text:
fra –20 °C til 65 °C. For ekstreme driftstemperaturer, som overskrider de anførte grænser, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse efter aftale med den kompetente myndighed.
 1.4.2. Konstruktivt bestemt tryk
 Beholderens konstruktivt bestemte arbejdstryk skal være: 3 000 kPa.
 1.5. Procedurerne for varmebehandling af metalbeholdere foretages efter følgende forskrifter:
 1.5.1. Varmebehandling udføres på beholderens dele eller på den færdige beholder.
 1.5.2. De af beholderens dele, som er deformeret mere end 5 %, skal underkastes en varmebehandling i form af normalisering.
 Beholder med vægtykkelse ≥ 5 mm skal underkastes følgende varmebehandling:
 1.5.3.1. varmvalset, normaliseret materiale: spændingsudglødning eller normalisering
 1.5.3.2. materiale af anden art: normalisering.
 1.5.4. Fabrikanten skal forelægge metoden for den anvendte varmebehandling.
 1.5.5. Lokal varmebehandling af en færdig beholder er ikke tilladt.
 1.6. Dimensionering af trykbærende dele
 Dimensionering af trykbærende dele for metalbeholdere.
 Vægtykkelsen af beholderens cylindriske del skal mindst være den, der fremgår af formlen:
 1.6.1.1.1. Beholdere uden langsgående søm:
 1.6.1.1.2. Beholdere med langsgående søm:
 (i)
 z = 0,85 når fabrikanten røntgenfotograferer hvert knudepunkt mellem svejsninger, 100 mm af den tilstødende langsgående søm og 50 mm (25 mm på hver side af knudepunktet) af den tilstødende rundtgående søm.
 Sådan prøvning skal for hver maskine foretages ved begyndelsen og slutningen af hvert arbejdsskift ved kontinuerlig produktion.
 (ii)
 z = 1 når hvert knudepunkt mellem svejsninger, 100 mm af den tilstødende langsgående søm og 50 mm (25 mm på hver side af knudepunktet) af den tilstødende rundtgående søm røntgenfotograferes punktvis.
 Denne prøvning skal udføres på 10 % af beholderproduktionen: de undersøgte beholdere skal udtages på tilfældig måde. Findes der ved disse røntgenundersøgelser uacceptable fejl som defineret i punkt 2.4.1.4., skal der træffes de nødvendige foranstaltninger til at undersøge den pågældende produktionsserie og eliminere fejlene.
 Dimensionering og beregning af endebunde (se figurerne i tillæg 4 til dette bilag).
 1.6.1.2.1. Beholderens endebunde skal være i ét stykke, skal indeslutte trykket og være torisfærisk eller elliptisk af form (eksempler er givet i tillæg 5).
 1.6.1.2.2. Beholderen skal opfylde følgende forskrifter:
 Torisfæriske endebunde
 samtidigt gældende grænser:
 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
 r ≥ 0,1 D
 R ≤ D
 H ≥ 0,18 D
 r ≥ 2 b
 h ≥ 4 b
 h ≤ 0,15 D
 (gælder ikke beholdere svarende til dem, der er vist i tillæg 2 til dette bilag, fig. 2a)
 Elliptiske endebunde
 samtidigt gældende grænser:
 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
 H ≥ 0,18 D
 h ≥ 4 b
 h ≤ 0,15 D
 (gælder ikke beholdere svarende til dem, der er vist i tillæg 2 til dette bilag, fig. 2a)
 1.6.1.2.3. Tykkelsen af sådanne hvælvede endebunde må ikke samlet være mindre end hvad der beregnes af følgende formel:
 Formfaktoren C, der skal anvendes til fulde endebunde, er givet i tabellen og i graferne i tillæg 4 til dette bilag.
 Vægtykkelsen af endebundenes cylindriske kant må ikke være mindre end eller afvige mere end 15 % fra mindste vægtykkelse af svøbet.
 1.6.1.3. Den nominelle vægtykkelse af den cylindriske del og af den hvælvede del af endebunden må under ingen omstændigheder være mindre end:
 med


text:
et minimum på 1,5 mm.
 1.6.1.4. Beholderens svøb kan være fremstillet af en, to eller tre dele. Er svøbet fremstillet af to eller tre dele, skal de langsgående sømme være forskudt/drejet mindst 10 gange tykkelsen af beholderens væg (10 · a). Endebundene skal være i ét stykke og konvekse.
 1.6.2. Dimensionering af trykbærende dele for helkompositbeholdere.
 Trykket i beholderen beregnes for hver beholdertype. De tryk, der anvendes til disse beregninger, skal være det konstruktivt bestemte tryk og sprængprøvningstrykket. I beregningerne anvendes passende analyseteknikker til bestemmelse af spændingsfordelingen i hele beholderen.
 1.7. Opbygning og udførelse
 Generelle forskrifter
 1.7.1.1. Fabrikanten skal gennem et passende kvalitetsstyringssystem godtgøre, at han råder over og vedligeholder sådanne produktionsfaciliteter og -processer, at de producerede beholdere opfylder forskrifterne i dette bilag.
 1.7.1.2. Fabrikanten skal gennem passende overvågning sikre, at uforarbejdede materialer og pressede dele, som anvendes til fremstilling af beholderne, er fri for defekter, som kan bringe beholdernes anvendelsessikkerhed i fare.
 Trykbærende komponenter
 1.7.2.1. Fabrikanten skal beskrive de anvendte svejsemetoder og processer og angive, hvilke kontroller der foretages under produktionen.
 1.7.2.2. Tekniske forskrifter for svejsninger
 Stuksvejsninger skal udføres ved automatisk svejsning.
 Stuksvejsninger af det belastede svøb må ikke være beliggende i et område, hvor profilen ændrer sig.
 Foldesvejsninger må ikke være overlejret over stuksvejsninger og skal være beliggende i en afstand af mindst 10 mm fra disse.
 De svejsninger, som indgår i beholderens svøb, skal opfylde følgende betingelser (jf. figurerne, der er vist som eksempler i tillæg 1 til dette bilag):
 langsgående søm: denne svejsning udføres som en stuksvejsning i hele vægmaterialets tværsnit
 rundtgående svejsning:
 denne svejsning udføres som en stuksvejsning i hele vægmaterialets tværsnit. En forkrøppet svejsning anses for en speciel form for stuksvejsning
 svejsninger på boltet ventilplade eller -ring skal udføres i henhold til tillæg 1, fig. 3.
 Svejsninger til fastgørelse af flanger eller monteringsbeslag til beholderen skal enten være stuksvejsning eller foldesvejsninger.
 Svejste monteringsbeslag skal være svejst med rundtgående svejsninger. Svejsningernes styrke skal være tilstrækkelig til at modstå vibrationer, bremsekræfter og udvendige kræfter på mindst 30 g i alle retninger.
 For stuksvejsninger må skævheden af samlingsfladerne ikke udgøre over en femtedel af vægtykkelsen (1/5 a).
 1.7.2.3. Inspektion af svejsninger
 Fabrikanten skal sikre, at svejsningerne udviser ubrudt indsmeltning uden afvigelse af svejsesømmen, og at de er fri for fejl, som kan bringe beholdernes anvendelsessikkerhed i fare.
 På beholdere i to dele skal der foretages røntgenkontrol af rundtgående stuksvejsninger langs 100 mm, bortset fra svejsninger som er i overensstemmelse med den forkrøppede svejsning på side 1 af tillæg 1 til dette bilag. Der foretages røntgenkontrol af én beholder, som udtages ved begyndelsen og slutningen af hvert skift ved kontinuerlig produktion, og, ved afbrydelser i produktionen på over 12 timer, desuden af den første svejste beholder.
 1.7.2.4. Urundhed
 Urundheden af beholderens cylindriske svøb må højst svare til en forskel mellem den største og mindste udvendige diameter i samme tværsnit på 1 % af gennemsnittet af disse diametre.
 Fittings
 1.7.3.1. Beslag skal være produceret og fastgjort på beholderens hus på en sådan måde, at de ikke medfører farlig spændingskoncentration

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
eller er årsag til ansamling af vand.
 1.7.3.2. Beholderens stativ skal være tilstrækkeligt stærk og fremstillet af metal, som er foreneligt med den type stål, der er anvendt til beholderen. Stativets form skal give beholderen den fornødne stabilitet.
 Stativets overkant skal være svejst på beholderen på en sådan måde, at det ikke medfører indtrængen af vand mellem stativet og beholderen.
 1.7.3.3. Beholderen skal være påført et monteringsmærke, som sikrer, at den monteres korrekt.
 1.7.3.4. Når der er anvendt identifikationsskilte, skal disse være monteret på beholderens belastede svøb og må ikke være aftagelige. Der skal træffes alle nødvendige korrosionsforebyggende foranstaltninger.
 1.7.3.5. Beholderen skal være forberedt til montering af en gastæt indeslutning eller en form for beskyttelsesanordning over beholderens udstyr.
 1.7.3.6. Ethvert andet materiale kan dog anvendes til stativet, forudsat at dets styrke er sikret, at det ikke indebærer risiko for beholderen, og at tæring er udelukket.
 Brandsikkerhed
 1.7.4.1. En beholder, som er repræsentativ for den pågældende type beholder, alt det udstyr, den er monteret med, og eventuel tilføjet isolering eller beskyttelse skal gennemgå en brandprøvning som foreskrevet i punkt 2.6. i dette bilag.
 2. PRØVNING
 Tabel 1 og 2 nedenfor giver et overblik over de prøvninger, der skal foretages på LPG-beholdere, på prototyper samt under fremstillingsprocessen, i overensstemmelse med deres sammensætning. Alle prøvninger skal finde sted ved en rumtemperatur på 20 ± 5 °C, medmindre andet er angivet.
 Tabel 1
 Overblik over prøvninger, der skal foretages af metalbeholdere
 Påkrævede prøvninger
 Fremstilling
 Batch-prøvning
 Antal beholdere, der skal prøves mhp. typegodkendelse
 Beskrivelse af prøvningen
 Trækprøvning
 1 pr. batch
 2 (1)
 Se punkt 2.1.2.2
 Bøjeprøvning
 1 pr. batch
 2 (1)
 Se punkt 2.1.2.3
 Sprængprøvning
 2
 Se punkt 2.2.
 Hydraulisk prøvning
 Hver enkelt beholder
 100 %
 Se punkt 2.3
 Brandprøvning
 1
 Se punkt 2.6
 Røntgenundersøgelse
 1 pr. batch
 100 %
 Se punkt 2.4.1
 Makroskopisk undersøgelse
 1 pr. batch
 2 (1)
 Se punkt 2.4.2
 Inspektion af svejsninger
 1 pr. batch
 100 %
 Se punkt 1.7.2.3
 Visuel inspektion af beholderens dele
 1 pr. batch
 100 %
 Bemærkning 1: Der ingives 6 beholdere til typegodkendelse.
 Bemærkning 2: På en af disse prototyper bestemmes beholderens volumen samt vægtykkelsen for beholderens enkelte dele.
 Tabel 2
 Overblik over prøvninger, der skal foretages af helkompositbeholdere
 Påkrævede prøvninger
 Fremstilling
 Batch-prøvning
 Antal beholdere, der skal prøves mhp. typegodkendelse
 Beskrivelse af prøvningen
 Sprængprøvning
 1 pr. batch
 3
 Se punkt 2.2
 Hydraulisk prøvning
 Hver enkelt beholder
 Alle beholdere
 Se punkt 2.3
 Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur
 1 for hver 5 batch
 3
 Se punkt 2.3.6.1
 Cyklisk trykbelastning ved høj temperatur
 1
 Se punkt 2.3.6.2
 Ekstern tæthedsprøvning
 1
 Se punkt 2.3.6.3
 Gennemsivningsprøvning
 1
 Se punkt 2.3.6.4
 Cyklisk LPG-prøvning
 1
 Se punkt 2.3.6.5
 Højtemperaturkrybeprøv-ning
 1
 Se punkt 2.3.6.6
 Brandprøvning
 1
 Se punkt 2.6
 Slagprøvning
 1
 Se punkt 2.7
 Faldprøvning
 1
 Se punkt 2.8
 Vridningsprøvning på studs
 1
 Se punkt 2.9
 Prøvning i surt miljø
 1
 Se punkt 2.10
 Ultraviolet strålingsprøvning
 1
 Se punkt 2.11
 2.1. Mekanisk prøvning
 Generelle forskrifter
 Hyppighed af mekanisk prøvning
 2.1.1.1.1. Prøvning af metalbeholdere foretages med følgende hyppighed: 1 beholder fra hvert batch under fremstillingen


