text: (i overensstemmelse med artikel 10, stk. 6)6. Bilag ID LISTE OVER KONTRAHERENDE PARTER, SOM IKKE TILLADER EN INVESTOR PAA NY AT HENVISE DEN SAMME TVIST TIL INTERNATIONAL VOLDGIFT PAA ET SENERE STADIUM I HENHOLD TIL ARTIKEL 26 (i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra b), nr. i)) 1. Australien2. Aserbajdsjan3. Bulgarien4. Canada5. Kroatien6. Cypern7. Den Tjekkiske Republik8. De Europaeiske Faellesskaber9. Finland10. Graekenland11. Ungarn12. Irland13. Italien14. Japan15. Kasakhstan16. Norge17. Polen18. Portugal19. Rumaenien20. Den Russiske Foederation21. Slovenien22. Spanien23. Sverige24. Amerikas Forenede Stater7. Bilag IA LISTE OVER KONTRAHERENDE PARTER, DER IKKE TILLADER EN INVESTOR ELLER EN KONTRAHERENDE PART AT HENVISE EN TVIST VEDROERENDE ARTIKEL 10, STK. 1, SIDSTE PUNKTUM, TIL INTERNATIONAL VOLDGIFT (i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra c), og artikel 27, stk. 2) 1. Australien2. Canada3. Ungarn4. Norge8. Bilag P SAERLIG SUBNATIONAL TVISTEMAALSPROCEDURE (i overensstemmelse med artikel 27, stk. 3, litra i)) DEL I 1. Canada2. AustralienDEL II 1) Hvis retten i sin kendelse finder, at en foranstaltning truffet af en regional eller lokal regering eller myndighed i en kontraherende part (i det foelgende benaevnt »den ansvarlige part«) ikke er i overensstemmelse med en given bestemmelse i denne traktat, traeffer den ansvarlige part passende, til dens raadighed staaende foranstaltninger til, at denne traktat opfyldes med hensyn til den paagaeldende foranstaltning.2) Den ansvarlige part skal senest 30 dage efter datoen for afsigelse af kendelsen skriftligt meddele Sekretariatet, at den agter at sikre traktatens opfyldelse med hensyn til den paagaeldende foranstaltning. Sekretariatet forelaegger Charterkonferencen denne meddelelse ved foerst givne lejlighed og senest ved Charterkonferencens foerste moede efter modtagelsen af meddelelsen. Hvis det ikke er muligt straks at sikre opfyldelse af traktaten, skal den ansvarlige part have en rimelig frist hertil. Fristen aftales af begge tvistens parter. Naas der ikke til enighed herom, skal den ansvarlige part forslaa Charterkonferencen en rimelig frist til godkendelse.3) Hvis den ansvarlige part ikke sikrer traktatens opfyldelse med hensyn til den paagaeldende foranstaltning inden for den fastsatte rimelige frist, skal den efter anmodning fra den anden kontraherende part, der er part i tvisten, (i det foelgende benaevnt »den forurettede part«) bestraebe sig paa at naa til enighed med den forurettede part om en passende erstatning som en gensidigt tilfredsstillende bilaeggelse af tvisten.4) Naas der ikke til enighed om en tilfredsstillende erstatning senest 20 dage efter den forurettede parts anmodning, kan den forurettede part med bemyndigelse fra Charterkonferencen midlertidigt over for den ansvarlige part ophaeve de af sine forpligtelser i henhold til traktaten, som den finder svarer til de forpligtelser, den er blevet naegtet som foelge af den paagaeldende foranstaltning, indtil de kontraherende parter er naaet til enighed om bilaeggelse af deres tvist, eller indtil den ikke-overensstemmende foranstaltning er bragt i overensstemmelse med traktaten.5) Naar den forurettede part overvejer, hvilke forpligtelser den vil ophaeve, skal den henholde sig til foelgende principper og procedurer:a) Den forurettede part boer foerst soege at ophaeve forpligtelser vedroerende den samme del af traktaten som den, hvori voldgiftsretten har paavist en overtraedelse.b) Hvis den forurettede part mener, at det ikke er muligt eller hensigtsmaessigt


text: at ophaeve forpligtelser vedroerende den samme del af traktaten, kan den soege at ophaeve forpligtelser i henhold til andre dele af traktaten. Hvis den forurettede part oensker at anmode Charterkonferencen om bemyndigelse til at ophaeve forpligtelser i henhold til dette litra, skal den i sin anmodning angive aarsagerne hertil.6) Efter skriftlig anmodning fra den ansvarlige part, stilet til den forurettede part og til formanden for den voldgiftsret, der afsagde kendelsen, skal voldgiftsretten afgoere, om de af den forurettede part ophaevede forpligtelser er for omfattende og i bekraeftende fald i hvor vid udstraekning. Kan voldgiftsretten ikke genoprettes i samme skikkelse, skal denne afgoerelse traeffes af en eller flere voldgiftsmaend udpeget af generalsekretaeren. Afgoerelser som omhandlet i dette stykke skal traeffes senest 60 dage efter afgivelse af anmodning til voldgiftsretten eller efter den af generalsekretaeren foretagne udpegning. Forpligtelser kan ikke ophaeves, saa laenge der ikke er truffet afgoerelse, og afgoerelsen er endelig og bindende.7) Naar en forurettet part ophaever forpligtelser over for en ansvarlig part, skal den foerstnaevnte goere sit yderste for ikke at kraenke nogen anden kontraherende parts rettigheder i henhold til traktaten.9. Bilag G UNDTAGELSESBESTEMMELSER OG REGLER FOR ANVENDELSE AF BESTEMMELSERNE I GATT OG DE DERTIL KNYTTEDE INSTRUMENTER (i overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra a)) 1. Foelgende bestemmelser i GATT 1947 og de dertil knyttede instrumenter anvendes ikke i henhold til artikel 29, stk. 2, litra a):a) Den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel>TABELPOSITION>Beskyttelsesforanstaltninger i udviklingsoejemedForstaaelse vedroerende anmeldelse, raadslagning, bilaeggelse af tvister og overvaagning.b) Tilknyttede instrumenteri) Aftale om tekniske handelshindringer (kodeks for standarder)Praeambel (afsnit 1, 8 og 9)>TABELPOSITION>ii) Aftale om statslige indkoebiii) Aftale om fortolkning og anvendelse af artikel VI, XVI og XXIII (Subsidier og udlignende foranstaltninger)>TABELPOSITION>iv) Aftale om anvendelsen af artikel VII (Toldvaerdi)>TABELPOSITION>Protokol til aftalen om anvendelsen af artikel VII (undtagen 1.7 og 1.8, terminologisk tilpasning)v) Aftale om importlicensprocedurer>TABELPOSITION>vi) Aftale om anvendelsen af artikel VI (Antidumpingkodeks)>TABELPOSITION>vii) Arrangement vedroerende oksekoedviii) Internationalt arrangement vedroerende mejerisektorenix) Aftale om handel med civile luftfartoejerx) Erklaering om handelsforanstaltninger med henblik paa betalingsbalancec) Alle andre bestemmelser i GATT eller de dertil knyttede instrumenter, som vedroerer:i) regeringsbistand til oekonomisk udvikling og behandling af udviklingslande, med undtagelse af paragraf 1 til 4 i beslutningen af 28. november 1979 (L/4903) om differentieret og gunstigere behandling, gensidighed og oeget deltagelse fra udviklingslandenes sideii) oprettelse af ekspertkomiteer og andre hjaelpeorganer og disses driftiii) undertegnelse, tiltraeden, ikrafttraeden, opsigelse, deponering og registrering.d) Alle aftaler, arrangementer, beslutninger, forstaaelser eller andre faelles foranstaltninger i henhold til de i litra a) til c) anfoerte bestemmelser.2. De kontraherende parter skal anvende bestemmelserne i »Erklaeringen om handelsforanstaltninger med henblik paa betalingsbalance« paa foranstaltninger, der traeffes af kontraherende parter, der ikke er parter i GATT, for saa vidt det er gennemfoerligt under hensyntagen til de andre bestemmelser i denne traktat.3. Med hensyn til de anmeldelser, der kraeves i henhold til de bestemmelser, der finder anvendelse i henhold til artikel 29, stk. 2, litra a):a) Kontraherende parter, som ikke er parter i GATT eller i et dertil knyttet instrument, indgiver deres anmeldelser til Sekretariatet. Sekretariatet rundsender genparter af

type: contracts

jurisdiction: EU


text: anmeldelserne til alle de kontraherende parter. Anmeldelser til Sekretariatet skal udformes paa et af de for denne traktat autentiske sprog. De ledsagende dokumenter behoever kun at forelaegges paa den kontraherende parts sprog.b) disse krav gaelder ikke for kontraherende parter i denne traktat, som ogsaa er parter i GATT og de dertil knyttede instrumenter, som selv indeholder krav om anmeldelse.4. Handel med nukleare materialer kan reguleres gennem aftaler som omhandlet i de erklaeringer vedroerende dette stykke, der er indeholdt i slutakten til konferencen for det europaeiske energicharter.10. Bilag TFU BESTEMMELSER OM HANDELSAFTALER MELLEM STATER, SOM VAR EN DEL AF DEN TIDLIGERE UNION AF SOCIALISTISKE SOVJETREPUBLIKKER (i overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra b)) 1. Aftaler som omhandlet i artikel 29, stk. 2, litra b), skal anmeldes skriftligt til Sekretariatet af eller paa vegne af alle de parter i en saadan aftale, som undertegner eller tiltraeder denne traktat:a) for saa vidt angaar en aftale, der er i kraft paa den dato, der falder tre maaneder efter den dato, hvor den foerste af disse parter undertegner eller deponerer deres instrument for tiltraedelse af traktaten: senest seks maaneder efter datoen for undertegnelse eller deponering; ogb) for saa vidt angaar en aftale, som traeder i kraft paa en dato efter den i litra a) naevnte dato: tilstraekkelig tid inden aftalens ikrafttraeden for andre stater eller regionale organisationer for oekonomisk samarbejde, som har undertegnet eller tiltraadt traktaten (i det foelgende benaevnt »de interesserede parter«) til, at parterne heri og Charterkonferencen har rimelig lejlighed til at gennemgaa aftalen og fremsaette indvendinger inden aftalens ikrafttraeden.2. Anmeldelsen skal omfatte:a) genparter af de originale tekster til aftalen paa alle de sprog, paa hvilke den er undertegnetb) en beskrivelse af de energimaterialer og -produkter, aftalen omfatter, ved henvisning til punkterne i bilag EMc) en forklaring, afgivet for hver enkelt relevant bestemmelse i GATT og de dertil knyttede instrumenter, som goeres gaeldende ved artikel 29, stk. 2, litra a), af de omstaendigheder, der goer det umuligt eller uigennemfoerligt for parterne i aftalen at opfylde den paagaeldende bestemmelse fuldt udd) de saerlige foranstaltninger, hver part i aftalen skal traeffe, for at udbedre de i litra c) naevnte omstaendigheder; oge) en beskrivelse af parternes programmer for gradvis indskraenkning og endelig ophaevelse af aftalens ikke-overensstemmende bestemmelser.3. Parterne i en aftale anmeldt i overensstemmelse med stk. 1 skal give de interesserede parter rimelig lejlighed til at raadfoere sig med dem vedroerende den paagaeldende aftale og skal tage deres indvendinger op til overvejelse. Paa anmodning af en interesseret part skal aftalen gennemgaas af Charterkonferencen, som kan fremsaette rekommandationer vedroerende aftalen.4. Charterkonferencen gennemgaar regelmaessigt gennemfoerelsen af aftaler anmeldt i medfoer af stk. 1 og fremskridtene hen imod ophaevelse af de bestemmelser heri, som ikke er i overensstemmelse med de bestemmelser i GATT og de dertil knyttede instrumenter, der goeres gaeldende ved artikel 29, stk. 2, litra a). Paa anmodning af en interesseret part kan Charterkonferencen fremsaette rekommandationer vedroerende saadanne aftaler.5. En aftale som beskrevet i artikel 29, stk. 2, litra b), kan i saerlige hastesituationer traede i


