalens amplitudeklasse.
 1.7. Kalibreringsfaktor for datakanal
 Gennemsnittet af følsomhedskoefficienterne, beregnet over frekvenser, som er jævnt fordelt over en logaritmisk skala mellem FL og FH/2,5
 1.8. Linearitetsfejl
 Den største forskel, i procent, mellem kalibreringsværdien og den tilhørende værdi, aflæst på den i punkt 1.6 definerede rette linje ved kanalamplitudeklassens øvre grænse.
 1.9. Krydsfølsomhed
 Forholdet mellem udgangs- og indgangssignal, når transduceren påvirkes af et anslag vinkelret på måleaksen. Det udtrykkes som procentdel af følsomheden i måleaksens retning.
 1.10. Faseforsinkelsestid
 Faseforsinkelsestiden for en datakanal er lig faseforsinkelsen (i radianer) af et sinussignal, divideret med det pågældende signals vinkelhastighed (i radianer/s).
 1.11. Miljø
 Den samlede virkning i et givet øjeblik af alle de ydre vilkår og påvirkninger, som datakanalen er underkastet.
 2. PRÆSTATIONSKRAV
 2.1. Linearitetsfejl
 Den absolutte størrelse af linearitetsfejlen af en datakanal ved en vilkårlig frekvens i CFC må over hele måleområdet højst være 2,5 % af CAC.
 2.2. Amplitude mod frekvens
 En datakanals frekvensrespons skal ligge inden for de i figur 1 angivne grænsekurver. Linjen nul dB er bestemt ved kalibreringsfaktoren.
 2.3. Faseforsinkelsestid
 Faseforsinkelsestiden mellem indgangs- og udgangssignaler for en datakanal skal bestemmes og må ikke variere med mere end 0,1 × FH s i intervallet mellem 0,03 × FH og FH.
 2.4. Tid
 2.4.1. Tidsreference
 Der skal registreres en tidsreference med et interval på mindst 1/100 s målt med en nøjagtighed på 1 %.
 2.4.2. Relativ tidsforsinkelse
 Den relative tidsforsinkelse mellem signalet fra to eller flere datakanaler må, uanset disses frekvensklasse, ikke overstige 1 ms, fraregnet forsinkelse som følge af faseskiftet.
 To eller flere datakanaler, hvis signaler er kombineret, skal have samme frekvensklasse, og deres relative tidsforsinkelse må ikke overstige 1/10 FH s i nogen retning.
 Kravet gælder såvel analoge signaler som synkroniseringsimpulser og digitale signaler.
 2.5. Krydsfølsomhed af transducere
 Transducerens krydsfølsomhed skal være mindre end 5 % i enhver retning.
 2.6. Kalibrering
 2.6.1. Generelt
 En datakanal skal mindst én gang årligt kalibreres mod referenceudstyr, der kan spores til kendte standarder. Den metode, hvormed sammenligning med referenceudstyr finder sted, må ikke give anledning til fejl større end 1 % af CAC. Brugen af referenceudstyr er begrænset til det frekvensområde, til hvilket det er kalibreret. Delsystemer af en datakanal kan evalueres individuelt og resultaterne indregnes i nøjagtigheden af den samlede datakanal. Dette kan for eksempel ske ved hjælp af et elektrisk


text:
signal af kendt amplitude, som simulerer transducerens udgangssignal, hvorved det er muligt at kontrollere datakanalens forstærkningsfaktor, transduceren undtaget.
 2.6.2. Nøjagtigheden af referenceudstyr, som anvendes til kalibrering
 Referenceudstyrets nøjagtighed skal være certificeret eller attesteret af en officiel metrologisk tjeneste.
 2.6.2.1. Statisk kalibrering
 2.6.2.1.1. Accelerationer
 Fejlen skal være under ± 1,5 % af CAC.
 2.6.2.1.2. Kræfter
 Fejlen skal være under ± 1 % af CAC.
 2.6.2.1.3. Forskydninger
 Fejlen skal være under ± 1 % af CAC.