text:
og 1 til typeprøvning, jf. tabel 1.
 Prøveemner, som ikke er flade, trykkes flade ved koldpresning.
 På alle prøveemner indeholdende en svejsesøm fjernes overskydende materiale fra svejsningen.
 De i tabel 1 angivne prøvninger foretages på metalbeholderene.
 Prøveemner fra beholdere med en enkelt rundtgående svejsesøm (to sektioner) udtages de steder, der er vist i fig. 1 i tillæg 2:
 Prøveemner fra beholdere med en langsgående og rundtgående svejsesøm (tre eller flere sektioner) udtages de steder, der er vist i fig. 2 i tillæg 2.
 2.1.1.1.2. Prøvning af helkompositbeholdere foretages med følgende hyppighed:
 (a)
 Produktion: 1 beholder fra hvert batch
 (b)
 Typeprøvning: jf. tabel 2.
 2.1.1.2. Alle mekaniske prøvninger til kontrol af egenskaberne af grundmetal og svejsninger af belastede svøb til beholdere udføres på prøveemner udtaget af færdige beholdere.
 De forskellige typer prøvninger og bedømmelse af prøvningsresultaterne
 Hvert prøveeksemplar af beholderen gennemgår følgende prøvninger:
 2.1.2.1.1. For beholdere med langsgående og rundtgående svejsesøm (tre sektioner), på prøveemner udtaget de steder, der er vist i fig. 1 i tillæg 2 til dette bilag:
 a)
 Én trækprøvning på grundmateriale; prøveemnet udtages i længderetningen (er dette ikke muligt, kan det tages i rundtgående retning);
 b)
 Én trækprøvning på grundmateriale fra bunden
 c)
 Én trækprøvning vinkelret på den langsgående svejsesøm
 d)
 Én trækprøvning vinkelret på den rundtgående svejsesøm
 e)
 Én bøjeprøvning på den langsgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding
 f)
 Én bøjeprøvning på den langsgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding
 g)
 Én bøjeprøvning på den rundtgående svejsesøm, hvor inderfladen er under spænding
 h)
 Én bøjeprøvning på den rundtgående svejsesøm, hvor yderfladen er under spænding og
 i)
 Én makroskopisk undersøgelse af et svejst tværsnit.
 (ml, m2) Mindst to makroskopiske undersøgelser af snit af ventilflange/-plade for ventiler monteret i sidevæggen som omhandlet i punkt 2.4.2. nedenfor.
 2.1.2.1.2. For beholdere, som kun har rundtgående svejsesømme (to sektioner), på prøveemner udtaget de steder, der er vist i fig. 2a og 2b i tillæg 2 til dette bilag:
 De prøvninger, der er angivet i punkt 2.1.2.1.1. ovenfor bortset fra (c), (e) og (f), som ikke finder anvendelse. Prøveemnet til trækprøvning af grundmateriale tages fra (a) eller (b) som nævnt i punkt 2.1.2.1.1. ovenfor.
 2.1.2.1.3. Prøveemner, som ikke er tilstrækkeligt flade, skal trykkes flade ved koldpresning.
 2.1.2.1.4. På alle prøveemner indeholdende en svejsesøm bortbearbejdes overskydende materiale fra svejsningen.
 Trækprøvning
 Trækprøvning af grundmetal
 2.1.2.2.1.1. Trækprøvningen udføres efter Euronorm EN 876, EN895 og EN10002-1.
 2.1.2.2.1.2. De målte værdier af flydespænding, trækbrudstyrke og brudforlængelse skal opfylde metallets egenskaber, jf. punkt 1.3 i dette bilag.
 Trækprøvning af svejsesømme
 2.1.2.2.2.1. Trækprøvning vinkelret på svejsesømmen udføres på et prøveemne med reduceret tværsnit, 25 mm bredt i en længde svarende til 15 mm ud over kanterne af svejsningen, som vist i fig. 2 i tillæg 3 til dette bilag.
 Uden for dette midterste afsnit skal prøveemnets bredde tiltage gradvis.
 2.1.2.2.2.2. Værdien for trækbrudstyrke skal opfylde minimumskravene i EN 10120.
 Bøjeprøvning
 2.1.2.3.1. Trækprøvningen udføres efter standarderne ISO 7438:2000 og ISO 7799:2000 samt Euronorm EN 910 for svejste dele. Bøjeprøvning udføres på inderfladen under spænding og yderfladen under spænding.
 2.1.2.3.2.


text:
Der må ikke opstå revner i prøveemnet, når det bøjes således omkring en dorn, at afstanden mellem de indvendige kanter højst er dornens diameter + 3a (se fig. 1 i tillæg 3 i dette bilag).
 2.1.2.3.3. Forholdet (n) mellem dornens diameter og prøveemnets tykkelse må ikke være større end angivet i følgende tabel:
 Faktisk trækbrudstyrkeRt in (N/mm2)
 Værdi (n)
 til og med 440
 2
 over 440 til og med 520
 3
 over 520
 4
 Omprøvning af trækprøvning og bøjningsprøvning
 2.1.2.4.1. Omprøvning er tilladt for trækprøvning og bøjningsprøvning. En ekstra prøvning skal omfatte to prøveemner, udtaget af samme beholder.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 2.2. Sprængprøvning under hydraulisk tryk
 Prøvningsbetingelser
 Beholdere, som underkastes denne prøvning, skal være forsynet med de påskrifter, som det er hensigten at påføre på den del af beholderen, som er underkastet trykket.
 2.2.1.1. Til sprængprøvningen under hydraulisk tryk skal der anvendes udstyr, med hvilket trykket gradvis kan øges, indtil beholderen sprænges, og ændringen af trykket registreres som funktion af tiden. Den maksimale gennemstrømningshastighed under prøvningen bør ikke udgøre over 3 % af beholderens kapacitet pr. minut.
 Fortolkning af prøvningen
 Som kriterier for fortolkning af sprængprøvningen skal gælde følgende:
 2.2.2.1.1. Beholderens rumudvidelse, som er lig med: rumfang vand tilført mellem det tidspunkt, da trykket begynder at stige og sprængtidspunktet.
 2.2.2.1.2. Undersøgelsen af bruddet og formen af dets kanter.
 2.2.2.1.3. Sprængtryk
 Acceptkriterier for prøvningen
 2.2.3.1. Det målte sprængtryk (Pr) må under ingen omstændigheder være mindre end 2,25 · 3 000 = 6 750 kPa.
 2.2.3.2. Den specifikke ændring i metalbeholderens volumen på sprængtidspunktet skal være mindst:
 20 %, hvis metalbeholderens længde er større end diameteren
 17 %, hvis metalbeholderens længde er lig med diameteren eller mindre.
 8 %, når der er tale om en speciel metalbeholder som vist i tillæg 5, side 1, fig. A, B og C.
 Sprængprøvningen må ikke medføre fragmentering af beholderen.
 2.2.3.3.1. Hovedbruddet må ikke udvise skørhed, dvs. bruddets kanter må ikke være radiære, men skal danne en vinkel med diametralplanet og udvise reduktion af areal i hele tykkelsen.
 2.2.3.3.2. For metalbeholdere må bruddet ikke afsløre en i forvejen tilstedeværende defekt i metallet. Svejsningen skal være mindst lige så stærk som det oprindelige metal, og helst stærkere.
 For helkompositbeholdere må bruddet ikke medføre defekter i konstruktionen.
 2.2.3.4. Omprøvning af sprængprøvningen
 Omprøvning er tilladt for sprængprøvningen. Der skal udføres endnu en sprængprøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 2.3. Hydraulisk prøvning
 2.3.1. Beholderne, som er repræsentative for den type beholder, som søges godkendt, (uden udstyr, men med afgangene lukket) skal kunne modstå et indvendigt hydraulisk tryk på 3 000 kPa, uden at der opstår utæthed eller blivende deformation, i henhold til følgende forskrifter:
 2.3.2. Vandtrykket