text: kraft uden den anmeldelse og raadslagning, der er omhandlet i stk. 1, litra b), og stk. 2 og 3, forudsat at der straks foretages anmeldelse og foranstaltes raadslagning. I saadanne tilfaelde skal parterne i aftalen imidlertid straks efter aftalens ikrafttraeden anmelde teksten hertil i overensstemmelse med stk. 2, litra a).6. Kontraherende parter, som er eller bliver parter i en aftale som beskrevet i artikel 29, stk. 2, litra b), forpligter sig til videst muligt under hensyntagen til de saerlige omstaendigheder at begraense aftalens ikke-overensstemmelse med de bestemmelser i GATT og de dertil knyttede instrumenter, som goeres gaeldende i henhold til artikel 29, stk. 2, litra a), og at gennemfoere aftalen paa en saadan maade, at der afviges mindst muligt fra de paagaeldende bestemmelser. De skal goere deres yderste for at traeffe udbedrende foranstaltninger i lyset af indvendinger fra de interesserede parter og eventuelle rekommandationer fra Charterkonferencen.11. Bilag D MIDLERTIDIGE BESTEMMELSER OM BILAEGGELSE AF HANDELSTVISTER (i overensstemmelse med artikel 29, stk. 7) 1. a) De kontraherende parter skal i deres indbyrdes forbindelser saette alt ind paa gennem samarbejde og konsultation at naa frem til gensidigt tilfredsstillende bilaeggelse af eventuelle tvister om bestaaende foranstaltninger, som kan have vaesentlige konsekvenser for opfyldelsen af bestemmelserne vedroerende handel i henhold til artikel 5 eller 29.b) En kontraherende part kan skriftligt anmode en hvilken som helst anden kontraherende part om konsultation vedroerende en bestaaende foranstaltning truffet af den anden kontraherende part, som efter dens mening kan faa vaesentlige konsekvenser for opfyldelsen af bestemmelser om handel i henhold til artikel 5 eller 29. En kontraherende part, som anmoder om konsultation, skal videst muligt anfoere, hvilken foranstaltning der klages over, og angive de bestemmelser i artikel 5 eller 29 og i GATT og de dertil knyttede instrumenter, som den finder relevante. Anmodninger om konsultation i henhold til dette punkt skal anmeldes til Sekretariatet, som regelmaessigt underretter de kontraherende parter om anmeldte konsultationer.c) En kontraherende part skal behandle al fortrolig eller af ejendomsret omfattet information, der er identificeret som saadan og indeholdt i eller modtaget som svar paa en skriftlig anmodning eller modtaget i loebet af konsultationer, paa samme maade, som den paagaeldende information behandles af den kontraherende part, som tilvejebringer den paagaeldende information.d) Naar kontraherende parter, der deltager i konsultationer eller anden bilaeggelse af tvister, soeger at loese spoergsmaal, som ifoelge en kontraherende part indvirker paa opfyldelsen af bestemmelser om handel i henhold til artikel 5 eller 29 mellem den paagaeldende part selv og en anden kontraherende part, skal disse saette alt ind paa at undgaa en bilaeggelse, som er til skade for handelen for en hvilken som helst anden kontraherende part.2. a) Hvis de kontraherende parter ikke senest 60 dage efter modtagelsen af anmodningen om konsultation som omhandlet i punkt 1, litra b), har bilagt deres tvist eller vedtaget at bilaegge den ved forlig, maegling, voldgift eller paa anden vis, kan begge de kontraherende parter forelaegge Sekretariatet en skriftlig anmodning om oprettelse af et panel i overensstemmelse med litra b) til f). I anmodningen skal den paagaeldende


text: kontraherende part anfoere tvistens genstand og de bestemmelser i artikel 5 eller 29 eller i GATT og de dertil knyttede instrumenter, der betragtes som relevante. Sekretariatet tilsender straks alle de kontraherende parter en genpart af anmodningen.b) Der skal tages hensyn til andre kontraherende parters interesser ved bilaeggelsen af en tvist. Andre parter, der har en vaesentlig interesse i et givet spoergsmaal, har ret til at blive hoert af panelet og forelaegge dette skriftlige bemaerkninger, forudsat at begge de stridende kontraherende parter og Sekretariatet senest paa datoen for panelets oprettelse i overensstemmelse med litra c) har modtaget skriftlig anmeldelse af den paagaeldende interesse.c) Et panel anses for oprettet 45 dage efter Sekretariatets modtagelse af den skriftlige anmodning fra en kontraherende part i henhold til litra a).d) Et panel bestaar af tre medlemmer, som vaelges af generalsekretaeren fra den i punkt 7 beskrevne liste. Medmindre de stridende kontraherende parter enes om andet, maa medlemmerne af et panel ikke vaere statsborgere i kontraherende parter, som enten er part i tvisten, eller som har anmeldt deres interesse i overensstemmelse med litra b), eller statsborgere i stater, der er medlemmer af en regional organisation for oekonomisk integration, som enten er part i tvisten, eller som har anmeldt sin interesse i overensstemmelse med litra b).e) De stridende kontraherende parter skal inden ti arbejdsdage udtale sig om udnaevnelse af panelmedlemmer og maa kun modsaette sig saadanne udnaevnelser af tvingende aarsager.f) Panelmedlemmerne vaelges paa grundlag af deres individuelle faerdigheder og kan hverken anmode om eller modtage instrukser fra regeringer eller andre instanser. Hver kontraherende part forpligter sig til at overholde disse principper og ikke at soege at paavirke panelmedlemmerne i udoevelsen af deres opgaver. Ved udvaelgelsen af panelmedlemmerne tages der hensyn til, at deres uafhaengighed sikres, og at de tilsammen har tilstraekkelig forskelligartet baggrund og erfaring.g) Sekretariatet meddeler straks alle de kontraherende parter, at der er oprettet et panel.3. a) Charterkonferencen vedtager procedurereglerne for panelprocessen i overensstemmelse med dette bilag. De skal saa vidt muligt svare til de i GATT og de dertil knyttede instrumenter fastsatte procedureregler. Et panel har ogsaa ret til at vedtage supplerende procedureregler, som ikke er i overensstemmelse med de af Charterkonferencen vedtagne eller med dette bilag. Under en panelproces har hver stridende kontraherende part og en hvilken som helst anden kontraherende part, som har anmeldt sin interesse i sagen i overensstemmelse med punkt 2, litra b), ret til at blive hoert af panelet mindst én gang og indgive en forelaeggelsesakt. De stridende kontraherende parter har ogsaa ret til at afgive skriftlig indsigelse. Et panel kan imoedekomme en anmodning fra en anden kontraherende part, som har anmeldt sin interesse i overensstemmelse med punkt 2, litra b), om adgang til forelaeggelsesakter, der er forelagt panelet, med samtykke fra den kontraherende part, som har indgivet den paagaeldende forelaeggelsesakt.En panelproces er fortrolig. Et panel skal foretage en objektiv vurdering af den sag, der behandles, herunder tvistens genstand og spoergsmaalet om, hvorvidt foranstaltningerne er i overensstemmelse med handelsbestemmelserne i henhold til artikel 5 eller 29. Et panel skal


text: i udoevelsen af sine opgaver raadfoere sig med de stridende kontraherende parter og give dem passende lejlighed til at naa til en gensidigt tilfredsstillende loesning. Medmindre de stridende kontraherende parter vedtager andet, skal et panel laegge de stridende kontraherende parters argumenter og forelaeggelsesakter til grund for sin anfoerelse. Panelerne skal henholde sig til de fortolkninger af GATT og de dertil knyttede instrumenter, der er fastsat inden for rammerne af GATT, og maa ikke bestride overensstemmelsen med artikel 5 eller 29 af praksis, der af en kontraherende part, som er part i GATT, udoeves over for andre parter i GATT, over for hvilke den paagaeldende kontraherende part anvender GATT, og som ikke af disse andre parter er blevet underkastet tvistemaalsbilaeggelse i henhold til GATT.Medmindre de stridende kontraherende parter enes om andet, skal alle procedurer, som et panel er inddraget i, herunder udsendelse af dens slutberetning, vaere afsluttet senest 180 dage efter datoen for panelets oprettelse; er alle procedurerne imidlertid ikke afsluttet inden for denne frist, beroerer dette ikke slutberetningens gyldighed.b) Et panel fastsaetter selv sit kompetenceomraade; fastsaettelsen er endelig og bindende. Indsigelse fra en stridende kontraherende part gaaende ud paa, at en given tvist ikke falder ind under panelets kompetenceomraade, skal behandles af panelet, som skal afgoere, om den skal behandle indsigelsen som et praejudicielt spoergsmaal eller betragte den som en del af tvisten.c) Er der tale om to eller flere anmodninger om oprettelse af et panel vedroerende tvister, der i det vaesentlige er ens, kan generalsekretaeren med alle de stridende kontraherende parters samtykke udpege et enkelt panel.4. a) Efter at have gennemgaaet modargumenterne skal et panel forelaegge de stridende kontraherende parter de beskrivende dele af sit udkast til skriftlig beretning, herunder en fremstilling af sagen og et resumé af de af de stridende kontraherende parter fremsatte argumenter. De stridende kontraherende parter skal gives mulighed for at fremsaette skriftlige bemaerkninger til de beskrivende afsnit inden for en af panelet fastsat frist.Efter den dato, der er fastsat for fremsaettelse af bemaerkninger fra de kontraherende parter, skal panelet tilstille de stridende kontraherende parter en midlertidig skriftlig beretning, som baade omfatter de beskrivende afsnit og panelets foreslaaede afgoerelser og konklusioner. Inden for en af panelet fastsat frist kan en stridende kontraherende part rette skriftlig anmodning til panelet om, at panelet paa ny gennemgaar bestemte aspekter af den midlertidige beretning, inden det udsender en slutberetning. Inden udsendelsen af sin slutberetning kan panelet efter eget skoen moedes med de stridende kontraherende parter for at droefte de i en saadan anmodning fremsatte spoergsmaal.Slutberetningen skal indeholde beskrivende afsnit (herunder en fremstilling af sagen og et resumé af de stridende kontraherende parters argumenter), panelets afgoerelser og konklusioner og en droeftelse af de argumenter, der er fremsat vedroerende bestemte aspekter af den midlertidige beretning i forbindelse med den fornyede gennemgang heraf. Slutberetningen skal behandle alle vaesentlige spoergsmaal, der er forelagt panelet, og som er noedvendige for tvistens bilaeggelse, og skal indeholde en redegoerelse for aarsagerne til panelets konklusioner.Et panel udsender sin slutberetning ved straks at sende den til Sekretariatet og