 2.6.2.2. Dynamisk kalibrering
 2.6.2.2.1. Accelerationer
 Fejlen i referenceacceleration, udtrykt som procent af CAC, skal under 400 Hz være mindre end ± 1,5 %, mellem 400 Hz og 900 Hz være mindre end ± 2 % og over 900 Hz være mindre end ± 2,5 %.
 2.6.2.3. Tid
 Den relative fejl i referencetiden skal være mindre end 10-5.
 2.6.3. Følsomhedskoefficient og linearitetsfejl
 Følsomhedskoefficienten og linearitetsfejlen bestemmes ved måling af datakanalens udgangssignal ved forskellige kendte indgangssignaler. Kalibreringen af datakanalen skal dække hele amplitudeklassens område.
 For bidirektionelle kanaler skal både de positive og de negative størrelser anvendes.
 Såfremt kalibreringsudstyret ikke er i stand til at frembringe det nødvendige indgangssignal som følge af meget store måleværdier, skal kalibrering finde sted inden for grænserne af kalibreringsstandarderne, og disse grænser skal angives i prøvningsrapporten.
 Den samlede datakanal skal kalibreres ved en frekvens eller ved et sæt frekvensværdier med en signifikant størrelse mellem FL og (FH/2,5)
 2.6.4. Kalibrering af frekvensrespons
 Responskurverne for fase og amplitude mod frekvens bestemmes ved måling af fase og amplitude af datakanalens udgangssignaler ved forskellige kendte indgangssignaler mellem FL og 10 gange CFC, dog højst 3 000 Hz.
 2.7. Påvirkning fra miljøet
 Der skal regelmæssigt foretages kontrol til påvisning af eventuelle påvirkninger fra det omgivende miljø (såsom magnetisk flux, kabelhastighed mv.). Dette kan for eksempel ske ved registrering af udgangssignalet fra reservekanaler, der er udstyret med attraptransducere. Hvis signifikante udgangssignaler registreres, skal der træffes korrigerende foranstaltninger, for eksempel udskiftning af kabler.
 2.8. Valg og betegnelse af datakanal
 CAC og CFC bestemmer en datakanal
 CAC skal være 110, 210 eller 510.
 3. TRANSDUCERNES MONTERING
 Transducerne skal være stift fastgjort, så målingerne påvirkes mindst muligt af vibrationer. Enhver måling med laveste resonansfrekvens lig mindst fem gange frekvensen FH af den pågældende datakanal anses for gyldig. Navnlig skal accelerationstransducere monteres således, at den oprindelige vinkel mellem den faktiske måleakse og den tilsvarende akse i referenceaksesystemet ikke er større end 5°, medmindre der foretages en analytisk og eksperimentel vurdering af opstillingens indvirkning på de indsamlede data. Ved måling af multiaksial acceleration i et punkt skal hver accelerationstransducers akse passere punktet i en afstand af højst 10 mm, og centrum af hvert accelerometers seismiske masse skal være inden for en afstand af 30 mm fra punktet.
 4. REGISTRERING
 4.1. Analog magnetisk recorder
 Båndhastighedens ustabilitet må højst svare til 0,5 % af den anvende båndhastighed. Recorderens signal/støjforhold skal være mindst 42 dB ved største båndhastighed. Den totale harmoniske forvrængning skal være under 3 % og linearitetsfejlen under 1 % af måleområdet.
 4.2. Digital magnetisk recorder
 Båndhastighedens ustabilitet må højst svare til 10 % af den


text:
anvendte båndhastighed.
 4.3. Papirskriver
 Ved direkte registrering af data skal papirhastigheden i mm/s være mindst 1,5 gange tallet, der angiver FH i Hz. Ellers skal papirhastigheden være således, at der opnås tilsvarende opløsning.
 5. DATABEHANDLING
 5.1. Filtrering
 Filtrering svarende til frekvenserne af datakanalens klasse kan finde sted enten under registreringen eller under behandlingen af data. Før registrering kan analog filtrering ved et niveau højere end CFC finde sted for at udnytte mindst 50 % af recorderens dynamiske område og mindske risikoen for, at høje frekvenser medfører mætning af recorderen eller giver anledning til fejl i digitaliseringsprocessen som følge af et utilstrækkeligt antal datapunkter.