text:
i beholderen skal stige jævnt, indtil prøvningstrykket på 3 000 kPa er nået.
 2.3.3. Beholderen skal være underkastet prøvningstrykket så længe, at det kan fastslås, at trykket ikke falder, og at beholderen med sikkerhed er tæt.
 2.3.4. Efter prøvningen må beholderen ikke udvise noget tegn på blivende deformation.
 2.3.5. Eventuelle prøvede beholdere, som ikke holder prøvningen, kasseres.
 Yderligere hydrauliske prøvninger, der skal foretages af helkompositbeholdere
 Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur
 2.3.6.1.1. Prøvningsforskrifter
 Den færdige beholder underkastes 20 000 trykcykluser efter følgende procedure:
 a)
 Beholderen fyldes op med en ikke-korrosiv væske som olie, inhiberet vand eller glycol
 b)
 Beholderens tryk bringes til at svinge mellem henholdsvis højst 300 kPa og mindst 3 000 kPa med en frekvens på højst 10 cykluser i minuttet.
 Denne cyklus foretages mindst 10 000 gange og fortsættes til 20 000 gange, med mindre der inden da forekommer utæthed.
 c)
 Antal gennemførte cykluser indtil svigt indtræder, og lokaliseringen af det sted, hvor svigtet begynder, skal registreres.
 2.3.6.1.2. Fortolkning af prøvningen
 Beholderen må ikke svigte eller blive utæt, før de 10 000 cykluser er gennemført.
 Efter 10 000 cyklusser, må beholderen svigte eller blive utæt.
 2.3.6.1.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for cyklisk trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 Cyklisk trykbelastning ved høj temperatur
 2.3.6.2.1. Prøvningsforskrifter
 De færdige beholdere skal klare prøvningscyklussen, uden at udvise tegn på brud, utæthed eller optrævling af fibre:
 a)
 Beholderen fyldes op med en ikke-korrosiv væske som olie, inhiberet vand eller glycol
 b)
 Konditionering i 48 timer ved 0 kPa, 65 °C og 95 % relativ fugtighed eller derover.
 c)
 Hydrostatisk trykbelastning med 3 600 cykluser og højst 10 cykluser pr. minut, mellem henholdsvis højst 300 kPa og mindst 3 000 kPa ved 65 °C og 95 % relativ fugtighed.
 Efter cyklisk trykbelastning ved høj temperatur gennemgår beholderne den eksterne tæthedsprøvning og bringes derefter under hydrostatisk trykbelastning indtil svigt, jf. forskrifterne for sprængprøvning.
 2.3.6.2.2. Fortolkning af prøvningen
 Beholderen skal opfylde kravene til den eksterne tæthedsprøvning, jf. punkt 2.3.6.3.
 Beholderen skal opnå et tryk på mindst 85 % af sprængtrykket.
 2.3.6.2.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for cyklisk trykbelastningsprøvning ved høj temperatur.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 Ekstern tæthedsprøvning
 2.3.6.3.1. Prøvningsforskrifter
 Mens beholderen er under et tryk på 3 000 kPa, nedsænkes den i sæbevand for at afsløre utætheder (bobleprøvning).
 2.3.6.3.2. Fortolkning af prøvningen
 Beholderen må ikke udvise utætheder.
 2.3.6.3.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for den eksterne tæthedsprøvning.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt


text:
inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning. Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 Gennemsivningsprøvning
 2.3.6.4.1. Prøvningsforskrifter
 Alle prøvninger udføres ved 40 °C på en beholder, som påfyldes propan af handelsvalitet til 80 % af beholderens vandkapacitet.
 Prøvningens varighed skal være mindst 8 uger indtil konstruktionens stationære gennemsivning er observeret i mindst 500 timer.
 Derefter måles hastigheden af beholderens vægttab.
 Masseændringen pr. antal dage registreres med en graf.
 2.3.6.4.2. Fortolkning af prøvningen
 Massetabets hastighed skal være mindre end 0,15 g/time.
 2.3.6.4.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for gennemsivningsprøvningen.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning. Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 Cyklisk LPG-prøvning
 2.3.6.5.1. Prøvningsforskrifter
 En beholder, som har bestået gennemsivningsprøvningen, skal gennemgå en cyklisk trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur, jf. forskrifterne i punkt 2.3.6.1 i dette bilag.
 Beholderen skæres ud i snit, og grænsefladen mellem foring og endestuds inspiceres.
 2.3.6.5.2. Fortolkning af prøvningen
 Beholderen skal opfylde forskrifterne for den cykliske trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur.
 Inspektionen af grænsefladen mellem foring og endestuds må ikke udvise tegn på eventuelle forringelser, f.eks. udmattelsesrevner eller elektrostatisk udladning.
 2.3.6.5.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for cyklisk LPG-prøvning.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 Højtemperaturkrybeprøvning
 2.3.6.6.1. Generelt
 Denne prøvning finder kun anvendelse på helkompositbeholdere med harpiksmatrix, som har en glasovergangstemperatur, der er lavere end den konstruktivt bestemte temperatur +50 °C.
 2.3.6.6.2. Prøvningsforskrifter
 Én færdig beholder prøves som følger:
 a)
 Beholderen bringes under tryk på 3 000 kPa og holdes på en temperatur som angivet i tabellen alt efter prøvningsperiodens varighed:
 Tabel 3
 Prøvningstemperatur og varighed af højtemperaturkrybeprøvningen
 T (°C)
 Eksponeringstid (timer)
 100
 200
 95
 350
 90
 600
 85
 1 000
 80
 1 800
 75
 3 200
 70
 5 900
 65
 11 000
 60
 21 000
 b)
 Beholderen skal gennemgå en ekstern tæthedsprøvning.
 2.3.6.6.3. Fortolkning af prøvningen
 Det maksimalt tilladelige volumenforøgelse er 5 %. Beholderen skal opfylde forskrifterne for den eksterne tæthedsprøvning, jf. punkt 2.4.3 i dette bilag og sprængprøvningen, jf. punkt 2.2 i dette bilag.
 2.3.6.6.4. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for højtemperaturkrybeprøvning.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 2.4. Ikke-destruktiv prøvning
 Røntgenundersøgelse
 2.4.1.1. Svejsesømme skal røntgenkontrolleres i overensstemmelse med ISO specifikation R 1106, idet klassifikation B anvendes.
 2.4.1.2. Anvendes indikator af trådtypen, må den mindste synlige tråds diameter


text:
ikke være over 0,10 mm.
 Anvendes en indikator af den aftrappede og hullede type, må diameteren af det mindste synlige hul ikke være over 0,25 mm.
 2.4.1.3. Røntgenbillederne af svejsesømmene skal bedømmes på grundlag af de originale film i henhold til den i ISO-standard 2504, punkt 6, anbefalede praksis.
 Følgende defekter er ikke acceptable:
 Revner, mangelfulde svejsninger eller ufuldstændig indsmeltning af svejsningen.
 2.4.1.4.1. For beholdere med vægtykkelse ≥ 4 mm anses nedenstående fremmedlegemer for acceptable:
 Ethvert fremmedlegeme af gas, som ikke måler over a/4 mm.
 Ethvert fremmedlegeme af gas, som måler over a/4 mm, men ikke over a/3 mm, og som er over 25 mm fra andre fremmedlegemer af gas, som måler over a/4 mm men højst a/3 mm.
 Aflange fremmedlegemer eller en vilkårlig gruppe af afrundede fremmedlegemer på række, når den repræsenterede længde (langs en sømlængde på 12a) ikke er over 6 mm.
 Fremmedlegemer bestående af gas langs et vilkårligt stykke svejsesøm på 100 mm, hvor det samlede areal af alle figurerne ikke er over 2a mm2.
 2.4.1.4.2. For beholdere med vægtykkelse < 4 mm anses nedenstående fremmedlegemer for acceptable:
 Ethvert fremmedlegeme af gas, som ikke måler over a/2 mm;
 Ethvert fremmedlegeme af gas, som måler over a/2 mm, men ikke over a/1,5 mm, og som er over 25 mm fra andre fremmedlegemer af gas, som måler over a/2 mm men højst a/1,5 mm;
 Aflange fremmedlegemer eller en vilkårlig gruppe af afrundede fremmedlegemer på række, når den repræsenterede længde (langs en sømlængde på 12a) ikke er over 6 mm;
 Fremmedlegemer bestående af gas langs et vilkårligt stykke svejsesøm på 100 mm, hvor det samlede areal af alle figurerne ikke er over 2a mm2.
 2.4.2. Makroskopisk undersøgelse
 Ved makroskopisk undersøgelse skal svejsningen over hele tværsnittet vise fuldstændig smeltning på den overflade, som er behandlet med en vilkårlig syre ved den makroskopiske præparation, og må ikke vise fejl ved samlingen, nævneværdige fremmedlegemer eller andre fejl.
 I tvivlstilfælde foretages mikroskopisk undersøgelse af det suspekte område.
 2.5. Undersøgelse af svejsningens yderside (ved metalbeholdere).
 2.5.1. Denne undersøgelse foretages, når svejsningen er fuldført.
 Den undersøgte svejste overflade skal være velbelyst og fri for fedt, støv, glødeskal eller beskyttende lag af enhver art.
 2.5.2. Sammensmeltningen af det svejste metal med grundmetallet skal være glat og uden ætsning. Der må ikke være revner, fordybninger eller porøse pletter i den svejste overflade og overfladen, som støder op til væggen. Den svejste overflade skal være jævn og plan. Hvor der er anvendt stuksøm, må den overskydende tykkelse højst udgøre en fjerdedel af svejsesømmens bredde.
 2.6. Brandprøvning
 2.6.1. Generelt
 Brandprøvningen er tilrettelagt med henblik på at godtgøre, om beholderen, komplet med det for konstruktionen foreskrevne brandsikringssystem, er sikret mod sprængning ved afprøvning under de foreskrevne brandbetingelser. Fabrikanten skal beskrive det komplette brandsikringssystems funktion, herunder det konstruktivt bestemte fald til atmosfærisk tryk. Kravene til denne prøvning anses for at være opfyldt, hvis beholderen har følgende egenskaber til fælles med stambeholderen:
 a)
 samme typegodkendelsesindehaver
 b)
 samme form (cylindrisk, særlig form)
 c)
 samme materiale
 d)
 samme eller større pladetykkelse
 e)
 samme eller mindre


text:
diameter (for cylindriske beholdere)
 f)
 samme eller mindre højde (for beholdere med særlig fom)
 g)
 samme eller mindre eksterne overflade
 h)
 samme konfiguation af udstyr, som er monteret på beholderen (2).
 2.6.2. Opstilling af beholderen
 a)
 Beholderen anbringes i den af fabrikanten angivne position med beholderens bund ca. 100 mm over brandkilden.
 b)
 Der anvendes afskærmning, som forhindrer, at flammerne kommer i direkte kontakt med en eventuel smeltesikring (PRD). Afskærmningen må ikke være i direkte kontakt med smeltesikringen (PRD).
 c)
 Forekommer der under prøvningen svigt af en ventil, fitting eller rørkomponent, som ikke tilhører det til konstruktionen påtænkte beskyttelsessystem, anses resultatet for ugyldigt.
 d)
 Beholdere med en længde på under 1,65 m: Beholderens midte skal være anbragt over midten af flammekilden.
 Beholdere med en længde på 1,65 m eller mere: Er beholderen forsynet med trykbegrænseranordning i den ene side, skal flammekilden begynde i beholderens modsatte side. Har beholderen trykbegrænseranordning i begge sider eller flere end ét sted på beholderens langside, skal midten af flammekilden være anbragt midt mellem de trykbegrænseranordninger, som er adskilt af den største vandrette afstand.
 2.6.3. Brandkilde
 En homogen flammekilde med en længde på 1,65 m skal give direkte ildpåvirkning af beholderen hele vejen rundt om denne.
 Ethvert brændstof kan anvendes til flammekilden, forudsat at det frembringer en homogen varme, som er tilstrækkelig til at opretholde de foreskrevne prøvningstemperaturer, indtil beholderen udluftes. Flammeopstillingen skal være registreret tilstrækkelig detaljeret til at sikre, at varmetilførslen til beholderen er reproducerbar. Forekommer der svigt eller ujævnhed i flammekilden under prøvningen, anses resultatet for ugyldigt.
 2.6.4. Temperatur- og trykmåling
 Under brandprøvningen skal følgende måles:
 a)
 flammetemperaturen lige under beholderen langs beholderens bund i mindst to punkter med indbyrdes afstand højst 0,75 m
 b)
 vægtemperaturen nederst i beholderen
 c)
 vægtemperaturen inden for 25 mm fra trykbegrænseranordningen
 d)
 vægtemperaturen på beholderens overside i midten af flammekilden.
 e)
 trykket inden i beholderen.
 Der anvendes metalafskærmning, som forhindrer, at flammerne kommer i direkte kontakt med termoelementerne. I stedet kan termoelementerne indsættes i metalklodser, som måler under 25 mm2. Termoelementernes temperaturer og beholdertrykket registreres med et interval på højst 2 sekunder under prøvningen.
 2.6.5. Generelle prøvningsforskrifter
 a)
 Beholderen fyldes op til 80 % af sin volumen med LPG (brændstof af handelskvalitet) og prøves i vandret stilling ved arbejdstryk.
 b)
 Straks efter antændelse skal flammerne nå beholderens overflade i en længde af 1,65 m af flammezonen langs beholderen.
 c)
 Inden for 5 minutter efter antændelsen skal mindst ét termoelement vise en brandtemperatur lige under beholderen på mindst 590 °C. Denne temperatur skal opretholdes under resten af prøvningen, dvs. indtil der ikke længere er overtryk i beholderen.
 d)
 Kravene til prøvningforholdne mindskes ikke pga. omgivende forhold (f.eks. regn, let/stærk vind osv.)
 2.6.6. Prøvningens resultater:
 a)
 Såfremt beholderen sprænger, regnes prøvningsresultatet ugyldigt.
 b)
 Hvis trykket under prøvningen overstiger 3 700 kPa, dvs. 136 % af indstillingstrykket for overtryksventilen (2 700 kPa), anses prøvningsresultatet for ugyldigt.
 Et tryk på mellem 3 000 og 3 700 kPa betyder, at prøvningsresultatet anses for ugyldigt, hvis der konstateres synlig plastisk deformation.
 c)
 Såfremt beskyttelsessystemet