text: de stridende kontraherende parter. Sekretariatet skal hurtigst muligt sende slutberetningen til samtlige kontraherende parter, sammen med eventuelle skriftlige synspunkter, som en stridende kontraherende part oensker vedlagt beretningen.b) Hvis et panel konkluderer, at en foranstaltning, der er indfoert eller som opretholdes af en kontraherende part, ikke er forenelig med en bestemmelse i artikel 5 eller 29 eller med en bestemmelse i GATT eller et dertil knyttet instrument, der finder anvendelse i henhold til artikel 29, kan panelet i sin slutberetning anbefale, at den kontraherende part aendrer eller ophaever den paagaeldende foranstaltning eller adfaerd, saa den paagaeldende bestemmelse opfyldes.c) Panelberetninger godkendes af Charterkonferencen. For at give Charterkonferencen tilstraekkelig tid til at gennemgaa panelberetningerne skal Charterkonferencen tidligst godkende en beretning 30 dage efter, at alle de kontraherende parter har faaet beretningen tilsendt af Sekretariatet. Kontraherende parter, der har indvendinger mod en panelberetning, skal skriftligt tilstille Sekretariatet aarsagerne til deres indvendinger mindst ti dage inden den dato, hvor beretningen skal gennemgaas med henblik paa godkendelse af Charterkonferencen, og skriftligt goere rede herfor over for Sekretariatet, som straks underretter alle de kontraherende parter herom. De stridende kontraherende parter og kontraherende parter, som har anmeldt deres interesse i overensstemmelse med punkt 2, litra b), har ret til at deltage fuldt ud i Charterkonferencens gennemgang af panelets beretning om den paagaeldende tvist, og deres synspunkter skal foeres til protokols i deres fulde omfang.d) For at sikre effektiv bilaeggelse af tvister til fordel for alle de kontraherende parter er det af stoerste betydning, at de kendelser og rekommandationer, der er indeholdt i en af Charterkonferencen godkendt slutberetning fra et panel, efterleves omgaaende. En kontraherende part, der er genstand for en kendelse eller rekommandation i en af Charterkonferencen godkendt slutberetning, skal underrette Charterkonferencen om, hvorledes den agter at efterlevne denne kendelse eller rekommandation. Hvis oejeblikkelig efterlevelse ikke er mulig, skal den paagaeldende kontraherende part over for Charterkonferencen goere rede for aarsagerne hertil og skal i lyset af denne redegoerelse have en rimelig frist til at fuldbyrde efterlevelsen. Maalet med bilaeggelse af tvister er, at ikke-overensstemmende foranstaltninger aendres eller indstilles.5. a) Hvis en kontraherende part ikke inden for en rimelig frist har bragt sig i overensstemmelse med en kendelse eller rekommandation fastsat i en af Charterkonferencen godkendt slutberetning fra et panel, kan en kontraherende part, der er part i tvisten, og som er kraenket af denne manglende overensstemmelse, skriftligt anmode den ikke-overensstemmende kontraherende part om at indlede forhandlinger med henblik paa at naa til enighed om en gensidigt acceptabel erstatning. Modtager den ikke-overensstemmende kontraherende part en saadan anmodning, indleder den straks saadanne forhandlinger.b) Naegter den ikke-overensstemmende kontraherende part at forhandle, eller er de kontraherende parter ikke naaet til enighed inden 30 dage efter afgivelsen af anmodningen om forhandlinger, kan den forurettede kontraherende part rette skriftlig anmodning til Charterkonferencen om tilladelse til at ophaeve sine forpligtelser i henhold til artikel 5 eller 29 over for den ikke-overensstemmende kontraherende part.c) Charterkonferencen kan give den forurettede kontraherende part tilladelse til at ophaeve de af vedkommendes forpligtelser over for den ikke-overenstemmende kontraherende part, i


text: henhold til artikel 5 eller 29 eller bestemmelser i GATT og/eller dertil tilknyttede instrumenter, der finder anvendelse i henhold til artikel 29, som den forurettede part under de paagaeldende omstaendigheder finder tilsvarende.d) Ophaevelsen af forpligtelserne skal vaere midlertidig og maa kun vare, indtil den foranstaltning, der er uforligelig med artikel 5 eller 29, er indstillet, eller indtil der er naaet en gensidigt tilfredsstillende loesning.6. a) Inden den forurettede kontraherende part ophaever saadanne forpligtelser, skal den underrette den ikke-overensstemmende kontraherende part om arten og omfanget af de forpligtelser, der foreslaas ophaevet. Hvis den ikke-overensstemmende kontraherende part over for generalsekretaeren goer skriftlig indsigelse mod omfanget af ophaevelsen af forpligtelser som foreslaaet af den forurettede kontraherende part, henvises indsigelsen til voldgift som anfoert nedenfor. Den foreslaaede ophaevelse af forpligtelser udsaettes, indtil voldgiften er afsluttet og voldgiftspanelets afgoerelse er blevet endelig og bindende i overensstemmelse med litra e).b) Generalsekretaeren opretter et voldgiftspanel i overensstemmelse med punkt 2, litra d) til f), som om muligt skal vaere det samme panel, som afgav den i punkt 4, litra d), omhandlede kendelse eller rekommandation; panelet skal undersoege omfanget af de forpligtelser, som den forurettede kontraherende part agter at ophaeve. Medmindre Charterkonferencen fastsaetter andet, skal procedurereglerne for panelprocessen vedtages i overensstemmelse med punkt 3, litra a).c) Voldgiftspanelet skal afgoere, hvorvidt omfanget af de forpligtelser, som den forurettede konraherende part oensker ophaevet, er for vidtgaaende i forhold til den skade, vedkommende har lidt, og i bekraeftende fald i hvilken grad. Panelet skal ikke gennemgaa arten af de ophaevede forpligtelser, medmindre dette er noedvendigt for at afgoere de ophaevede forpligtelsers omfang.d) Voldgiftspanelet afgiver sin skriftlige afgoerelse til den forurettede og den ikke-overensstemmende kontraherende part og Sekretariatet senest 60 dage efter panelets oprettelse eller inden for en anden frist, som den forurettede part og den ikke-overensstemmende kontraherende part maatte have aftalt. Sekretariatet forelaegger Charterkonferencen afgoerelsen hurtigst muligt og senest paa Charterkonferencens foerste moede efter modtagelsen af afgoerelsen.e) Voldgiftspanelets afgoerelse bliver endelig og bindende 30 dage efter datoen for forelaeggelsen heraf for Charterkonferencen, og ophaevelse af fordele i det omfang, afgoerelsen tillader, kan dernaest saettes i kraft af den forurettede kontraherende part paa en maade, som denne anser for tilsvarende under de foreliggende omstaendigheder, medmindre Charterkonferencen fastsaetter andet inden udloebet af de 30 dage.f) Naar en forurettet part ophaever forpligtelser over for en ikke-overensstemmende kontraherende part, goer vedkommende sit yderste for ikke at skade andre kontraherende parters handel.7. Hver kontraherende part kan udpege to personer, som, hvis de kontraherende parter ogsaa er parter i GATT, skal vaere medlemmer af et panel for tvistbilaeggelse inden for rammerne af GATT, saafremt de er rede til og i stand til at fungere som panelmedlemmer i henhold til dette bilag. Generalsekretaeren kan ogsaa med Charterkonferencens samtykke udpege hoejst ti personer, som er rede til og i stand til at fungere som panelmedlemmer med henblik paa bilaeggelse af tvister i overensstemmelse med punkt 2 til 4. Charterkonferencen kan derudover til de samme formaal udpege op til 20 personer, som er optaget paa andre internationale organisationers forligsmaeglingslister, og


text: som er rede til og i stand til at fungere som panelmedlemmer. Navnene paa alle de saaledes udpegede personer udgoer listen over voldgiftsmaend. Medlemmerne udpeges udelukkende paa grundlag af deres objektivitet, paalidelighed og doemmekraft, og de skal saa vidt muligt have erfaringer med spoergsmaal inden for international handel og energi, navnlig med hensyn til de i henhold til artikel 29 gaeldende bestemmelser. Ved udoevelsen af opgaver i henhold til dette bilag maa medlemmerne ikke have tilknytning til eller modtage instrukser fra nogen kontraherende part. Medlemmerne tildeles et femaarigt mandat, der kan forlaenges, indtil deres efterfoelger udpeges. Et medlem, hvis mandatperiode udloeber, skal fortsat udfoere de opgaver, som det blev valgt til at udfoere i henhold til dette bilag. Ved et medlems doed, tilbagetraeden eller inhabilitet har den kontraherende part eller generalsekretaeren, alt efter hvem der foretog udpegningen af det naevnte medlem, ret til at udpege en anden person til listen for resten af det paagaeldende medlems mandatperiode, idet en af generalsekretaeren foretaget udpegning dog skal godkendes af Charterkonferencen.8. Uanset bestemmelserne i dette bilag, opfordres de kontraherende parter til under hele bilaeggelsesproceduren at raadfoere sig med hinanden for at bilaegge deres tvist.9. Charterkonferencen kan udpege eller udnaevne andre organer eller fora til at udoeve de opgaver, der i dette bilag er overdraget Sekretariatet og generalsekretaeren.12. Bilag B SYSTEM TIL FORDELING AF CHARTEROMKOSTNINGERNE (i overensstemmelse med artikel 37, stk. 3) 1. De bidrag, de kontraherende parter skal betale, fastsaettes aarligt af Sekretariatet paa grundlag af deres procentvise bidrag i henhold til De Forenede Nationers senest foreliggende paaligningsskala (suppleret med oplysninger om teoretiske bidrag for kontraherende parter, der ikke er medlemmer af FN).2. Bidragene tilpasses om noedvendigt for at sikre, at de kontraherende parters bidrag i alt andrager 100 %.13. Bilag PA LISTE OVER SIGNATARER, SOM IKKE ACCEPTERER FORPLIGTELSEN TIL MIDLERTIDIG ANVENDELSE AF ARTIKEL 45, STK. 3, LITRA b) (i overensstemmelse med artikel 45, stk. 3, litra c)) 1. Den Tjekkiske Republik2. Tyskland3. Ungarn4. Litauen5. Polen6. Slovakiet14. Bilag T DE KONTRAHERENDE PARTERS OVERGANGSFORANSTALTNINGER (i overensstemmelse med artikel 32, stk. 1) Liste over kontraherende parter, som har ret til overgangsforanstaltningerAlbanienArmenienAserbajdsjanHvideruslandBulgarienKroatienDen Tjekkiske RepublikEstlandGeorgienUngarnKasakhstanKirgistanLetlandLitauenMoldovaPolenRumaenienDen Russiske FoederationSlovakietSlovenienTadsjikistanTurkmenistanUkraineUsbekistanListe over bestemmelser, der omfattes af overgangsforanstaltninger>TABELPOSITION>Artikel 6, stk. 2 »Alle de kontraherende parter soerger for inden for deres jurisdiktion at vedtage og haandhaeve saadanne love, som er noedvendige og hensigtsmaessige til at modvirke unilateral og samordnet konkurrencebegraensende praksis inden for oekonomiske aktiviteter i energisektoren.«LAND: ALBANIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ingen lov om konkurrencebeskyttelse i Albanien. Lov nr. 7746 af 28. juli 1993 om carbonhydrider og lov nr. 7796 af 17. februar 1994 om mineraler indeholder ikke saadanne bestemmelser. Der er endnu ingen lov om elektricitet; en saadan er under udarbejdelse og ventes forelagt parlamentet inden udgangen af 1996. Albanien agter at lade disse love omfatte bestemmelser om konkurrencebegraensende praksis.Afvikling1. januar 1998.LAND: ARMENIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseI Armenien er der for tiden statsmonopol i de fleste energisektorer. Der findes ingen lov om konkurrencebeskyttelse, saa konkurrencereglerne gennemfoeres endnu ikke. Der er ingen love om energi, men lovudkastene om energi ventes forelagt parlamentet i 1994. Lovene skal efter