 5.2. Digitalisering
 5.2.1. Samplingfrekvens
 Samplingfrekvensen skal mindst være 8 FH. Benyttes der analog registrering, når registrerings- og aflæsningshastighederne er forskellige, kan samplingfrekvensen divideres med hastighedsforholdet.
 5.2.2. Amplitudeopløsning
 Digitale ord skal bestå af mindst 7 bit og 1 paritetsbit.
 6. FORELÆGGELSE AF RESULTATER
 Resultaterne skal forelægges på papir i A4-format (210 × 297 mm). Til resultater i diagramform skal der som målestok på aksernes benyttes et passende multiplum af den valgte enhed (f.eks. 1, 2, 5, 10, 20 mm). Der skal anvendes SI-enheder, bortset fra køretøjets hastighed, hvor km/h kan benyttes, og den af kollisionen forårsagede acceleration, hvor enheden g kan anvendes (g = 9,81 m/s2).
 Figur 1
 Frekvensresponskurve
 BILAG 9
 DEFINITION AF DEN DEFORMERBARE BARRIERE
 1. KOMPONENT- OG MATERIALESPECIFIKATIONER
 Barrierens dimensioner er vist i figur 1 i dette bilag. Dimensionerne af barrierens enkeltkomponenter er opregnet nedenfor.
 1.1. Hovedblok med honeycomb-struktur
 Dimensioner:
 Højde
 :
 650 mm (i honeycomb-ribbernes retning)
 Bredde
 :
 1 000 mm
 Dybde
 :
 450 mm (i honeycomb-cellernes længderetning)
 Alle ovenstående dimensioner er med en tolerance på ± 2,5 mm
 Materiale
 :
 Aluminium 3003 (ISO 209, del 1)
 Folietykkelse
 :
 0,076 mm ± 15 %
 Cellestørrelse
 :
 19,1 mm ± 20 %
 Densitet
 :
 28,6 kg/m3 ± 20 %
 Sammentrykningsstyrke
 :
 0,342 MPa + 0 % – 10 % (1)
 1.2. Kofangerelement
 Dimensioner:
 Højde
 :
 330 mm (i honeycomb-ribbernes retning)
 Bredde
 :
 1 000 mm
 Dybde
 :
 90 mm (i honeycomb-cellernes længderetning)
 Alle ovenstående dimensioner er med en tolerance på ± 2,5 mm
 Materiale
 :
 Aluminium 3003 (ISO 209, del 1)
 Folietykkelse
 :
 0,076 mm ± 15 %
 Cellestørrelse
 :
 6,4 mm ± 20 %
 Densitet
 :
 82,6 kg/m3 ± 20 %
 Sammentrykningsstyrke
 :
 1,711 MPa + 0 % – 10 % (1)
 1.3. Bagplade
 Dimensioner:
 Højde
 :
 800 mm ± 2,5 mm
 Bredde
 :
 1 000 mm ± 2,5 mm
 Tykkelse
 :
 2,0 mm ± 0,1 mm
 1.4. Beklædningsplade
 Dimensioner:
 Længde
 :
 1 700 mm ± 2,5 mm
 Bredde
 :
 1 000 mm ± 2,5 mm
 Tykkelse
 :
 0,81 ± 0,07 mm
 Materiale
 :
 Aluminium 5251/5052 (ISO 209, del 1)
 1.5. Kofangerfrontplade
 Dimensioner:
 Højde
 :
 330 mm ± 2,5 mm
 Bredde
 :
 1 000 mm ± 2,5 mm
 Tykkelse
 :
 0,81 mm ± 0,07 mm
 Materiale
 :
 Aluminium 5251/5052 (ISO 209, del 1)
 Lim
 Som lim benyttes overalt 2 komponent polyurethanlim (Ciba-Geigy binder XB 5090/1 og hærder XB 5304 eller tilsvarende).
 2. CERTIFICERING AF ALUMINIUM-HONEYCOMB