text:
ikke overholder fabrikantens specifikationer, og det fører til mildere prøvningsbetingelser, anses prøvningsresultatet for ugyldigt.
 d)
 For kompositbeholdere accepteres LPG-udslip fra overfladen, såfremt der er tale om et kontrolleret udslip. Ved udslip af gasholdig LPG inden for 2 minutter efter prøvningens påbegyndelse eller en udslipsmængde på over 30 liter pr. minut anses prøvningsresultatet for ugyldigt.
 e)
 Resultaterne angives i et prøvningsresumé og skal for hver beholder som minimum omfatte følgende data:
 —
 beskrivelse af beholderkonfigurationen
 —
 foto af beholderopstillingen og trykbegrænseranordningen
 —
 anvendt metode, herunder tidsinterval mellem målingerne
 —
 tidsforløb fra brandens antændelse til ventilation af LPG påbegyndes samt det faktiske tryk
 —
 tidsforløb, indtil atmosfærisk tryk nås
 —
 tryk- og temperaturdiagrammer.
 2.7. Slagprøvning
 2.7.1. Generelt
 Fabrikanten kan vælge, om alle slagprøvninger skal udføres på den samme beholder eller på hver sin beholder.
 Prøvningsforskrifter
 Den væske, der anvendes til denne prøvning, skal være en blanding af vand og glycol eller en anden væske med et lavt frysepunkt, som ikke ændrer beholdermaterialets egenskaber.
 En beholder med denne væske påfyldt til en vægt svarende til 80 %-påfyldning med LPG med en referencemasse på 0,568 kg/l slynges parallelt på længdeakslen (x-aksen i figur 1) af det køretøj, hvori den påtænkes monteret, med hastighen V 50 km/h mod en massiv kile, som er fastgjort horisontalt, vinkelret på beholderens bevægelse. Kilen skal være monteret således, at beholderens tyngdepunkt rammer kilens centrum.
 Kilen skal have en vinkel α på 90 grader og anslagspunktet skal være rundt med en maksimal radius på 2,5 mm.
 Længden af kilen L skal mindst svare til beholderens bredde med hensyn til dens bevægelse under prøvningen. Kilens højde H skal være mindst 600 mm.
 Figur 1
 beskrivelse af slagprøvningsproceduren:
 Såfremt en beholder kan monteres i mere end én position i køretøjet, prøves hver indstilling.
 Derefter foretages ekstern tæthedsprøvning af beholderen, jf. dette bilags punkt 2.3.6.3.
 2.7.3. Fortolkning af prøvningen
 Beholderen skal opfylde kravene til den eksterne tæthedsprøvning, jf. dette bilags punkt 2.3.6.3.
 2.7.4. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for slagprøvningen.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 2.8. Faldprøvning
 2.8.1. Prøvningsforskrifter
 En færdig beholder faldprøves ved omgivende temperatur uden indvendigt overtryk eller påmonterede ventiler. Som faldunderlag for beholderne anvendes et glat, vandret betonunderlag eller gulv.
 Faldhøjden skal være 2 m (målt til beholderens laveste punkt).
 Den samme tomme beholder slippes:
 —
 i horisontal stilling
 —
 vertikalt på hver ende
 —
 i en vinkel på 45°.
 Efter faldprøvningen skal beholderne gennemgå en cyklisk trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur, jf. forskrifterne i punkt 2.3.6.1 i dette bilag.
 2.8.2. Fortolkning af prøvningen
 Beholderne skal opfylde kravene til cyklisk trykbelastningsprøvning ved omgivende temperatur, jf. forskrifterne i punkt 2.3.6.1 i dette bilag.
 2.8.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for faldprøvningen.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for


text:
samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 2.9. Vridningsprøvning på studs
 2.9.1. Prøvningsforskrifter
 Beholderens krop fastholdes, så den ikke kan dreje, og hver endestuds af beholderen påføres et vridningsmoment på to gange det af fabrikanten oplyste moment for montering af ventil- eller trykbegrænseranordning, først i gevindsamlingens tilspændingsretning, derefter i den modsatte retning og derefter igen i tilspændingsretningen.
 Beholderen skal herefter gennemgå en ekstern tæthedsprøvning, jf. forskrifterne i dette bilags punkt 2.3.6.3.
 2.9.2. Fortolkning af prøvningen
 Beholderen skal opfylde kravene til den eksterne tæthedsprøvning, jf. dette bilags punkt 2.3.6.3.
 2.9.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for vridningsprøvning på studs.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 2.10. Prøvning i surt miljø
 2.10.1. Prøvningsforskrifter
 En færdig beholder eksponeres i 100 timer for en 30 % svovlsyreopløsning (batterisyre med specifik vægtfylde 1,219), ved et tryk på 3 000 kPa. Under prøvningen skal mindst 20 % af beholderens samlede overflade være dækket af svovlsyreopløsningen.
 Derefter foretages en sprængprøvning af beholderen, jf. dette bilags punkt 2.2.
 2.10.2. Fortolkning af prøvningen
 Det målte sprængtryk skal være på mindst 85 % af beholderens sprængtryk.
 2.10.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for prøvningen i surt miljø.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 2.11. Ultravioletprøvning (uv-prøvning)
 2.11.1. Prøvningsforskrifter
 Når beholderen eksponeres for direkte sollys (også bag glas), kan uv-strålingen medføre forringelse af polymermaterialerne. Derfor skal fabrikanten godtgøre, at ydermaterialet er i stand til at modstå uv-stråling igennem en levetid på 20 år.
 a)
 Hvis det ydre lag har en mekanisk (bærende) funktion, skal beholderen sprængprøves, jf. forskrifterne i dette bilags punkt 2.2 efter eksponering for en typisk uv-stråling.
 b)
 Hvis det ydre lag har en beskyttende funktion, skal fabrikanten godtgøre, at belægningen forbliver intakt i 20 år for at beskytte de underliggende strukturlag mod en typisk uv-stråling
 2.11.2. Fortolkning af prøvningen
 Når det ydre lag har en mekanisk funktion, skal beholderen opfylde kravene til sprængprøvningen, jf. dette bilags punkt 2.2.
 2.11.3. Omprøvning
 Omprøvning er tilladt for uv-prøvningen.
 Der foretages endnu en prøvning på to beholdere, som sammen med den første beholder er produceret successivt inden for samme batch.
 Falder resultaterne af disse prøvninger tilfredsstillende ud, ses der bort fra resultatet af den første prøvning.
 Hvis kun den ene eller ingen af omprøvningerne opfylder kravene, kasseres batchen.
 (1) Disse prøvningsdele kan tages fra en beholder.
 (2) Ekstraudstyr, ændringer eller udvidelser af udstyr monteret på beholderen kan ske uden omprøvning, hvis de kompetente myndigheder, som


text:
godkendte beholderen, underrettes, og hvis dette ikke anses for at have mærkbar negativ virkning. De kompetente myndigheder kan kræve en supplerende prøvningsrapport fra den ansvarlige tekniske tjeneste. Beholderen inklusive tilbehør monteret herpå vil blive angivet i tillæg 1 til bilag 2B.
 Tillæg 1
 Figur 1
 Typer af langsgående stuksvejsninger
 Figur 2
 Rundtgående stuksvejsning:
 Figur 3
 Eksempler på svejste boltede plader
 Figur 4
 Eksempler på svejste ringe med flange
 Tillæg 2
 Figur 1
 Beholdere, som kun har rundtgående søm og sidemonteret ventilblok; lokalisering af prøveemner
 Figur 2a
 Beholdere, som kun har rundtgående svejsesøm og sidemonterede ventilblokke; prøveemnernes placering
 Figur 2b
 Beholdere, som kun har rundtgående søm og endemonteret ventilblok/-plade
 Tillæg 3
 Figur 1
 Illustration af bøjeprøvning
 Figur 2
 Prøveemne til trækprøvning vinkelret på svejsningen
 Tillæg 4
 Bemærkning: For torisfæriske endebunde
 Forholdet mellem H/D og formfaktoren C
 Værdien af formfaktoren C for H/D mellem 0,20 og 0,25
 Forholdet mellem H/D og formfaktoren C
 Værdien af formfaktoren C for H/D mellem 0,25 og 0,50
 Tillæg 5
 EKSEMPLER PÅ SÆRLIGE BEHOLDERE
 Tillæg 6
 METODER TIL MATERIALEPRØVNING
 Kemisk modstandsevne
 Materiale, der anvendes i en helkompositbeholder, skal prøves i henhold til ISO-standard 175 i 72 timer ved rumtemperatur.
 Det er også tilladt at anvende data fra faglitteraturen til at godtgøre kemisk modstandsevne.
 Foreneligheden med følgende væsker skal undersøges:
 a)
 bremsevæske
 b)
 sprinklervæske
 c)
 kølervæske
 d)
 blyfri benzin
 e)
 en opløsning bestående af demineraliseret vand, natriumclorid (2,5 masseprocent ±0,1 %), calciumclorid (2,5 masseprocent ±0,1 %) og tilstrækkelig svovlsyre til at opnå en opløsning med en pH på 4,0 ±0,2.
 Acceptkriterier for prøvningen:
 a)
 Forlængelse:
 Efter prøvning skal forlængelsen af et termoplastisk materiale være mindst 85 % af den indledende forlængelse. Forlængelsen af en elastomer skal efter prøvning være over 100 %.
 b)
 For konstruktionsdele (f.eks. fibre):
 en konstruktionsdels reststyrke efter prøvning skal være mindst 80 % af den oprindelige trækbrudstyrke.
 c)
 Ikke-konstruktionsdele (f.eks. belægning):
 Der tillades ingen synlige revner.
 2. Kompositstruktur
 a)
 Fibre, der indgår i en matrice
 Trækstyrkeegenskaber:
 ASTM 3039
 Fiber-harpikskompositter
 ASTM D2343
 Glass, Aramid (tens.prop.yarns glass)
 ASTM D4018.81
 Carbon (tens.prop.continuous filament) with special remark for the matrix
 Forskydningsegenskaber:
 ASTM D2344
 (Interlaminar shear strength of parallel fibre composite by short beam method)
 b)
 Tørre fibre på isotensoid form
 Trækstyrkeegenskaber:
 ASTM D4018.81
 Carbon (continuous filament), other fibres.
 3. Beskyttende belægning
 Uv-stråling forringer polymert materiale, når det eksponeres for direkte sollys. Afhængig af installationen, skal fabrikanten godtgøre, at belægningen har en »sikker levetid«.
 4. Termoplastiske komponenter
 Vicat-blødgøringstemperaturen for en termoplastisk komponent skal være over 70 °C. For konstruktionsdele skal vicat-blødgøringstemperaturen være mindst 75 °C.
 5. Hærdede komponenter
 Vicat-blødgøringstemperaturen for en hærdet komponent skal være over 70 °C.
 6. Elastomere komponenter
 Glasovergangstemperaturen (Tg) for en elastomer komponent skal være lavere end –40 °C. Glasovergangstemperaturen prøves i henhold til ISO 6721 »Plast — Bestemmelse af dynamisk-mekaniske egenskaber«. Glasovergangstemperaturens indtrædelse udledes af et diagram, som viser lagringsmodul i forhold til temperatur, ved at bestemme temperaturen, hvor de to tangenter, som repræsenterer diagrammets kurver før og efter markant tab af stivhed, skærer hinanden.
 BILAG 11
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF GASINJEKTIONSANORDNINGER, GASBLANDINGSSTYKKER ELLER