text: planerne indeholde bestemmelser om konkurrencebegraensende adfaerd, i overensstemmelse med EF-retten om konkurrence.Afvikling31. december 1997.LAND: ASERBAJDSJANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseEn lovgivning om monopolbegraensning er under udarbejdelse.Afvikling1. januar 2000.LAND: HVIDERUSLANDSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLovgivning om monopolbegraensning er under udarbejdelse.Afvikling1. januar 2000.LAND: GEORGIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLove om ophaevelse af statens monopol er under udarbejdelse, og staten har indtil da monopol paa praktisk talt alle energikilder og energiressoucer, hvilket begraenser konkurrencemulighederne i energi- og braendstofsektoren.Afvikling1. januar 1999.LAND: KASAKHSTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseEn lov om udvikling af konkurrence og begraensning af monopolistiske aktiviteter (nr. 656 af 11. juli 1991) er vedtaget, men er af generel art. Det er noedvendigt at udbygge lovgivningen, enten ved at vedtage aendringer hertil eller en helt ny lov.Afvikling1. januar 1998.LAND: KIRGISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er allerede vedtaget en lov om monopolbegraensning. Overgangsperioden er noedvendig til at tilpasse lovens bestemmelser til energisektoren, som nu er strengt statsreguleret.Afvikling1. juli 2001.LAND: MOLDOVASektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLoven om monopolbegraensning og udvikling af konkurrence af 29. januar 1992 udgoer de organisatoriske og juridiske rammer for udvikling af konkurrencen og af foranstaltninger til at forhindre og begraense monopolistiske aktiviteter; loven tager sigte paa implementering af markedsoekonomiske vilkaar. Den indeholder imidlertid ikke konkrete bestemmelser om konkurrencebegraensende adfaerd i energisektoren, og den daekker heller ikke kravene i artikel 6 fuldstaendig.I 1995 vil parlamentet faa forelagt udkast til en lov om konkurrence og et statsprogram for liberalisering af erhvervslivet. Det lovudkast om energi, som ogsaa vil blive forelagt parlamentet i 1995, vil omfatte afmonopolisering og udvikling af konkurrencen i energisektoren.Afvikling1. januar 1998.LAND: RUMAENIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseKonkurrencereglerne er endnu ikke gennemfoert i Rumaenien. Et lovudkast om konkurrencebeskyttelse er forelagt parlamentet og ventes godkendt i loebet af 1994.Udkastet indeholder bestemmelser om konkurrencebegraensende adfaerd, som er harmoniseret med EF's konkurrencelovgivning.Afvikling31. december 1996.LAND: DEN RUSSISKE FOEDERATIONSektorSamtlige energisektorer.RegeringRegeringen for Den Russiske Foederation.BeskrivelseDer er skabt en omfattende monopolbegraensende lovgivningsramme, men der boer traeffes andre juridiske og organisatoriske foranstaltninger til at forhindre, begraense eller bekaempe monopolistiske aktiviteter og illoyal konkurrence, navnlig i energisektoren.Afvikling1. juli 2001.LAND: SLOVENIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseI lov om konkurrencebeskyttelse vedtaget i 1993 og offentliggjort i statstidende nr. 18/93 behandles konkurrencebegraensende adfaerd kun generelt. Loven indeholder ogsaa bestemmelser om vilkaarene for oprettelse af konkurrencemyndigheder. Paa nuvaerende tidspunkt er den vigtigste konkurrencemyndighed kontoret for konkurrencebeskyttelse under ministeriet for oekonomiske forbindelser og udvikling. I betragtning af energisektorens betydning er der planlagt en saerskilt lov for denne sektor, og der behoeves derfor laengere tid til opnaaelse af fuld overensstemmelse med traktaten.Afvikling1. januar 1998LAND: TADSJIKISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseI 1993 indfoertes en lov om liberalisering og konkurrence. Som foelge af landets vanskelige oekonomiske situation er loven imidlertid ophaevet indtil videre.Afvikling31. december 1997.LAND: TURKMENISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseI henhold til praesidentdekret nr. 1532 af 21. oktober 1993 er der oprettet et udvalg for begraensning af monopolvirksomhed. Udvalget, som er traadt i funktion, skal beskytte virksomheder og andre foretagender mod monopolitisk adfaerd og praksis og skal fremme opstillingen af markedsprincipper paa grundlag af oeget konkurrence og ivaerksaetterkultur. Der er behov for en udbygning af lovgivningen til regulering af virksomheder i energisektoren.Afvikling1. juli 2001.LAND: USBEKISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseEn lov om monopolbegraensning har vaeret i kraft siden juli 1992. Loven (som anfoert i dens artikel 1, stk. 3) omfatter imidlertid


text: ikke virksomheder i energisektoren.Afvikling1. juli 2001.Artikel 6, stk. 5 »Mener en kontraherende part, at en given konkurrencebegraensende praksis paa en anden kontraherende parts omraade skader vaesentlige interesser som omhandlet i denne artikel, kan den paagaeldende kontraherende part anmelde forholdet til den anden kontraherende part og begaere, at dennes konkurrencemyndigheder traeffer passende foranstaltninger. Den anmeldende kontraherende part meddeler samtidig den anmeldte kontraherende part tilstraekkelige oplysninger til, at denne kan identificere den konkurrencebegraensende praksis, som er genstand for anmeldelsen, og tilbyder saa vidt muligt yderligere oplysninger og samarbejde. Den anmeldte kontraherende part eller de relevante konkurrencemyndigheder kan raadfoere sig med konkurrencemyndighederne i den anmeldende kontraherende part og laegger behoerig vaegt paa den anmeldende kontraherende parts begaering, naar de afgoer, om der skal indledes foranstaltninger mod den i anmeldelsen fremfoerte konkurrencebegraensende praksis. Den anmeldte kontraherende part underretter den anmeldende kontraherende part om sin eller de relevante konkurrencemyndigheders afgoerelse og kan, hvis den oensker det, underrette den anmeldende kontraherende part om aarsagerne til afgoerelsen. Hvis der indledes foranstaltninger, skal den anmeldte kontraherende part underrette den anmeldende kontraherende part om resultaterne heraf og saa vidt muligt om enhver betydningsfuld udvikling i situationen.«LAND: ALBANIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ikke nogen institutioner i Albanien til haandhaevelse af konkurrencereglerne. Med loven om konkurencebeskyttelse, som ventes faerdig i 1996, vil der blive oprettet saadanne institutioner.Afvikling1. januar 1999.LAND: ARMENIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ikke oprettet institutioner i Armenien til haandhaevelse af disse bestemmelser.Lovene om energi og konkurrencebeskyttelse skal indeholde bestemmelser om oprettelse af saadanne institutioner.Afvikling31. december 1997.LAND: ASERBAJDSJANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer vil blive oprettet konkurrencemyndigheder efter vedtagelsen af konkurrencelovgivningen.Afvikling1. januar 2000.LAND: HVIDERUSLANDSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer vil blive oprettet konkurrencemyndigheder efter vedtagelsen af konkurrencelovgivningen.Afvikling1. januar 2000.LAND: GEORGIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLove om liberalisering er endnu under udarbejdelse, hvorfor der endnu ikke er oprettet konkurrencemyndigheder.Afvikling1. januar 1999.LAND: KASAKHSTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er oprettet et liberaliseringsudvalg i Kasakhstan, men det boer forbedres baade lovgivningsmaessigt og organisatorisk for at kunne udarbejde en effektiv ordning for behandling af klager over konkurrencebegraensende praksis.Afvikling1. januar 1998.LAND: KIRGISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer findes ingen ordning til kontrol med konkurrencebegraensende praksis og heller ingen lovgivning paa omraadet. Der boer oprettes konkurrencemyndigheder.Afvikling1. juli 2001.LAND: MOLDOVASektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseOEkonomiministeriet har ansvaret for kontrol med konkurrencemaessig adfaerd. Der er indfoert aendringer i loven om overtraedelse af administrative bestemmelser med sanktioner for monopolvirksomheders overtraedelse af konkurrencereglerne.Ukastet til en konkurrencelov vil indeholde bestemmelser om haandhaevelse af konkurrencereglerne.Afvikling1. januar 1998.LAND: RUMAENIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ikke oprettet institutioner til gennemfoerelse af bestemmelserne i dette stykke.Det lovudkast om beskyttelse af konkurrencen, som ventes vedtaget i 1994, indeholder bestemmelser om oprettelse af konkurrencemyndigheder.Gennemfoerelsesfristen for loven er ni maaneder fra datoen for dens offentliggoerelse.I henhold til den europaeiske aftale om oprettelse af en association mellem Rumaenien og Det Europaeiske Faellesskab fik Rumaenien en frist paa fem aar til at gennemfoere konkurrencereglerne.Afvikling1. januar 1998.LAND: TADSJIKISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseTadsjikistan har vedtaget love om liberalisering og konkurrence, men konkurrencemyndighederne er endnu ikke faerdigetableret.Afvikling31. december 1997.LAND: USBEKISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseEn lov om monopolbegraensning har vaeret i kraft siden juli 1992. Loven omfatter imidlertid ikke virksomhederne i energisektoren (artikel 1, stk. 3).Afvikling1. juli 2001.Artikel 7, stk. 4 »Kan transit af energimaterialer og -produkter ikke finde sted paa


text: kommercielle betingelser gennem de eksisterende energitransportinfrastrukturer, maa de kontraherende parter ikke stille hindringer i vejen for, at der skabes ny energitransportkapacitet, medmindre andet er fastsat i gaeldende lovgivning, som er i overensstemmelse med stk. 1.«LAND: ASERBAJDSJANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer boer vedtages en raekke love om energi, herunder godkendelsesprocedurer til regulering af transit. Der er i en overgangsperiode planer om at opfoere og modernisere eltransmissionsledninger og elproduktionsanlaeg for at hoejne det tekniske niveau paa linje med de internationale krav og tilpasse vilkaarene til markedsoekonomien.Afvikling31. december 1999.LAND: HVIDERUSLANDSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLove om energi, arealer og andre emner er under udarbejdelse, og indtil deres endelige vedtagelse er der fortsat usikkerhed om vilkaarene for oprettelse af nye energitransportinfrastrukturer paa Hvideruslands territorium.Afvikling31. december 1998.LAND: BULGARIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseBulgarien har ingen love om regulering af transit af energimaterialer og -produkter. Der er en generel omstrukturering i gang i energisektoren, herunder udvikling af institutionelle rammer, lovgivning og regulering.AfviklingDer er behov for en overgangsperiode paa syv aar for at bringe lovgivningen om transit af energimaterialer og -produkter i fuld overensstemmelse med denne bestemmelse.1. juli 2001.LAND: GEORGIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er behov for en raekke love paa dette omraade. Paa nuvaerende tidspunkt er der meget forskelligartede betingelser for transport og transit af de forskellige energikilder (el, naturgas, olieprodukter, kul).Afvikling1. januar 1999.LAND: UNGARNSektorElindustrien.RegeringNational.BeskrivelseI overensstemmelse med den gaeldende lovgivning er oprettelse og drift af hoejspaendingstransmissionsledninger et statsmonopol.Der er planer om skabelse af en ny juridisk og regulerende ramme for opfoerelse, drift og ejerskab af hoejspaendingstransmissionsledninger.Ministeriet for industri og handel har allerede taget initiativ til at fremsaette forslag om en ny lov om elenergi, som ogsaa vil faa indflydelse paa civilretten og loven om koncession. Ungarn vil kunne opfylde traktatens artikel 7, stk. 4, naar den nye lov om elektricitet og de hertil knyttede gennemfoerelsesbestemmelser traeder i kraft.Afvikling31. december 1996.LAND: POLENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDen polske energilov er nu i sin sidste samordningsfase og indeholder regler i lighed med de love, der gaelder i lande med markedsoekonomi (tilladelser til at fremstille, transmittere, distribuere og handle med energi). Indtil denne lov er godkendt i parlamentet, maa forpligtelserne i henhold til dette stykke ophaeves midlertidigt.Afvikling31. december 1995.Artikel 9, stk. 1 »De kontraherende parter erkender vigtigheden af aabne kapitalmarkeder som middel til at fremme kapitalstroemmene til finansiering af handel med energimaterialer og -produkter og til investeringer og fremme af investeringer i oekonomiske aktiviteter i energisektoren paa andre kontraherende parters omraader, navnlig dem, der befinder sig i en overgangsoekonomi. Hver kontraherende part skal derfor soege at lempe betingelserne for adgang til sit kapitalmarked for selskaber og statsborgere fra andre kontraherende parter med henblik paa finansiering af handel med energimaterialer og -produkter og investeringer i oekonomiske aktiviteter i energisektoren paa disse andre kontraherende parters omraader paa vilkaar, der ikke er mindre gunstige end de vilkaar, den paagaeldende kontraherende part under tilsvarende omstaendigheder tilstaar sine egne selskaber og statsborgere eller selskaber og statsborgere fra enhver anden kontraherende part eller tredjestat, afhaengigt af hvilke vilkaar der er de gunstigste.«LAND: ASERBAJDSJANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLovgivning paa dette omraade er under udarbejdelse.Afvikling1. januar 2000.LAND: HVIDERUSLANDSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLovgivning paa dette omraade er under udarbejdelse.Afvikling1. januar 2000.LAND: GEORGIENSektorSamtlige