text:
INJEKTORER SAMT BRÆNDSTOFFORDELERRØR
 Gasinjektionsanordning eller gasinjektor
 1.1. Definition: se punkt 2.10 i dette regulativ.
 1.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2): Klasse 1.
 1.3. Klassificeringstryk: 3 000 kPa.
 1.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 1.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt.
 Punkt 6.15.4.1, varmeudvekslende medium (forskrifter for forenelighed og tryk).
 1.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 Gasinjektionsanordning eller gasblandingsstykke
 2.1. Definition: se punkt 2.10 i dette regulativ.
 2.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2):
 Klasse 2
 :
 den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa.
 Klasse 2A
 :
 den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa.
 2.3. Klassificeringstryk:
 Komponenter af klasse 2:
 450 kPa.
 Komponenter af klasse 2A:
 120 kPa.
 2.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C, når brændstofpumpen er monteret uden for beholderen.
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 2.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.2.1, bestemmelser vedrørende isoleringsklasse.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser, som finder anvendelse, når strømforsyningen er afbrudt.
 Punkt 6.15.4.1, varmeudvekslende medium (forskrifter for forenelighed og tryk).
 2.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Brændstoffordelerrør
 3.1. Definition: se punkt 2.18 i dette regulativ.
 3.2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2):
 Brændstoffordelerrør kan være af klasse 1, 2 eller 2A.
 3.3. Klassificeringstryk:
 Komponenter af klasse 1:
 3 000 kPa
 Komponenter af klasse 2:
 450 kPa
 Komponenter af klasse 2A:
 120 kPa.
 3.4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 3.5. Generelle bestemmelser for konstruktionen: (ikke anvendt)
 Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 3.6.1. For brændstoffordelerrør af klasse 1:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 3.6.2. For brændstoffordelerrør af klasse 2 og/eller 2A:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15,


text:
punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 (1) Kun for ikke-metalliske dele.
 (2) Kun for metaldele.
 BILAG 12
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF GASDOSERINGSENHEDEN, NÅR DENNE IKKE ER KOMBINERET MED GASINJEKTIONSANORDNING(ER)
 1. Definition: se punkt 2.11 i dette regulativ.
 2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2):
 Klasse 2
 :
 den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 450 kPa.
 Klasse 2A
 :
 den del, som eksponeres for et maksimalt reguleret arbejdstryk på 120 kPa.
 3. Klassificeringstryk:
 Komponenter af klasse 2:
 450 kPa
 Komponenter af klasse 2A:
 120 kPa.
 4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.3.1, bestemmelser vedrørende elektrisk aktiverede ventiler.
 Punkt 6.15.4., varmeudvekslende medium (forskrifter for forenelighed og tryk).
 Punkt 6.15.5, sikkerhed af overtryksomløb.
 6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bemærkninger:
 Komponenterne i gasdoseringsenheden (klasse 2 eller 2A) skal være tætte, når afgangen(e) fra den pågældende komponent lukkes.
 Ved overtryksprøvningen skal alle afgange, herunder også fra kølevæskebeholderen, være lukket.
 (1) Kun for ikke-metalliske dele.
 (2) Kun for metaldele.
 BILAG 13
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF TRYK- OG/ELLER TEMPERATURFØLER
 1. Definition:
 Trykføler: se punkt 2.13 i dette regulativ.
 Temperaturføler: se punkt 2.13 i dette regulativ.
 2. Komponentens klassificering (i henhold til fig. 1, punkt 2):
 Tryk- og temperaturfølere kan være af klasse 1, 2 eller 2A.
 3. Klassificeringstryk:
 Komponenter af klasse 1:
 3 000 kPa
 Komponenter af klasse 2:
 450 kPa
 Komponenter af klasse 2A:
 120 kPa.
 4. Konstruktivt bestemte temperaturer:
 –20 °C til 120 °C
 For temperaturer, som falder uden for ovennævnte værdier, finder særlige prøvningsbetingelser anvendelse.
 5. Generelle bestemmelser for konstruktionen:
 Punkt 6.15.2, bestemmelser vedrørende den elektriske isolering.
 Punkt 6.15.4.1, varmeudvekslende medium (forskrifter for forenelighed og tryk).
 Punkt 6.15.6.2., forebyggelse af gasudstrømning.
 Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse:
 6.1. For dele af klasse 1:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 Bestandighed over for tørvarme
 Bilag 15, punkt 13 (1)
 Ozonældning
 Bilag 15, punkt 14 (1)
 Krybning
 Bilag 15, punkt 15 (1)
 Temperaturcyklus
 Bilag 15, punkt 16 (1)
 6.2. For dele af klasse 2 eller 2A:
 Overtryksprøvning
 Bilag 15, punkt 4
 Ekstern utæthed
 Bilag 15, punkt 5
 Højtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 6
 Lavtemperaturprøvning
 Bilag 15, punkt 7
 Forenelighed med LPG
 Bilag 15, punkt 11 (1)
 Korrosionsbestandighed
 Bilag 15, punkt 12 (2)
 (1) Kun for ikke-metalliske dele.
 (2) Kun for metaldele.
 BILAG 14
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE GODKENDELSE AF DEN ELEKTRONISKE STYREENHED
 1. Den elektroniske styreenhed kan være enhver enhed, som styrer motorens LPG-behov og bevirker, at LPG-systemets fjernstyrede serviceventil(er), afskæringsventiler og


text:
brændstofpumpe afskærer i tilfælde af brud på brændstofrøret og/eller motorstop.
 2. Ved motorstop skal service-afskæringsventilerne afbryde med en forsinkelse på højst 5 sekunder.
 3. Den elektroniske styreenhed skal opfylde de relevante forskrifter for elektromagnetisk kompatibilitet i regulativ nr. 10, ændringsserie 02, eller tilsvarende.
 4. Elektrisk svigt i køretøjets system må ikke føre til ukontrolleret åbning af nogen ventil.
 5. Udgangssignalet fra den elektroniske styreenhed skal være inaktivt, når strømforsyningen afbrydes eller fjernes.
 BILAG 15
 PRØVNINGSFORSKRIFTER
 1. Klassificering
 1.1. LPG-komponenter til brug i køretøjer skal klassificeres med hensyn til maksimalt arbejdstryk og funktion i henhold til kapitel 2 i dette regulativ.
 1.2. Klassificeringen af komponenterne er bestemmende for, hvilke prøvninger der skal udføres med henblik på typegodkendelse af komponenterne eller dele heraf.
 2. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse
 I tabel 1 er angivet de prøvningsforskrifter, som finder anvendelse, afhængigt af klassificering.
 Tabel 1
 Prøvning
 Klasse 1
 Klasse 2(A)
 Klasse 3
 Punkt
 Overtryk
 x
 x
 x
 4.
 Ekstern utæthed
 x
 x
 x
 5.
 Højtemperaturprøvning
 x
 x
 x
 6.
 Lavtemperaturprøvning
 x
 x
 x
 7.
 Utæthed ved sæde
 x
 x
 8.
 Holdbarhedsprøvning/funktionsprøvning
 x
 x
 9.
 Driftsprøvning
 x
 10.
 Forenelighed med LPG
 x
 x
 x
 11.
 Korrosionsbestandighed
 x
 x
 x
 12.
 Bestandighed over for tørvarme
 x
 x
 13.
 Ozonældning
 x
 x
 14.
 Krybning
 x
 x
 15.
 Temperaturcyklus
 x
 x
 16.
 Forenelighed med varmevekslingsvæske
 x
 3. Generelle forskrifter
 3.1. Tæthedsprøvning skal udføres med komprimerede luftarter som luft eller nitrogen.
 3.2. Det nødvendige tryk til hydrostatisk styrkeprøvning kan opnås ved hjælp af vand eller anden væske.
 3.3. For alle prøvningsværdier skal det anvendte prøvningsmedium angives, hvis det er relevant.
 3.4. Prøvningsperioden ved tæthedsprøvning og hydrostatisk styrkeprøvning skal være mindst 1 minut.
 3.5. Alle prøvninger skal finde sted ved en omgivende temperatur på 20 ± 5 °C, medmindre andet er angivet.
 4. Overtryksstyrkeprøvning under hydrauliske betingelser.
 LPG-førende komponenter skal uden synlige tegn på brud eller blivende deformation kunne modstå det hydrauliske prøvningstryk i tabel 1 (på 2,25 gange det maksimale klassificeringstryk) i mindst 1 minut, når højtryksdelens afgang er tilproppet.
 Prøveemnerne gennemgår først holdbarhedsprøvningen i bilag 9 og tilsluttes derefter en hydrostatisk trykkilde. I det hydrostatiske tryktilførselsrør monteres en afskæringsventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket.
 Tabel 2 er angivet klassificeringstrykket og de tryk, som skal anvendes til overtryksprøvning i henhold til klassificeringen:
 Tabel 2
 Klassificering af komponent
 Klassificeringstryk
 [kPa]
 Hydraulisk prøvningstryk ved overtryksprøvning
 [kPa]
 Klasse 1, 3
 3 000
 6 750
 Klasse 2A
 120
 270
 Klasse 2
 450
 1 015
 5. Ekstern tæthedsprøvning
 5.1. Komponenterne skal være uden utæthed ved skaftets og husets pakninger og ved andre samlinger og må ikke vise tegn på porøsitet af støbegodset, når de prøves som beskrevet i punkt 5.3. ved et vilkårligt aerostatisk tryk mellem 0 og det i tabel 3 angivne tryk. Ovennævnte forskrifter anses for opfyldt, hvis bestemmelserne i punkt 5.4 er overholdt.
 5.2. Prøvningen skal udføres under følgende forhold:
 i)
 ved rumtemperatur
 ii)
 ved den laveste driftstemperatur
 iii)
 ved den maksimale driftstemperatur.
 Den laveste og højeste driftstemperatur er angivet i