text: energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLovgivning paa dette omraade er under udarbejdelse.Afvikling1. januar 1997.LAND: KASAKHSTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLoven om udenlandske investeringer er til behandling og ventes vedtaget af parlamentet i efteraaret 1994.Afvikling1. juli 2001.LAND: KIRGISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseLovgivning paa dette omraade er under udarbejdelse.Afvikling1. juli 2001.Artikel 10, stk. 7 - Saerlige foranstaltninger »Alle de kontraherende parter skal tilstaa investeringer paa deres omraade foretaget af investorer fra andre kontraherende parter og de hertil knyttede aktiviteter, herunder forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse eller afhaendelse, en behandling, der ikke er mindre gunstig end den behandling, de paagaeldende parter tilstaar investeringer foretaget af deres egne investorer eller investorer fra en anden kontraherende part eller et tredjeland og de hertil knyttede aktiviteter, herunder forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse eller afhaendelse, afhaengigt af hvilken behandling der er den gunstigste.«LAND: BULGARIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseUdlaendinge maa ikke erhverve ejendomsret over land. Et selskab, som for over 50 %'s vedkommende kontrolleres af udenlandske statsborgere, maa ikke erhverve ejendomsret over landbrugsland.Udlaendinge og udenlandske juridiske personer maa ikke erhverve ejendomsret over land, medmindre der er tale om arv i overensstemmelse med loven. I dette tilfaelde skal de afhaende arven.En udlaending kan erhverve ejendomsret over bygninger, men ikke ejendomsret over grunden.Udlaendinge eller selskaber med overvejende udenlandsk deltagelse skal indhente forudgaaende tilladelse til foelgende aktiviteter:- prospektering, udvikling og udvinding af raastoffer fra territorialfarvandet, kontinentalsoklen og den eksklusive oekonomiske zone- erhvervelse af fast ejendom i geografiske omraader udpeget af ministerraadet- tilladelserne udstedes af ministerraadet og/eller et organ godkendt af dette.Afvikling1. juli 2001.Artikel 14, stk. 1, litra d) »Alle de kontraherende parter skal, for saa vidt angaar investeringer paa deres omraade foretaget af investorer fra andre kontraherende parter, sikre fri overfoersel til og fra deres omraade, herunder overfoersel af:ubrugte indtaegter og andre vederlag til personale fra udlandet, der er ansat i forbindelse med den paagaeldende investering«LAND: BULGARIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseUdenlandske statsborgere, der er ansat af selskaber med over 50 % udenlandsk deltagelse eller af en udenlandsk person, der er registreret som eneindehaver, eller et branchekontor eller et repraesentationskontor for et udenlandsk selskab i Bulgarien, som modtager deres loen i bulgarsk valuta, kan koebe fremmed valuta for hoejst 70 % af deres loen, herunder socialsikringsbetalinger.Afvikling1. juli 2001.LAND: UNGARNSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseI henhold til loven om udlaendinges investeringer i Ungarn (artikel 33) kan topledere, andre ledere, medlemmer af den tilsynsfoerende bestyrelse og udenlandske ansatte overfoere deres indtaegter svarende til op til 50 % af deres indtaegter efter skat hidroerende fra det firma, hvor de er ansat, gennem dette firmas bank.AfviklingAfviklingen af denne begraensning afhaenger af gennemfoerelsen af programmet for liberalisering af fremmed valuta, hvis endemaal er forintens fuldstaendige konvertibilitet. Denne begraensning skaber ikke hindringer for udenlandske investorer. Afviklingen er baseret paa bestemmelserne i artikel 32.1. juli 2001.Artikel 20, stk. 3 »Hver kontraherende part udpeger et eller flere informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger om de ovennaevnte love, bestemmelser, retslige afgoerelser og administrative regler kan rettes, og meddeler straks resultatet af udpegningen til Sekretariatet, som giver oplysning herom efter anmodning.«LAND: ARMENIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger om de relevante love og andre bestemmelser kan rettes. Der er heller ikke noget informationscenter, men


text: der er planer om at oprette et saadant center i 1994-1995. Der er brug for teknisk bistand.Afvikling31. december 1996.LAND: ASERBAJDSJANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger om de relevante love og andre bestemmelser kan rettes. Paa nuvaerende tidspunkt findes disse oplysninger i forskellige organisationer.Afvikling31. december 1997.LAND: HVIDERUSLANDSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger om de relevante love og andre bestemmelser kan rettes. Hvad angaar retslige afgoerelser og administrative bestemmelser, er det ikke praksis at offentliggoere dem.Afvikling31. december 1998.LAND: KASAKHSTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseOprettelse af informationskontorer er paabegyndt. Retslige afgoerelser og administrative bestemmelser offentliggoeres ikke i Kasakhstan (bortset fra visse afgoerelser fra hoejesteret), fordi de ikke betragtes som retskilder. At aendre den nuvaerende praksis vil kraeve en lang overgangsperiode.Afvikling1. juli 2001.LAND: MOLDOVASektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer skal oprettes informationskontorer.Afvikling31. december 1995.LAND: DEN RUSSISKE FOEDERATIONSektorSamtlige energisektorer.RegeringFoederationen og de republikker, foederationen bestaar af.BeskrivelseDer findes endnu ingen informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger om de relevante love og andre bestemmelser kan rettes. Retslige afgoerelser og administrative bestemmelser betragtes ikke som retskilder.Afvikling31. december 2000.LAND: SLOVENIENSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger om de relevante love og andre bestemmelser kan rettes. Paa nuvaerende tidspunkt findes disse oplysninger i forskellige ministerier. En lov om udenlandske investeringer, der er under udarbejdelse, indeholder bestemmelser om oprettelse af et saadant informationskontor.Afvikling1. januar 1998.LAND: TADSJIKISTANSektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDer er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger om de relevante love og andre bestemmelser kan rettes. Det er kun et spoergsmaal om tilstraekkelige midler.Afvikling31. december 1997.LAND: UKRAINESektorSamtlige energisektorer.RegeringNational.BeskrivelseDet er noedvendigt, at lovenes gennemsigtighed forbedres og bringes paa hoejde med international standard. Ukraine vil blive noedsaget til at oprette informationskontorer, der kan give oplysninger om love, bestemmelser, retsafgoerelser og administrative bestemmelser og standarder af generel art.Afvikling1. januar 1998.Artikel 22, stk. 3 »Hver kontraherende part sikrer, at et statsorgan, som den opretter eller viderefoerer, og hvortil den overdrager regulerende, administrative eller andre regeringsbefoejelser, udoever disse befoejelser paa en maade, der er i overensstemmelse med den paagaeldende kontraherende parts forpligtelser i henhold til denne traktat.«LAND: DEN TJEKKISKE REPUBLIKSektorUranindustrien og den nukleare industri.RegeringNational.BeskrivelseFor at bruge de uranmalmreserver, der er oplagret af myndighederne for statens raastofreserver, vil import af uranmalm og koncentrater, herunder uranbraendselselementer indeholdende uran af ikke-tjekkisk oprindelse, ikke blive tilladt.Afvikling1. juli 2001.BILAG 2 AFGOERELSER VEDROERENDE ENERGICHARTERTRAKTATEN Den Europaeiske Energicharterkonference har truffet foelgende afgoerelser:1. Ad traktaten i dens helhedI tilfaelde af uoverensstemmelse mellem traktaten om Svalbard af 9. februar 1920 (Svalbard-traktaten) og energichartertraktaten skal Svalbard-traktaten have forrang med hensyn til disse uoverensstemmelser, uden at dette dog foregriber de kontraherende parters stillingtagen til Svalbard-traktaten. I tilfaelde af saadanne uoverensstemmelser eller af en tvist om, hvorvidt der er uoverensstemmelse eller udstraekningen heraf, finder artikel 16 og del V i energichartertraktaten ikke anvendelse.2. Ad artikel 10, stk. 7Den Russiske Foederation kan forlange, at selskaber, hvori udlaendinge har andel, skal indhente lovfaestet godkendelse til leje af ejendom, der ejes af foederationen, forudsat at denne uden undtagelse sikrer, at dette krav ikke anvendes paa en maade, der diskriminerer mellem investeringer foretaget af investorer fra andre kontraherende parter.3. Ad artikel 14 (1*)1)


text: Udtrykket »fri overfoersel« i artikel 14, stk. 1, forhindrer ikke en kontraherende part (i det foelgende benaevnt »begraensende part«) i at paalaegge kapitalbevaegelser foretaget af partens egne investorer restriktioner, forudsat at:a) disse restriktioner ikke kraenker de rettigheder, der i henhold til artikel 14, stk. 1, tilstaas investorer fra andre kontraherende parter med hensyn til disses investeringerb) saadanne restriktioner ikke beroerer loebende transaktioner, og atc) den kontraherende part sikrer, at investeringer foretaget paa dets omraade af investorer fra alle andre kontraherende parter med hensyn til overfoersler tilstaas en behandling, som er mindst lige saa gunstig som den behandling, den tilstaar investeringer foretaget af investorer fra en hvilken som helst anden kontraherende part eller et hvilket som helst tredjeland, afhaengigt af hvilken behandling der er den gunstigste.2) Denne afgoerelse skal tages op til revision af Charterkonferencen fem aar efter traktatens ikrafttraeden, men senest paa den i artikel 32, stk. 3, anfoerte dato.3) Ingen kontraherende part har adgang til at paalaegge saadanne restriktioner, medmindre den paagaeldende kontraherende part er en stat, som var en del af Den tidligere Union af Socialistiske Sovjetrepublikker, og den senest den 1. juli 1995 skriftligt har meddelt det midlertidige sekretariat, at den oensker adgang til at paalaegge restriktioner i overensstemmelse med denne afgoerelse.4) Med hensyn til artikel 16 kan intet i denne afgoerelse anvendes til at afvige fra rettigheder, som i henhold hertil tilfalder en kontraherende part, dennes investorer eller disses investeringer, eller en kontraherende parts forpligtelser.5) I denne afgoerelse forstaas ved:»Loebende transaktioner«: loebende betalinger i forbindelse med varers, tjenesteydelsers eller personers bevaegelser, som foretages i overensstemmelse med gaengs international praksis, og dette udtryk omfatter ikke arrangementer, som i det vaesentlige udgoer en kombination af en loebende betaling og en kapitaltransaktion, saasom udsaettelse af betalinger og forskud, som tager sigte paa at omgaa den begraensende parts gaeldende lovgivning paa dette omraade.4. Ad artikel 14, stk.2Med forbehold af kravene i artikel 14 og Rumaeniens andre internationale forpligtelser, skal Rumaenien i forbindelse med overgangen til en fuldt konvertibel national valuta bestraebe sig paa at effektivisere landets procedurer for overfoersler af investeringsafkast og skal under alle omstaendigheder garantere saadanne overfoersler i en frit konvertibel valuta uden restriktioner eller forsinkelser paa over seks maaneder. Rumaenien skal sikre, at investeringer paa dets omraade foretaget af investorer fra alle andre kontraherende parter med hensyn til overfoersler tilstaas en behandling, der er mindst lige saa gunstig som den behandling, landet tilstaar investeringer foretaget af investorer fra en hvilken som helst anden kontraherende part eller et hvilket som helst tredjeland, afhaengigt af hvilken behandling der er den gunstigste.5. Ad artikel 24, stk. 4, litra a), og artikel 25En investering foretaget af en investor som omhandlet i artikel 1, stk. 7, litra a), nr. ii), fra en kontraherende part, som ikke er part i en aftale om oekonomisk integration eller medlem af et frihandelsomraade eller en toldunion, har ret til den behandling, der tilstaas i henhold til vedkommende aftale om oekonomisk integration, i handelsomraade eller toldunion, forudsat at investeringena) har sit vedtaegtsmaessige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed paa


text: omraadet for en part i vedkommende aftale om oekonomisk integration eller for et medlem i vedkommende frihandelsomraade eller toldunion; ellerb) hvis investeringen kun har sit vedtaegtsmaessige hjemsted paa dette omraade, har en reel og langvarig forbindelse med erhvervslivet i en af parterne i vedkommende aftale om oekonomisk integration eller medlemmerne af vedkommende frihandelsomraade eller toldunion.(1*) Fodnote til afgoerelse nr. 3Denne afgoerelse er udformet ud fra den forudsaetning, at kontraherende parter, der agter at goere afgoerelsen gaeldende, og som ogsaa har indgaaet partnerskabs- og samarbejdsaftaler med De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater indeholdende en artikel, hvorefter denne traktat har forrang for de paagaeldende aftaler, vil udveksle erklaeringer, hvorefter denne traktats artikel 16 finder lovfaestet anvendelse mellem dem i forbindelse med denne afgoerelse. En saadan udveksling af erklaeringer skal afsluttes i god tid inden undertegnelse.


text:
 22.11.2007
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 304/54
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 70/2007
 af 29. juni 2007
 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 86 og 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 135/2005 af 21. oktober 2005 (1).
 (2)
 Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem de kontraherende parter i aftalen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1692/2006 af 24. oktober 2006 om det andet Marco Polo-program for EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (Marco Polo II-programmet) (2).
 (3)
 Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres, således at det udvidede samarbejde kan finde sted med virkning fra den 1. januar 2007.
 (4)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1382/2003 af 22. juli 2003 om EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (»Marco Polo-programmet«) (3) er i øjeblikket indarbejdet i medfør af artikel 3 (Miljø) i protokol 31 til aftalen.
 (5)
 Det er mere korrekt at henvise til forordning (EF) nr. 1382/2003 under overskriften »Transport og mobilitet«, og forordning (EF) nr. 1382/2003 bør derfor flyttes til artikel 12 i protokol 31 til aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 1. I artikel 12 i protokol 31 til aftalen foretages følgende ændringer:
 i)
 Stk. 2 omnummeres til stk. 4 og affattes således:
 »4. EFTA-staterne bidrager finansielt til de i stk. 1, 2 og 3 omhandlede aktioner og programmer i overensstemmelse med aftalens artikel 82, stk. 1, litra a).«
 ii)
 Følgende stykker indsættes:
 1.»2. EFTA-staterne deltager med virkning fra den 1. januar 2004 i følgende program:
 —
 32003 R 1382: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1382/2003 af 22. juli 2003 om EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (»Marco Polo-programmet«) (EUT L 196 af 2.8.2003, s. 1), ændret ved:
 —
 32004 R 0788: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 788/2004 af 21. april 2004 (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 17).
 1.3. EFTA-staterne deltager med virkning fra den 1. januar 2007 i følgende program:
 —
 32006 R 1692: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1692/2006 af 24. oktober 2006 om det andet Marco Polo-program for EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (Marco Polo II-programmet) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1382/2003 (EUT L 328 af 24.11.2006, s. 1), berigtiget i EUT L 65 af 3.3.2007, s. 12.«
 iii)
 Følgende stykke indsættes efter det nye stk. 4:
 »5. EFTA-staterne deltager fuldt ud i EF-udvalg, som bistår Europa-Kommissionen med forvaltning, udvikling og gennemførelse af de EF-programmer, som er omhandlet i stk. 2 og 3.«
 2. Artikel 3, stk. 7, litra c), i protokol 31 udgår.
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft dagen efter den sidste meddelelse til Det Blandede EØS-udvalg i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1


text:
(4).
 Den anvendes fra den 1. januar 2007.
 Artikel 3
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2007.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 14 af 19.1.2006, s. 24.
 (2) EUT L 328 af 24.11.2006, s. 1.
 (3) EUT L 196 af 2.8.2003, s. 1.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 3.7.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 172/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Regulativ nr. 83 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår emissionen af forurenende stoffer i overensstemmelse med kravene til motorbrændstof [2015/1038]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Ændringsserie 07 til regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 22. januar 2015
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Forskrifter og prøvninger
 6.
 Ændringer af køretøjstypen
 7.
 Udvidelse af typegodkendelser
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Overensstemmelse efter ibrugtagning
 10.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 11.
 Endeligt ophør af produktionen
 12.
 Overgangsbestemmelser
 13.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 Tillæg 1:
 Procedure for kontrol af produktionens overensstemmelse, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende
 Tillæg 2:
 Procedure for kontrol af produktionens overensstemmelse, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse enten er utilfredsstillende eller ikke foreligger
 Tillæg 3:
 Overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning
 Tillæg 4:
 Statistisk procedure for udstødningsemissioner ved prøvning af overensstemmelse efter ibrugtagning
 Tillæg 5:
 Ansvar for overensstemmelse efter ibrugtagning
 Tillæg 6:
 Forskrifter for køretøjer, der anvender en reagens i systemet til efterbehandling af udstødningen
 Bilag
 Bilag 1:
 Motorens og køretøjets specifikationer samt oplysninger om prøvningsprocedurer
 Bilag 2:
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til emissionen af forurenende gasser i henhold til regulativ nr. 83
 Bilag 3:
 Udformning af godkendelsesmærket
 Bilag 4a:
 Type I-prøve
 Bilag 5:
 Type II-prøve (carbonmonoxidemission i tomgang)
 Bilag 6:
 Type III-prøve (kontrol af emissionen af krumtaphusgasser)
 Bilag 7:
 Type IV-prøve (bestemmelse af fordampningsemissionen fra køretøjer med styret tænding)
 Bilag 8:
 Type VI-prøve (kontrol af de gennemsnitlige udstødningsemissioner af carbonmonoxid og carbonhydrid ved lav omgivende temperatur efter koldstart)
 Bilag 9:
 Type V-prøve (beskrivelse af holdbarhedsprøvning til kontrol af forureningsbegrænsende udstyrs holdbarhed)
 Bilag 10:
 Specifikationer for referencebrændstoffer
 Bilag 10a:
 Specifikationer for gasholdige referencebrændstoffer
 Bilag 11:
 Egendiagnosesystem (OBD-system) for motorkøretøjer
 Bilag 12:
 Meddelelse af ECE-typegodkendelse af køretøj, der anvender LPG eller NG/biomethan som brændstof
 Bilag 13:
 Emissionsprøvning af køretøj med periodisk regenererende system
 Bilag 14:
 Procedure for emissionsprøvning af hybride elkøretøjer (HEV)
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ fastsætter de tekniske forskrifter for typegodkendelse af motorkøretøjer.
 Desuden fastlægger regulativet regler for kontrol af overensstemmelse efter ibrugtagning, forureningsbegrænsende udstyrs holdbarhed og egendiagnosesystemer (OBD-systemer).
 1.1. Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse M1, M2, N1 og N2 med en referencemasse på ikke over 2 610 kg (1).
 På fabrikantens anmodning kan typegodkendelser meddelt i henhold til dette regulativ udvides fra ovennævnte køretøjer til køretøjer i klasse M1, M2, N1 og N2 med en referencemasse på ikke over 2 840 kg, som opfylder de betingelser, der er fastlagt i dette regulativ.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »Køretøjstype«: en gruppe af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige


text:
forskelle med hensyn til:
 2.1.1.
 den ækvivalente inerti bestemt i forhold til referencemassen som foreskrevet i tabel A4a/3 i bilag 4a til dette regulativ og
 2.1.2.
 motorens og køretøjets specifikationer som defineret i bilag 1 til dette regulativ.
 2.2.
 »Referencemasse«: køretøjets masse »i ulastet stand« med fast tillæg af en vægt på 100 kg for prøvning i henhold til bilag 4a og 8 til dette regulativ.
 2.2.1. »Masse i ulastet stand«: køretøjets masse, når dette er køreklart, uden den faste masse for føreren på 75 kg, passagerer eller last, men med brændstoftanken fyldt op til 90 % af kapaciteten samt sædvanligt værktøjssæt og reservehjul, hvor sådant anvendes.
 2.2.2. »Masse i køreklar stand«: den masse, der er beskrevet i punkt 2.6 i bilag 1 til dette regulativ, samt for køretøjer konstrueret og fremstillet til befordring af mere end 9 personer (ud over føreren), massen af ét personalemedlem (75 kg), hvis der blandt de 9 eller flere sæder forefindes et sæde til et sådant personalemedlem i køretøjet.
 2.3.
 »Totalmasse«: den teknisk tilladelige maksimale masse, der er erklæret af fabrikanten (denne masse kan være større end den totalmasse, der er godkendt af den nationale myndighed).
 2.4.
 »Forurenende gasser«: masse af udstødningsemissioner af carbonmonoxid, nitrogenoxider udtrykt som nitrogendioxid(NO2)-ækvivalenter samt carbonhydrider, der sættes til følgende:
 a)
 C1H2,525 for LPG (autogas)
 b)
 C1H4 for NG (naturgas) og biomethan
 c)
 C1H1,89O0,016 for benzin (E5)
 d)
 C1H1,93O0,033 for benzin (E10)
 e)
 C1H1,86O0,005 for diesel (B5)
 f)
 C1H1,86O0,007 for diesel (B7)
 g)
 C1H2,74O0,385 for ethanol (E85)
 h)
 C1H2,61O0,329 for ethanol (E75).
 2.5.
 »Forurenende partikler«: bestanddele i udstødningsgassen, der udskilles fra fortyndet udstødningsgas ved en temperatur på højst 325 K (52 °C) ved filtrering efter fremgangsmåden i bilag 4a, tillæg 4, til dette regulativ.
 2.5.1. »Partikelantal«: det samlede antal partikler med en diameter på over 23 mm, som er til stede i den fortyndede udstødningsgas, efter at denne er blevet konditioneret for at fjerne flygtigt materiale som beskrevet i bilag 4a, tillæg 5, til dette regulativ.
 2.6.
 »Udstødningsemissioner«:
 a)
 for motorer med styret tænding (S.T.), emissionen af forurenende gasser og partikler
 b)
 for motorer med kompressionstænding (K.T), emissionen af forurenende gasser, forurenende partikler og partikelantal.
 2.7.
 »Fordampningsemissioner«: andre carbonhydriddampe end dem fra udstødningsgasserne, der udsendes fra et motorkøretøjs brændstofsystem.
 2.7.1. »Fordampningstab fra brændstoftank«: emissioner af carbonhydrider forårsaget af temperaturforandringer i brændstoftanken (i forholdet C1H2,33).
 2.7.2. »Fordampningstab efter kørsel (hot soak)«: emissioner af carbonhydrider fra brændstofsystemet på et stationært køretøj efter kørsel (i forholdet C1 H2,20).
 2.8.
 »Krumtaphus«: rum i og uden på motoren, som er forbundet med oliepumpen ved indvendige og udvendige kanaler, hvorigennem gasser og dampe kan undslippe.
 2.9.
 »Koldstartanordning«: en anordning, som midlertidigt giver en federe brændstof/luft-blanding i motoren og derved letter start af motoren.
 2.10.
 »Starthjælpemiddel«: en anordning, som bidrager til motorstart uden at berige luft/brændstofblandingen, f.eks. gløderør, ændret indsprøjtningstiming osv.
 2.11.
 »Slagvolumen«:
 2.11.1.
 for cylindermotorer med frem- og tilbagegående stempler, den nominelle slagvolumen
 2.11.2.
 for drejestempelmotorer (Wankelmotorer), det dobbelte af den nominelle slagvolumen for et forbrændingskammer pr. stempel.
 2.12.
 »Forureningsbegrænsende udstyr«: de komponenter i et køretøj,