text:
bilagene.
 5.3. Ved denne prøvning tilsluttes det prøvede udstyr en aerostatisk trykkilde (på 1,5 gange det maksimale tryk, for komponenter af klasse 3 dog 2,25 gange det maksimale klassificeringstryk). I tryktilførselsrøret monteres en afskæringsventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket. Manometeret monteres mellem afskæringsventilen og prøveemnet. Mens prøveemnet er underkastet prøvningstrykket, nedsænkes det i vand for at spore utætheder, eller der benyttes en anden ækvivalent prøvningsmetode (måling af gennemstrømning eller trykfald).
 Tabel 3
 Klassificerings- og tæthedsprøvningstryk i henhold til klassificering
 Klassificering af komponent
 Klassificeringstryk
 [kPa]
 Prøvningstryk ved tæthedsprøvning
 [kPa]
 Klasse 1
 3 000
 4 500
 Klasse 2A
 120
 180
 Klasse 2
 450
 675
 Klasse 3
 3 000
 6 750
 5.4. Den eksterne utæthed skal være mindre end foreskrevet i bilagene, eller, hvis ingen forskrifter er givet, under 15 cm3/time, når afgangen er tilproppet, ved et gastryk lig med tæthedsprøvningstrykket.
 6. Højtemperaturprøvning
 LPG-førende komponenter må højst lække 15 cm3/time, når afgangen tilproppes og komponenten ved den i bilagene angivne højeste arbejdstemperatur underkastes et gastryk lig tæthedsprøvningstrykket (tabel 3, punkt 5.3.). Komponenten skal konditioneres i mindst 8 timer ved denne temperatur.
 7. Lavtemperaturprøvning
 LPG-førende komponenter må højst lække 15 cm3/time, når afgangen tilproppes og komponenten ved den laveste arbejdstemperatur (–20 °C) underkastes et gastryk lig tæthedsprøvningstrykket (tabel 3, punkt 5.3.). Komponenten skal konditioneres i mindst 8 timer ved denne temperatur.
 8. Prøvning for utæthed ved sæde
 Nedenstående prøvninger skal udføres på prøveeksemplarer af serviceventiler eller påfyldningsenheder, som i forvejen har gennemgået den eksterne tæthedsprøvning i punkt 5 ovenfor.
 8.1.1. Ved prøvning for utæthed ved sædet skal den prøvede ventils indgang være tilsluttet en aerostatisk trykkilde, ventilen skal være i lukket stilling, og dens afgang åben. I tryktilførselsrøret monteres en afskæringsventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket. Manometeret monteres mellem afskæringsventilen og prøveemnet. Mens prøvningstrykket er påført, foretages tæthedskontrol med den åbne afgang nedsænket i vand, medmindre andet er angivet.
 8.1.2. Overensstemmelsen med punkt 8.2. til 8.8. nedenfor bestemmes ved tilslutning af et stykke slange til ventilens afgang. Den åbne ende af denne afgangsslange anbringes i et omvendt måleglas, som er inddelt i kubikcentimeter. Det omvendte måleglas lukkes med vand. Apparatet indstilles således, at:
 (1)
 enden af afgangsrøret befinder sig ca. 13 mm over vandoverfladen i det omvendte måleglas, og
 (2)
 vandet inden på indersiden og ydersiden af måleglasset er i samme niveau. Når disse indstillinger er foretaget, noteres højden af vandet indvendigt i måleglasset. Med ventilen i lukket stilling svarende til stillingen efter normal funktion tilsluttes luft eller nitrogen ved det foreskrevne prøvningstryk til ventilens indgang i en prøvningsperiode på mindst 2 minutter. Herunder korrigeres måleglassets højdeplacering om nødvendigt, så der er samme vandstand inden for og uden for glasset.
 Efter udløb af prøvningsperioden og med vandet inden for og uden for måleglasset i samme niveau registreres vandstanden inde i måleglasset igen. På grundlag af volumenændringen i måleglasset beregnes gennemsivningshastigheden ved hjælp af følgende formel:
 hvor:
 V1
 =
 gennemsivningshastighed, kubikcentimeter luft eller nitrogen pr.


text:
time.
 Vt
 =
 volumenforøgelse i måleglasset under prøvningen.
 t
 =
 prøvningstid, minutter.
 P
 =
 barometerstand under prøvningen, kPa.
 T
 =
 omgivende lufttemperatur under prøvningen, K.
 8.1.3. I stedet for ved den ovenfor beskrevne metode kan gennemsivningen måles med et flowmeter monteret på indgangssiden af den prøvede ventil. Flowmeteret skal være i stand til nøjagtigt at vise den maksimale tilladelige gennemsivningshastighed med den anvendte prøvevæske.
 8.2. Når afskæringsventilen er lukket, skal dens sæde være uden gennemsivning ved et vilkårligt aerostatisk tryk mellem 0 og 3 000 kPa.
 8.3. Kontraventiler med elastisk sæde skal, når de er lukket, være uden gennemsivning ved et vilkårligt aerostatisk tryk på mellem 50 og 3 000 kPa.
 8.4. Kontraventiler med metal-metal sæde må i lukket tilstand ikke udvise større gennemsivning end 0,50 dm luft/time når de underkastes et indgangstryk op til prøvningstrykket i henhold til tabel 3 i punkt 5.3.
 8.5. Sædet af den øverste kontraventil, som anvendes ved samling af en påfyldningsanordning, skal i lukket position være uden gennemsivning ved ethvert aerostatisk tryk mellem 50 og 3 000 kPa.
 8.6. Sædet på servicekoblinger skal i lukket stilling sæde være uden gennemsivning ved et vilkårligt aerostatisk tryk mellem 0 og 3 000 kPa.
 8.7. Overtryksventil for gasrør må ikke udvise indre utæthed ved tryk på op til 3 000 kPa.
 8.8. Overtryksventilen (udledningsventilen) må ikke udvise intern utæthed ved op til 2 600 kPa.
 9. Udholdenhedsprøvning
 9.1. Påfyldningsenheder eller serviceventiler skal holde de pågældende tæthedskrav i punkt 5 og 8 ovenfor efter at have været underkastet et antal åbne- og lukkecykluser som angivet i bilagene.
 9.2. Ved afprøvning af afskæringsventiler skal ventilens afgang være tilproppet. Ventilhuset fyldes op med n-hexan, og der tilsluttes et tryk på 3 000 kPa til ventilens indgang.
 9.3. Der udføres en udholdenhedsprøvning med en frekvens på højst 10 gange i minuttet. Afskæringsventiler skal have et passende spærremoment i forhold til størrelsen af håndhjul, nøgle eller andet middel, hvormed ventilen betjenes.
 9.4. Umiddelbart efter udholdenhedsprøvningen udføres de pågældende prøvninger for ekstern tæthed og tæthed af sædet som beskrevet under ekstern tæthedsprøvning i punkt 5 og tæthedsprøvning af sædet i punkt 8.
 Udholdenhedsprøvning for 80 %-stopventil
 9.5.1. 80 %-stopventilen skal kunne modstå 6 000 komplette påfyldningscykluser til den maksimale fyldningsgrad.
 10. Driftsprøvning
 Driftsprøvning af overtryksventil (for gasrør)
 10.1.1. Til prøvning af overtryksventilers åbningstryk og lukketryk skal anvendes tre prøveeksemplarer for hver størrelse, konstruktion og indstilling. Samme sæt på tre ventiler skal anvendes til prøvning for gennemstrømningskapacitet med henblik på de øvrige observationer, som er angivet i de følgende punkter.
 Der foretages mindst to på hinanden følgende observationer af åbningstryk og lukketryk for hver af de tre prøvede ventiler under prøvning nr. 1 og 3 i punkt 10.1.2. og 10.1.4. nedenfor.
 Åbningstryk og lukketryk for overtryksventiler — prøvning nr. 1
 10.1.2.1. Før de underkastes en prøvning for gennemstrømningskapacitet, skal åbningstrykket for hvert af de tre prøveeksemplarer af en overtryksventil af given størrelse, konstruktion og indstilling være inden for +3 % af gennemsnittet af trykværdierne, men ingen af de tre ventiler må udvise et åbningstryk,