text:
der styrer og/eller begrænser udstødnings- og fordampningsemissionen.
 2.13.
 »Egendiagnosesystem« (OBD-system): et fejlfindingssystem med henblik på emissionsbegrænsning, som er monteret i køretøjet, og som er i stand til at finde det sandsynlige fejlsted ved hjælp af fejlkoder i en computers hukommelse.
 2.14.
 »Prøvning af køretøjer efter ibrugtagning«: prøvning og vurdering af overensstemmelse, der udføres i henhold til punkt 9.2.1 i dette regulativ.
 2.15.
 »Forsvarligt vedligeholdt og benyttet«: at et prøvekøretøj opfylder kriterierne for godkendelse af et udvalgt køretøj i punkt 2 i tillæg 3 til dette regulativ.
 2.16.
 »Manipulationsanordning«: ethvert konstruktionselement, som registrerer temperatur, køretøjets hastighed, motorens omdrejningstal, det gear, der køres i, vakuum i indsugningsmanifolden eller enhver anden parameter med henblik på at aktivere, modulere, forsinke eller deaktivere en del af emissionsbegrænsningssystemet, og som derved reducerer dets effektivitet under betingelser, som man med rimelighed kan forvente at komme ud for under køretøjets normale drift og brug. Et sådant konstruktionselement betragtes ikke som en manipulationsanordning, såfremt:
 2.16.1.
 anordningen er nødvendig for at beskytte motoren mod skade eller uheld samt for, at køretøjet kan fungere sikkert, eller
 2.16.2.
 anordningen kun fungerer i forbindelse med start af motoren eller
 2.16.3.
 betingelserne i det væsentlige omfattes af type I- eller type VI-prøveprocedurerne.
 2.17.
 »Familie af køretøjer«: en gruppe køretøjstyper, som med henblik på bilag 12 i dette regulativ identificeres ved et stamkøretøj.
 2.18.
 »Biobrændstof«: et flydende eller gasformigt brændstof til transport fremstillet af biomasse.
 2.19.
 »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype med hensyn til begrænsningen af følgende forhold (2):
 2.19.1.
 Begrænsning af køretøjets udstødningsemissioner, fordampningsemissioner, emissionen af krumtaphusgasser, holdbarhed af forureningsbegrænsende udstyr, emissionen af koldstartsgasser og OBD-systemer i køretøjer, der anvender blyfri benzin, eller som kan anvende enten blyfri benzin og LPG eller NG/biomethan eller biobrændstoffer (godkendelse B).
 2.19.2.
 Begrænsning af emissionerne af forurenende gasser og partikler, holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr og OBD-systemer i køretøjer, der anvender dieselolie (godkendelse C) eller som kan anvende enten dieselolie og biobrændstof eller biobrændstof.
 2.19.3.
 Begrænsning af emissionerne af forurenende gasser og partikler, emissionen af krumtaphusgasser, holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr, koldstartsgasser og OBD-systemer i LPG- eller NG/biomethan-køretøjer (godkendelse D).
 2.20.
 »Periodisk regenererende system«: en antiforureningsanordning (f.eks. katalytisk konverter, partikelfilter), der kræver en periodisk regenereringsproces for mindre end 4 000 km normal køretøjsdrift. I forbindelse med regenereringscyklussen, tillades overskridelse af emissionsstandarden. Hvis en regenerering af en antiforureningsanordning forekommer mindst én gang pr. type I-prøve, og der allerede er regenereret mindst én gang under køretøjsforberedelsescyklussen, vil det opfattes som et kontinuerligt regenererende system, der ikke kræver en speciel prøveprocedure. Bilag 13 til dette regulativ gælder ikke for kontinuerligt regenererende systemer.
 På fabrikantens anmodning gælder prøvningsproceduren, som er specifik for periodisk regenererende systemer, ikke for en regenereringsanordning, hvis fabrikanten dokumenterer over for den typegodkendende myndighed, at emissionerne under cyklusser med regenerering, ikke overstiger værdierne i punkt 5.3.1.4 for den pågældende køretøjsklasse efter aftale med den tekniske tjeneste.
 2.21.
 Hybridkøretøjer
 2.21.1.
 Generel definition af hybridkøretøjer
 »Hybridkøretøj«: et køretøj, der til fremdrift er forsynet med mindst to forskellige energiomdannere og to forskellige lagrede energikilder (i køretøjet).
 2.21.2.
 Definition af hybride elkøretøjer


text:
»Hybridt elkøretøj (hybrid electric vehicle — HEV)«: et køretøj, der til den mekaniske fremdrift bruger energi fra begge nedenstående kilder af lagret energi/kraft på køretøjet, herunder køretøjer, som trækker energi fra et brændstof, der forbruges, udelukkende med henblik på genopladning af den elektriske energi-/kraftlagringsenhed:
 a)
 et brændstof, der forbruges
 b)
 batteri, kondensator, svinghjul/generator eller andre elektriske energi/kraftlagringsenheder.
 2.22.
 »Monobrændstofkøretøj«: køretøj, der konstrueret til først og fremmest at køre på en type brændstof.
 2.22.1. »Monobrændstofkøretøj til gas«: køretøj, der primært er konstrueret med henblik på permanent anvendelse af LPG eller NG/biomethan eller hydrogen som brændstof, men som også kan være udstyret med et benzinsystem til anvendelse i nødstilfælde eller udelukkende ved start, og hvis benzintank højst kan rumme 15 liter.
 2.23.
 »Dobbeltbrændstofkøretøj«: et køretøj med to separate brændstoftanksystemer, som er konstrueret til kun at køre på ét brændstof ad gangen Samtidig anvendelse af begge brændstoffer er mængde- og varighedsmæssigt begrænset.
 2.23.1. »Dobbeltbrændstofkøretøj til gas«: et køretøj, der kan køre på benzin (benzinfunktionsmåde) og også på enten LPG, NG/biomethan eller hydrogen (gasfunktionsmåde).
 2.24.
 »Køretøj, som anvender alternative brændstoffer«: et køretøj, der konstrueret til at anvende mindst én form for brændstof, der er enten gasformigt ved atmosfærisk temperatur og tryk eller udledt af en hovedsagelig ikke-mineralsk olie.
 2.25.
 »Blandingsbrændstofkøretøj« (flex fuel-køretøj): et køretøj med et enkelt brændstoftanksystem, der kan køre på forskellige blandinger af to eller flere brændstoffer.
 2.25.1. »Blandingsbrændstofkøretøj til ethanol«: et blandingsbrændstofkøretøj, der kan køre på benzin eller en blanding af benzin og ethanol med et ethanolindhold på op til 85 % (E85).
 2.25.2. »Blandingsbrændstofkøretøj til biodiesel«: et blandingsbrændstofkøretøj, der kan køre på mineralsk diesel eller en blanding af mineralsk diesel og biodiesel.
 2.26.
 »Køretøjer konstrueret med henblik på opfyldelse af specifikke sociale behov«, dieselkøretøjer i klasse M1, som enten er:
 a)
 køretøjer til særlig anvendelse med en referencemasse på over 2 000 kg (3)
 b)
 køretøjer med en referencemasse på over 2 000 kg og konstrueret til at befordre 7 eller flere personer inkl. føreren, med undtagelse af køretøjer i klasse M1G (3)
 c)
 køretøjer med en referencemasse på over 1 760 kg, som er bygget specifikt til erhvervsformål til befordring af kørestolsbrugere i køretøjet.
 2.27.
 Koldstart, for så vidt angår overvågning af præstationstallet ved brug (IUPRM): en kølevæsketemperatur (eller tilsvarende temperatur) ved motorstart på højst 35 °C og højst 7 K højere end den omgivende temperatur (hvis den foreligger) ved motorstart.
 2.28.
 »Direkte indsprøjtningsmotor«: en motor, som kan arbejde i en funktionsmåde, hvor brændstoffet sprøjtes ind i indsugningsluften, efter at luften har passeret gennem indsugningsventilerne.
 2.29.
 »Elektrisk drivlinje«: et system bestående af en eller flere anordninger til oplagring af elektrisk energi, en eller flere elektriske kraftkonditioneringsanordninger og en eller flere elektriske maskiner, som omdanner oplagret elektrisk energi til mekanisk energi, der overføres til hjulene til fremdrift af køretøjet.
 2.30.
 »Rent elektrisk køretøj«: et køretøj, som udelukkende drives af en elektrisk drivlinje.
 2.31.
 »Køretøj til hydrogenbrændselscelle«: et køretøj, der drives af en brændselscelle, der konverterer kemisk energi fra hydrogen til elektrisk energi til fremdrift af køretøjet.
 2.32.
 »Nettoeffekt«: effekt på


text:
prøvebænk målt på enden af krumtapakslen, eller hvad der svarer til denne, ved en given motorhastighed med det tilbehør, der er angivet i regulativ nr. 85, bestemt ved atmosfæriske referencebetingelser.
 2.33.
 »Maksimal nettoeffekt«: nettoeffektens højeste værdi målt ved fuld motorbelastning.
 2.34.
 »Maksimal effekt over 30 minutter«: et elektrisk fremdriftssystems maksimale nettoeffekt ved jævnstrøm, jf. punkt 5.3.2 i regulativ nr. 85.
 2.35.
 »Koldstart«: en kølevæsketemperatur (eller tilsvarende temperatur) ved motorstart på højst 35 °C og højst 7 K højere end den omgivende temperatur (hvis den foreligger) ved motorstart.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til dens udstødningsemissioner, emission af krumtaphusgasser, fordampningsemissioner og holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr og OBD-systemer indgives til den typegodkendende myndighed af køretøjsfabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant.
 3.1.1. Desuden skal fabrikanten indgive følgende oplysninger:
 a)
 for motorer med styret tænding en erklæring fra fabrikanten om den mindste procentdel fejltændinger af det samlede antal tændinger, som enten ville medføre, at emissionerne overskrider grænserne i punkt 3.3.2 i bilag 11 til dette regulativ, hvis den procentdel fejltændinger forekom fra starten af en type I-prøve som beskrevet i bilag 4a til dette regulativ, eller ville medføre overophedning af udstødningssystemets katalysator(er), før der indtræder uoprettelig skade
 b)
 detaljerede skriftlige oplysninger med fuld beskrivelse af OBD-systemets funktionsdata, herunder en liste over samtlige relevante dele af køretøjets emissionsbegrænsningssystem, der overvåges af OBD-systemet
 c)
 beskrivelse af den fejlindikator, hvormed OBD-systemet informerer føreren af køretøjet om en fejl
 d)
 en erklæring fra fabrikanten om, at OBD-systemet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 7 i tillæg 1 til bilag 11 til dette regulativ vedrørende OBD-systemets funktion efter ibrugtagning under alle rimeligt forudsigelige kørselsforhold
 e)
 en plan med en beskrivelse af de detaljerede tekniske kriterier og en begrundelse for forøgelse af tæller og nævner for hver overvågningsenhed, som skal opfylde forskrifterne i punkt 7.2 og 7.3 i tillæg 1 til bilag 11 til dette regulativ, og for at afbryde tællere, nævnere og den generelle nævner under de forhold, der er fastsat i punkt 7.7 i tillæg 1 til bilag 11 til dette regulativ
 f)
 En beskrivelse af de forholdsregler, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af computeren til emissionsbegrænsning
 g)
 eventuelt oplysninger om køretøjsfamilien som angivet i tillæg 2 til bilag 11 til dette regulativ
 h)
 kopier af eventuelle andre typegodkendelser samt relevante data med henblik på udvidelse af godkendelser og bestemmelse af forringelsesfaktorer.
 3.1.2. Til de i punkt 3 i bilag 11 til dette regulativ beskrevne prøvninger skal der til den tekniske tjeneste, der forestår typegodkendelsesprøvningen, indleveres et køretøj, der er repræsentativt for køretøjstypen eller -familien, og som er udstyret med det OBD-system, for hvilket der er ansøgt om godkendelse. Finder den tekniske tjeneste, at det indleverede køretøj ikke er fuldt repræsentativt for den køretøjstype eller -familie, der beskrives i bilag 11, tillæg 2, til dette regulativ, skal der indleveres et andet og om nødvendigt et ekstra køretøj til prøvning i overensstemmelse med punkt 3 i bilag 11 til dette regulativ.
 3.2. En model af oplysningsskemaet


text:
vedrørende udstødningsemissioner, fordampningsemissioner, holdbarhed og OBD-systemet findes i bilag 1 til dette regulativ. De oplysninger, som er opført under punkt 3.2.12.2.7.6 i bilag 1 til dette regulativ, skal medtages i tillæg 1 »oplysninger vedrørende egendiagnose« til typegodkendelsesattesten i bilag 2 til dette regulativ.
 3.2.1. Der forelægges kopier af eventuelle andre typegodkendelser samt relevante data med henblik på udvidelse af typegodkendelser og bestemmelse af forringelsesfaktorer.
 3.3. Med henblik på de i punkt 5 i dette regulativ beskrevne prøvninger indleveres et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der skal godkendes, til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen.
 3.3.1. Den i dette regulativs stk. 3.1 omhandlede ansøgning udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i bilag 1 til dette regulativ.
 3.3.2. I forbindelse med punkt 3.1.1, litra d), anvender fabrikanten modellen for fabrikantens attest for overensstemmelse med kravene til OBD-systemets funktion efter ibrugtagning som fastsat i tillæg 2 til bilag 2 til dette regulativ.
 3.3.3. I forbindelse med punkt 3.1.1, litra e), stiller den typegodkendende myndighed, der meddeler godkendelsen, de i nævnte punkt anførte oplysninger til rådighed for de typegodkendende myndigheder, når de anmoder herom.
 3.3.4. I forbindelse med litra d) og e) i punkt 3.1.1 må de godkendende myndigheder ikke godkende et køretøj, hvis de oplysninger, der er indgivet af fabrikanten, ikke er egnede til at opfylde forskrifterne i punkt 7 i tillæg 1 til bilag 11. Punkt 7.2, 7.3 og 7.7 i tillæg 1 til bilag 11 finder anvendelse under alle rimeligt forudsigelige kørselsforhold. Godkendelsesmyndighederne tager i deres vurdering af gennemførelsen af forskrifterne i første og andet afsnit hensyn til den teknologiske udvikling.
 3.3.5. I forbindelse med stk. 3.1.1, litra f), omfatter foranstaltningerne til hindring af indgreb i og ændring af computeren til emissionsbegrænsning også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering.
 3.3.6. Til de i tabel A anførte prøvninger skal fabrikanten til den tekniske tjeneste, der forestår typegodkendelsesprøvningen, indlevere et køretøj, der er repræsentativt for den type, der skal godkendes.
 3.3.7. Ansøgning om typegodkendelse af blandingsbrændstofkøretøjer skal være i overensstemmelse med de yderligere krav fastlagt i punkt 4.9.1 og 4.9.2.
 3.3.8. Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Hvis den køretøjstype, der søges godkendt efter denne ændring, opfylder forskrifterne i punkt 5 i dette regulativ, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.
 4.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type.
 Dette nummers første to cifre angiver den ændringsserie, i henhold til hvilken godkendelsen blev meddelt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.
 4.3. En meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller afvisning af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 4.3.1. Hvis


text:
der foretages ændringer i denne tekst, f.eks. hvis der fastsættes nye grænseværdier, skal de kontraherende parter informeres om, hvilke allerede godkendte køretøjstyper overholder de nye bestemmelser.
 4.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4).
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.4.3.
 Godkendelsesmærket skal indeholde et yderligere tegn efter godkendelsesnummeret, som har til formål at angive, hvilken køretøjsklasse eller –gruppe, godkendelsen er meddelt for. Dette bogstav bør vælges ud fra tabel A3/1 i bilag 3 til dette regulativ.
 4.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere tegn for alle regulativer i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette søjler til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1 i dette regulativ.
 4.6. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på køretøjets fabrikationsplade.
 4.7.1. Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker.
 4.8. Yderligere krav til køretøjer, der kører på LPG eller NG/biomethan
 4.8.1. De yderligere krav til køretøjer, der kører på LPG eller NG/biomethan, er angivet i bilag 12 til dette regulativ.
 4.9. Yderligere forskrifter for godkendelse af blandingsbrændstofkøretøjer
 4.9.1. For typegodkendelse af et blandingsbrændstofkøretøj til ethanol eller biodiesel skal køretøjsfabrikanten beskrive køretøjets evne til at tilpasse sig enhver kommerciel blanding af benzin og ethanolbrændstof (blanding med op til 85 % ethanolindhold) eller diesel og biodiesel.
 4.9.2. For blandingsbrændstofkøretøjer skal overgangen fra ét referencebrændstof til et andet mellem prøvningerne finde sted uden manuel regulering af motorens indstilling.
 4.10. Krav til godkendelse vedrørende egendiagnosesystemet (OBD-systemet)
 4.10.1. Fabrikanten sikrer, at alle køretøjer er udstyret med et OBD-system.
 4.10.2. OBD-systemet skal være konstrueret, fremstillet og monteret i køretøjet på sådan måde, at det kan detektere hvilken art af forringelse eller funktionsfejl, der forekommer igennem hele køretøjets levetid.
 4.10.3. OBD-systemet skal opfylde forskrifterne i dette regulativ under normale driftsbetingelser.
 4.10.4. Ved prøvning med en defekt komponent i henhold til tillæg 1 i bilag 11 skal OBD-systemets fejlindikator aktiveres. OBD-systemets fejlindikator kan også aktiveres under disse prøvninger ved emissionsniveauer, der ligger under OBD-systemets grænseværdier som specificeret i bilag 11.
 4.10.5. Fabrikanten skal sikre, at OBD-systemet opfylder forskrifterne for funktion efter ibrugtagning som anført i punkt 7 i tillæg 1 til bilag 11 i dette regulativ under alle rimeligt forudsigelige kørselsforhold.
 4.10.6. Fabrikanten skal stille informationer om funktion


text:
efter ibrugtagning, der lagres og oplyses af køretøjets OBD-system i henhold til bestemmelserne i punkt 7.6 i tillæg 1 til bilag 11, til rådighed for de nationale myndigheder og uafhængige aktører uden kryptering.
 5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 Fabrikanter af små mængder af køretøjer
 Som et alternativ til forskrifterne i dette punkt kan fabrikanter af køretøjer, hvis årlige produktion på verdensplan er på mindre end 10 000 enheder opnå godkendelse på grundlag af tilsvarende tekniske krav som specificeret i tabellen nedenfor.
 Retsakt
 Krav
 The California Code of Regulations, Title 13, paragraphs 1961(a) og 1961(b)(1)(C)(1) gældende for køretøjsmodeller fra 2001 og senere, 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 og 1975, offentliggjort af Barclay's Publishing.
 Typegodkendelse skal meddeles i henhold til den California Code of Regulations, der er gældende for køretøjets nyeste modelår.
 De emissionsprøvninger ved teknisk kontrol, der er anført i bilag 5, og forskrifterne for adgang til køretøjets OBD-data, som anført i punkt 5 i bilag 11, er stadig påkrævede med hensyn til emissioner i henhold til dette punkt.
 Den typegodkendende myndighed skal underrette de andre kontraherende parters godkendende myndigheder om omstændighederne i forbindelse med alle typegodkendelser meddelt i henhold til dette punkt.
 5.1. Generelt
 5.1.1. Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende stoffer, skal være udformet, konstrueret og anbragt således, at køretøjet under normale driftsforhold og uanset eventuelle vibrationer opfylder forskrifterne i dette regulativ.
 5.1.2. De tekniske forholdsregler, fabrikanten træffer, skal sikre, at udstødnings- og fordampningsemissionerne i henhold til dette regulativ begrænses effektivt i hele køretøjets normale levetid og under normale driftsforhold. Heri indgår, at slanger, slangestudse og slangeforbindelser, der anvendes i de emissionsbegrænsende systemer, skal være sikre og udført i overensstemmelse med den oprindelige konstruktions hensigt. For udstødningsemissioners vedkommende anses disse bestemmelser for at være overholdt, hvis bestemmelserne i punkt 5.3.1 og 8.2 er opfyldt. For fordampningsemissioners vedkommende anses disse bestemmelser for at være overholdt, hvis bestemmelserne i punkt 5.3.4 og 8.4 er opfyldt.
 5.1.2.1. Brug af en manipulationsanordning er forbudt.
 5.1.3. Benzintankenes påfyldningsåbninger
 5.1.3.1. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5.1.3.2 skal benzin- eller ethanoltankens påfyldningsåbning være udformet således, at det ikke er muligt at påfylde brændstof fra en brændstofpumpe, hvis betjeningspistols mundstykke har en udvendig diameter på 23,6 mm eller derover.
 5.1.3.2. Punkt 5.1.3.1 finder ikke anvendelse på et køretøj, for hvilket begge nedenstående betingelser er opfyldt:
 5.1.3.2.1.
 køretøjet er udformet og konstrueret således, at intet udstyr til begrænsning af emissionen af luftforurenende gasser beskadiges af blyholdig benzin, og
 5.1.3.2.2.
 køretøjet er på iøjnefaldende, let læselig og ikke sletbar måde mærket med det i ISO 2575:1982 specificerede symbol for blyfri benzin på et sted, der er umiddelbart synligt for en person, der fylder brændstof på brændstoftanken. Yderligere mærkning er tilladt.
 5.1.4. Der skal træffes foranstaltninger til at undgå for stor fordampningsemission samt brændstofudslip på grund af manglende tankdæksel.Det kan ske på en af følgende måder:
 5.1.4.1.
 et fastsiddende tankdæksel med automatisk åbning og lukning
 5.1.4.2.
 konstruktionsmæssige begrænsninger, der forhindrer stor fordampningsemission, selv om tankdækslet mangler, eller
 5.1.4.3.
 andre foranstaltninger med samme virkning. Eksempler herpå kan omfatte,


text:
men er ikke begrænset til, tankdæksel fastgjort med strip eller kæde eller et tankdæksel, hvortil der anvendes samme nøgle som til køretøjets tænding. I sidstnævnte fald må nøglen kun kunne fjernes fra tankdækslet, når dette er i låst position.
 5.1.5. Bestemmelser vedrørende det elektroniske systems sikkerhed
 5.1.5.1. Køretøjer med computerstyret emissionsbegrænsning skal være således indrettet, at ændringer bortset fra de af fabrikanten tilladte forhindres. Fabrikanten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligehold, eftermontering eller reparation af køretøjet. Der må ikke kunne ændres i omprogrammerbar EDB-kode eller driftsparametre, og de skal have et beskyttelsesniveau, der er mindst lige så godt som bestemmelserne i ISO DIS 15031-7, dateret 15. marts 2001 (SAE J2186, dateret oktober 1996). Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer. Det er kun de elementer, der er direkte forbundet med emissionskalibrering eller forebyggelse af tyveri, der må beskyttes på denne måde.
 5.1.5.2. EDB-kodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af specialværktøj og -procedurer (f.eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger).
 5.1.5.3. For mekaniske brændstofindsprøjtningspumper på motorer med kompressionstænding skal fabrikanten træffe tilstrækkelige forholdsregler til beskyttelse mod ændring af indstillingen af den maksimale brændstofafgivelse under driften.
 5.1.5.4. Fabrikanten kan anmode den typegodkendende myndighed om undtagelse fra et af disse krav for køretøjer, for hvilke sikring kan formodes ikke at være nødvendig. For indrømmelse af en sådan undtagelse tager den godkendende myndighed følgende andre kriterier i betragtning, dog ikke udelukkende: om der er højtydende chips til rådighed, om køretøjet har en høj maksimalydelse, og det forventede salgstal for køretøjet.
 5.1.5.5. Fabrikanter, der anvender systemer med programmerbare EDB-koder (f.eks. elektrisk sletbart programmerbart læselager, EEPROM) skal forhindre uautoriseret omprogrammering. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra sikring og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten. Metoder, der giver en passende beskyttelse mod indgreb fra uvedkommende, godkendes af den typegodkendende myndighed.
 5.1.6. Det skal være muligt at foretage teknisk kontrol af køretøjet for at bestemme, hvordan det klarer sig i forhold til de data, der blev registreret i henhold til punkt 5.3.7. Hvis denne tekniske kontrol kræver en særlig procedure, skal dette være beskrevet i servicehåndbogen (eller tilsvarende). Denne særlige procedure må ikke kræve anvendelse af særligt udstyr andet end det, der følger med køretøjet.
 5.2. Prøvningsmetode
 I tabel A er vist de forskellige muligheder for typegodkendelse af et køretøj.
 5.2.1. Motordrevne køretøjer med styret tænding og hybride elkøretøjer med styret tænding skal underkastes følgende prøver:
 type I (kontrol af de gennemsnitlige udstødningsemissioner efter koldstart)
 type II (CO-emission i tomgang)
 type III (emissioner af krumtaphusgasser)
 type IV (fordampningsemissioner)
 type V (det forureningsbegrænsende udstyrs holdbarhed)
 type VI (kontrol af de gennemsnitlige CO/HC-emissioner efter koldstart ved lav omgivende temperatur)
 OBD-prøvning
 prøvning af motoreffekt.
 5.2.2. Køretøjer med styret tænding og hybride elkøretøjer med styret tænding, der anvender LPG eller NG/biomethan som brændstof (monobrændstof eller dobbeltbrændstof), skal underkastes følgende prøver (i overensstemmelse med