text:
som er under 95 % eller over 105 % af det på ventilen angivne indstillingstryk.
 10.1.2.2. Før en overtryksventil underkastes en prøvning for gennemstrømningskapacitet, skal dens lukketryk være mindst 50 % af det først målte åbningstryk.
 10.1.2.3. En overtryksventil tilsluttes en trykluftkilde eller anden aerostatisk trykkilde, som kan holde et tryk mindst 500 kPa over det indstillingstryk, som den prøvede ventil er mærket med. I tryktilførselsrøret monteres en afskæringsventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket. Manometeret monteres i ledningen mellem den prøvede ventil og afskæringsventilen. Åbningstryk og lukketryk skal iagttages gennem en vandlås med højst 100 mm dybde.
 10.1.2.4. Efter bestemmelse af ventilens åbningstryk skal trykket bringes så langt op over åbningstrykket, at at ventilen med sikkerhed løfter sig fra sædet. Afskæringsventilen lukkes derefter tæt, og vandlåsen og manometeret iagttages nøje. Det tryk, hvor boblerne ophører med at komme gennem vandlåsen, noteres som ventilens lukketryk.
 Overtryksventilers gennemstrømningskapacitet — prøvning nr. 2
 10.1.3.1. Gennemstrømningskapaciteten skal for hvert af de tre prøveeksemplarer af en overtryksventil af given størrelse, konstruktion og indstilling være inden for et område svarende til 10 % af den største iagttagne kapacitet.
 10.1.3.2. Under gennemstrømningskapacitetsprøvning af hver ventil må der ikke forekomme klapren eller anden unormal funktion.
 10.1.3.3. Afblæsningstrykket skal for hver ventil være under 65 % af det først bestemte åbningstryk.
 10.1.3.4. En overtryksventil skal prøves for gennemstrømningskapacitet ved et gennemstrømningsmåletryk på 120 % af det maksimale indstillingstryk.
 10.1.3.5. En overtryksventil skal prøves for gennemstrømningskapacitet med anvendelse af en kalibreret måleblende af passende konstruktion af flangetypen, tilsluttet en trykluftkilde af passende kapacitet og tryk. Der kan afviges fra det her beskrevne flowmeter, ligesom der kan benyttes et andet aerostatisk flowmedium end luft, forudsat at der opnås samme slutresultater.
 10.1.3.6. Flowmeteret skal placeres således, at der er tilstrækkelig rørlængde både før og efter blenden; ellers må der træffes andre foranstaltninger, herunder brug af udretningsskovle, som sikrer, at der ikke er forstyrrelser ved blenden ved det anvendte diameterforhold af blende/rør.
 De flanger, hvorimellem blendens plade er fastspændt, skal være forsynet med studse til trykmåling tilsluttet et manometer. Dette instrument angiver trykdifferensen over blenden, og aflæsningen benyttes til beregning af gennemstrømningen. Der skal være monteret et kalibreret manometer i den del af målerøret, som er neden for blenden. Dette manometer måler gennemstrømningstrykket, og aflæsningen benyttes ligeledes i flowberegningen.
 10.1.3.7. Målerøret skal nedstrøms for måleblenden tilsluttes et temperaturmåleinstrument, som angiver temperaturen af den luft, der tilføres sikkerhedsventilen. Aflæsningen på dette instrument indgår i den beregning, hvormed luftgennemstrømningen omregnes til 15 °C basis. Der skal være et barometer til rådighed til aflæsning af atmosfæretrykket.
 Barometerstanden lægges til det aflæste gennemstrømningstryk. Det derved fremkomne absolutte tryk indgår ligeledes i beregningen af gennemstrømningen. Lufttrykket til flowmeteret skal være styret ved hjælp af en passende ventil monteret i lufttilførselsrøret foran flowmeteret. Den prøvede overtryksventil tilsluttes afgangsenden af flowmeteret.
 10.1.3.8. Når alle forberedelser til prøvning af gennemstrømningskapaciteten er gjort, åbnes ventilen i lufttilførselsledningen langsomt, og trykket til den prøvede ventil øges til det pågældende gennemstrømningsmåletryk. Mens dette sker,


text:
noterer man det tryk, ved hvilket ventilen springer op, som åbningstrykket.
 10.1.3.9. Det forudbestemte flowmåletryk holdes konstant i et kort tidsrum, indtil aflæsningerne på instrumenterne bliver stabil. Der aflæses samtidigt på flowmanometer, differenstrykmanometer og luftflowtemperaturmåler. Derefter sænkes trykket, til ventilen ikke længere afgiver luft.
 Det tryk, hvorved dette sker, noteres som ventilens afblæsningstryk.
 10.1.3.10. Af de registrerede data og flowmeterets gennemstrømningstal beregnes gennemstrømningskapaciteten for luft af den prøvede overtryksventil ved hjælp af følgende formel:
 hvor:
 Q
 =
 Gennemstrømnningskapacitet af overtryksventil i m3 luft/min. ved 100 kPa absolut og 15 °C.
 Fb
 =
 Flowmeterets grundlæggende blendefaktor ved 100 kPa absolut og 15 °C.
 Ft
 =
 Temperaturfaktor for omregning af luftstrømmen fra målt temperatur til 15 °C basis.
 h
 =
 Trykdifferens over flowmeterets blende, kPa.
 p
 =
 Tryk af luftstrøm til overtryksventil, kPa absolut (aflæst manometertryk plus aflæst barometerstand).
 60
 =
 Divisor for omregning fra m3/h til m3/min.
 10.1.3.11. Den gennemsnitlige gennemstrømningskapacitet af de tre overtryksventiler, afrundet til nærmeste fem enheder, regnes som gennemstrømningskapaciteten af ventilen af den givne størrelse, konstruktion og indstilling.
 Gentag målingen af overtryksventilernes åbningstryk og lukketryk, prøvning 3.
 10.1.4.1. Efter udførelse af prøvningerne for gennemstrømningskapacitet skal åbningstrykket for overtryksventilen være mindst 85 % og lukketrykket mindst 80 % af de første værdier af åbningstryk og lukketryk, som er målt under prøvning nr. 1 i punkt 10.1.2.
 10.1.4.2. Disse prøvninger skal udføres ca. 1 time efter prøvning for gennemstrømningskapacitet, efter samme prøvningsforskrifter som beskrevet under prøvning nr. 1 i punkt 10.1.2.
 Prøvning af overstrømsventil
 10.2.1. En overstrømsventil skal fungere med højst 10 % over og højst 20 % under den nominelle spærrestrømskapacitet angivet af producenten, og skal automatisk lukke ved en trykforskel over ventilen på højst 100 kPa ved de nedenfor beskrevne funktionsprøvninger.
 10.2.2. Tre prøveeksemplarer af hver ventilstørrelse og -konstruktion skal underkastes disse prøvninger. Ventiler, som kun er bestemt til brug med væske, prøves med vand, ellers skal prøvningerne udføres med både luft og vand. Bortset fra det i punkt 10.2.3 anførte foretages separate prøvninger med hvert prøveemne monteret lodret, vandret og på hovedet. Prøvning med luft skal finde sted, uden at rør eller andre hindringer er tilsluttet afgangen fra prøveemnet.
 10.2.3. En ventil bestemt til montering i kun én position må kun prøves i den pågældende position.
 10.2.4. Prøvningen med luft skal finde sted med anvendelse af en korrekt konstrueret og kalibreret måleblende af flangetypen, som tilsluttes en trykluftkilde af passende kapacitet og tryk.
 10.2.5. Prøveeksemplaret tilsluttes flowmeterets afgang. Et manometer eller en kalibreret trykmåler med inddelinger på højst 3 kPa monteres opstrøms for prøveeksemplaret til måling af lukketrykket.
 10.2.6. Prøvningen udføres ved langsomt at øge luftstrømmen gennem flowmeteret, indtil kontraventilen lukker. I lukkeøjeblikket noteres trykdifferensen over blenden og det af manometeret angivne lukketryk. Derefter beregnes strømningshastigheden i lukkeøjeblikket.
 10.2.7. Andre typer flowmetre og en anden luftart end luft kan anvendes.
 10.2.8. Prøvningen med vand udføres med et væskeflowmeter (eller tilsvarende) monteret i et rørsystem med tilstrækkeligt tryk til at give den nødvendige gennemstrømning. Systemet skal omfatte et indgangspiezometer eller -rør, som er mindst én rørstørrelse større


text:
end den prøvede ventil, og mellem flowmeteret and piezometeret tilsluttes en strømventil. Til at mindske trykstødvirkningen, når overstrømsventilen lukker, kan anvendes en slange, en hydrostatisk overtryksventil eller begge dele.
 10.2.9. Prøveemnet tilsluttes piezometerets afgangsende. Et manometer eller en kalibreret trykmåler med måleområde 0 til 1 440 kPa tilsluttes trykudtaget opstrøms for prøveeksemplaret til måling af lukketrykket. Tilslutningen udføres ved hjælp af et stykke gummislange mellem manometeret og trykudtaget, idet der ved manometerets indgang monteres en ventil, der giver mulighed for udluftning af systemet.
 10.2.10. Før prøvningen åbnes strømventilen en smule, samtidig med at udluftningsventilen ved manometeret er åben, for at fjerne luft i systemet. Derefter lukkes udluftningsventilen, og prøvningen udføres ved langsomt at øge flowet, indtil kontraventilen lukker. Under prøvningen skal trykmåleren være anbragt i samme højde som prøveeksemplaret. I lukkeøjeblikket noteres strømninghastigheden og lukketrykket. Når overstrømsventilen er i lukkestilling, noteres utætheden eller gennemsivningshastigheden.
 10.2.11. Overstrømsventiler, som anvendes ved samling af en påfyldningsenhed, skal lukke automatisk ved en trykdifferens på højst 138 kPa, når de prøves som beskrevet i det følgende.
 10.2.12. Tre prøveeksemplarer af hver ventilstørrelse underkastes disse prøvninger. Til prøvningen anvendes luft, og der udføres separate prøvninger med hvert prøveeksemplar monteret lodret og vandret. Prøvningen udføres som beskrevet i punkt 10.2.4 til 10.2.7, idet en påfyldningsslangekobling tilsluttes prøveeksemplaret, og den øverste kontraventil holdes i åben stilling.
 Fyldningshastighedsprøvning
 10.3.1. Beholderens fyldningsbegrænser prøves ved en fyldningshastighed på 20, 50 og 80 l/min. eller ved den maksimale flowhastighed under opstrømstryk på 700 kPa absolut.
 Udholdenhedsprøvning af fyldningsbegrænseren
 Beholderens fyldningsbegrænser skal kunne modstå 6 000 komplette påfyldningscykluser til den maksimale fyldningsgrad.
 10.4.1. Anvendelsesområde
 Enhver anordning, som begrænser beholderens fyldningsgrad og virker ved hjælp af en svømmer, skal, efter at have været underkastet prøvninger til eftervisning af:
 —
 at anordningen begrænser beholderens fyldning til højst 80 % af dens kapacitet, og
 —
 at den ikke — i afskæringsstilling — tillader fyldning af beholderen med større hastighed end 0,5 liter/min.,
 underkastes en af prøvningsprocedurerne i punkt 10.5.5. eller 10.5.6. nedenfor for at sikre, at anordningen er konstrueret, så den modstår de forventede dynamiske vibrationsbelastninger og for at sikre, at vibrationerne fra omgivelserne ikke medfører forringede præstationer eller fejlfunktion.
 Metode til vibrationsprøvning
 10.5.1. Udstyr og fremgangsmåde for montering
 Prøveemnet fastgøres til vibrationsudstyret ved hjælp af sine normale fastgørelsesmidler, enten direkte til vibratoren eller til overgangsbordet, eller ved hjælp af en stiv fastspændingsanordning, som er i stand til at overføre de foreskrevne vibrationer. Udstyr, som anvendes til måling og eller registrering af accelerationens eller amplitudens størrelse og frekvensen, skal have en mindste nøjagtighed svarende til 10 % af den målte værdi.
 10.5.2. Valg af metode
 Efter den typegodkendende myndigheds valg udføres prøvningerne enten i overensstemmelse med metode A, beskrevet i punkt 10.5.5., eller metode B, beskrevet i punkt 10.5.6.
 10.5.3. Generelt
 Følgende prøvninger udføres langs hver af prøveemnets tre ortogonale akser.
 Procedure A
 10.5.4.1. Resonanssøgning
 Påfyldningsbegrænserens resonansfrekvenser bestemmes ved langsomt at lade frekvensen af de påførte vibrationer løbe gennem det foreskrevne område ved reduceret prøvningsintensitet, men med tilstrækkelig amplitude til at anslå emnet. Søgning efter sinusresonans


text:
kan foretages med brug af samme prøvningsintensitet og cyklustid som foreskrevet for cyklisk prøvning, forudsat resonanssøgetiden indgår i den foreskrevne cykliske prøvningsperiode i punkt 10.5.5.3.
 10.5.4.2. Prøvning med ophold ved resonans
 Prøveemnet vibreres i 30 minutter langs hver akse med de stærkest resonansfrembringende frekvenser, som er bestemt i punkt 10.5.5.1. Prøvningsintensiteten skal være 1,5 g (14,7 m/sec2). Finder man flere end fire betydelige resonansfrekvenser for nogen enkelt akse, vælges de fire kraftigst resonansfrembringende frekvenser til denne prøvning. Indtræder der under prøvningen et skift i resonansfrekvensen, skal tidspunktet herfor noteres, og frekvensen korrigeres straks, således at prøvningen fortsat finder sted ved stærkeste resonans. Slutresonansfrekvensen noteres. Den samlede prøvningstid, hvor der er gjort ophold, skal indgå i den foreskrevne cykliske prøvningsperiode i punkt 10.5.5.3.
 10.5.4.3. Prøvning med sinuscyklus
 Prøveemnet eksponeres for sinusvibrationer i tre timer langs hver af dets ortogonale akser med:
 —
 en acceleration på 1,5 g (14,7 m/sec2)
 —
 et frekvensområde på 5 til 200 Hz
 —
 en gennemløbstid på 12 minutter.
 Frekvensen af de påførte vibrationer skal logaritmisk gennemløbe det foreskrevne interval.
 Den foreskrevne gennemløbstid er tiden svarende til et stigende plus et faldende gennemløb.
 Procedure B
 10.5.5.1. Prøvningen udføres på en sinusvibrationsbænk ved en konstant acceleration på 1,5 g og ved frekvenser i området mellem 5 og 200 Hz. Prøvningens varighed er 5 timer for hver af de i punkt 10.5.4. fastlagte akser. Frekvensbåndet 5-200 Hz skal være dækket i begge retninger på 15 minutter.
 10.5.5.2. Anvendes ikke prøvebænk med konstant acceleration, underopdeles frekvensbåndet fra 5 til 200 Hz i 11 semioktavbånd, hver med konstant amplitude, så at den teoretiske acceleration er mellem 1 og 2 g (g = 9,8 m/sec2).
 Vibrationsamplituderne for hvert bånd er følgende:
 Amplitude i mm (maksimal-værdi)
 Frekvens, Hz (for acceleration = 1 g)
 Frekvens, Hz (for acceleration = 2 g)
 10
 5
 7
 5
 7
 10
 2,50
 10
 14
 1,25
 14
 20
 0,60
 20
 29
 0,30
 29
 41
 0,15
 41
 57
 0,08
 57
 79
 0,04
 79
 111
 0,02
 111
 157
 0,01
 157
 222
 Hvert bånd dækkes i begge retninger på to minutter, i alt 30 minutter for hvert bånd.
 10.5.6. Specifikationer
 Efter at have været underkastet en af de ovenfor beskrevne vibrationsprøvninger må anordningen ikke udvise mekanisk svigt og behøver kun opfylde forskrifterne for vibrationsprøvning, når dets karakteristiske parametre:
 —
 fyldningsgrad i afskæringsstilling
 —
 tilladt fyldningshastighed i afskæringsstilling
 ikke overskrider de fastlagte grænser og højst er 10 % over de værdier, der var gældende forud for vibrationsprøvningen.
 11. Prøvning af kunststoffers forenelighed med LPG
 11.1. Kunststofdele i berøring med LPG-væske må ikke udvise stærk volumenændring eller vægttab.
 Bestandighed over for n-pentan efter ISO 1817 med følgende vilkår:
 i)
 medium: n-pentan
 ii)
 temperatur: 23 °C (tolerance i henhold til ISO 1817)
 iii)
 nedsænkningsperiode: 72 timer
 11.2. Forskrifter:
 —
 maksimal volumenændring 20 %
 Efter opbevaring i luft med en temperatur på 40 °C i en periode på 48 timer må massen højst være aftaget 5 % i forhold til den oprindelige værdi.
 12. Korrosionsbestandighed
 Metalkomponenter, som indeholder LPG, skal holde tæthedsprøvningerne i 4, 5, 6


text:
og 7 efter 144 timers eksponering for salttåge i henhold til ISO 9227 med alle tilslutninger lukket
 eller en valgfri prøvning:
 Metalkomponenter, som indeholder LPG, skal holde tæthedsprøvningerne i punkt 4, 5, 6 og 7 efter eksponering for salttåge i henhold til IEC 68-2-52 Kb: Salt Spray Fog Test.
 Prøvningsforskrifter:
 Før prøvning skal komponenten rengøres efter fabrikantens anvisninger. Alle tilslutninger skal være lukket af. Komponenten må ikke aktiveres under prøvningen.
 Derefter eksponeres komponenten for 2 timers sprøjtning med saltopløsning indeholdende 5 % m/m NaCl med under 0,3 % urenheder og 95 % destilleret eller demineraliseret vand ved en temperatur på 20 °C. Efter sprøjtning opbevares komponenten ved en temperatur på 40 °C og 90-95 % relativ fugtighed i 168 timer. Denne sekvens gentages 4 gange.
 Efter prøvning skal komponenten rengøres og tørres i 1 time ved 55 °C. Komponenten skal nu konditioneres ved referencebetingelserne i 4 timer, før den underkastes yderligere prøvning.
 12.2. Komponenter, som er fremstillet af kobber eller messing og indeholder LPG, skal — efter 24 timers nedsænkning i ammoniakvand i henhold til ISO 6957 med alle tilslutninger lukket — holde de i punkt 4, 5, 6 og 7 omhandlede tæthedsprøvninger.
 13. Tørvarmebestandighed
 Prøvningen udføres i overensstemmelse med ISO 188. Prøveemnet eksponeres for luft ved en temperatur lig den maksimale driftstemperatur i 168 timer.
 Ændringen i trækbrudstyrke må ikke være over +25 %.
 Ændringen i brudforlængelsen må ikke være over følgende:
 Maksimal forøgelse 10 %
 Maksimal formindskelse 30 %.
 14. Ozonældning
 14.1. Prøvningen udføres i overensstemmelse med ISO 1431/1.
 Prøveemnet, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres for luft ved 40 °C med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner i 72 timer.
 14.2. Der tillades ingen revner i prøveemnerne.
 15. Krybning
 Ikke-metalliske dele, som fører flydende LPG, skal opfylde de i punkt 5, 6 og 7 omhandlede tæthedsprøvninger efter at være udsat for et hydraulisk tryk på 2,25 gange det maksimale arbejdstryk ved en temperatur på 120 °C i mindst 96 timer. Som prøvemedium kan anvendes vand eller anden egnet hydraulisk væske.
 16. Cyklisk temperaturprøvning
 Ikke-metalliske dele, som fører flydende LPG, skal opfylde de i punkt 5, 6 og 7 omhandlede tæthedsprøvninger efter 96 timers eksponering for cykliske temperatursvingninger fra den minimale driftstemperatur til den maksimale driftstemperatur med en cyklusperiode på 120 minutter ved det maksimale arbejdstryk.
 17. Forenelighed med ikke-metalliske deles varmevekslingsvæske
 17.1. Prøveemnerne nedsænkes i varmevekslingsvæsken i 168 timer ved 90 °C; Dernæst opbevares de i 48 timer ved en temperatur på 40 °C. Sammensætningen af den varmevekslingsvæske, der anvendes til prøvningen, skal være lige dele vand og ethylenglycolvæske.
 17.2. Prøvningen anses for at opfylde forskrifterne, hvis volumenændringen er mindre end 20 %, masseændringen er mindre end 5 %, ændringen i trækbrudstyrke er mindre end –25 %, og ændringen i brudforlængelse ligger mellem –30 % og +10 %.
 BILAG 16
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE LPG-IDENTIFIKATIONSMÆRKE FOR KØRETØJER I KLASSE M2 OG M3
 Skiltet består i en mærkat, som skal være vejrbestandig.
 Mærkaten skal opfylde nedenstående krav til farve og dimensioner:
 Farve:
 Baggrund:


text:
grøn
 Kant:
 hvid eller hvidt reflekterende
 Bogstaver:
 hvid eller hvidt reflekterende
 Dimensioner
 Kantbredde:
 4-6 mm
 Tegnhøjde:
 ≥ 25 mm
 Tegntykkelse:
 ≥ 4 mm
 Mærkatens bredde:
 110-150 mm
 Mærkatens højde:
 80-110 mm
 Ordet »LPG« skal være centreret i midten af mærkaten.
 BILAG 17
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE IDENTIFIKATIONSMÆRKE FOR SERVICEKOBLING KUN TIL SERVICEFORMÅL
 Skiltet består af en mærkat, som skal være vejrbestandig.
 Mærkaten skal opfylde nedenstående krav til farve og dimensioner:
 Farve:
 Baggrund:
 rød
 Bogstaver:
 hvid eller hvidt reflekterende
 Dimensioner
 Tegnhøjde
 ≥ 5 mm
 Tegntykkelse:
 ≥ 1 mm
 Mærkatens bredde:
 70-90 mm
 Mærkatens højde:
 20-30 mm
 Teksten »KUN TIL SERVICEFORMÅL« skal stå centreret i midten af mærkaten.


text:
 Avis juridique important
 |
 21991A0718(02)
 PROTOKOL Nr. 2 om fastsættelse af mulighederne for fiskeri efter languster og af den finansielle godtgørelse, der er omhandlet i aftalen om forbindelserne mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Marokko på havfiskeriområdet, for perioden 1. april 1991 til 29. februar 1992 -
 EF-Tidende nr. L 195 af 18/07/1991 s. 0042 L 021 30/01/1992 P. 0003
 PROTOKOL Nr. 2 om fastsaettelse af mulighederne for fiskeri efter languster og af den finansielle godtgoerelse, der er omhandlet i aftalen om forbindelserne mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Marokko paa havfiskeriomraadet, for perioden 1. april 1991 til 29. februar 1992 DELTAGERNE I NAERVAERENDE PROTOKOL ER - under henvisning til aftalen om forbindelserne mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Marokko paa havfiskeriomraadet, undertegnet den 26. maj 1988 i Rabat - BLEVET ENIGE OM FOELGENDE: Artikel 1 Fra 1. april 1991 til 29. februar 1992 udstedes der maanedligt fem licenser til fiskeri efter languster, udelukkende ved anvendelse af tejner, i sydzonen, for en samlet kapacitet, der i gennemsnit ikke maa overstige 600 BRT. BRT, der ikke udnyttes i et givet kvartal, kan overfoeres til de foelgende kvartaler. Fartoejer med licens til fiskeri efter languster maa kun have tejner om bord. Artikel 2 Med henblik paa at opnaa bedre kendskab til bestandene af languster forpligter de fartoejer, der er godkendt i henhold til denne protokol, sig til paa anmodning af Marokko at ombordtage en videnskabelig observatoer udpeget af Ministeriet for Fiskeri og Handelsflaaden. Vilkaarene for den videnskabelige observatoers ophold om bord er de samme som fastsat i bilaget til ovennaevnte aftale. Artikel 3 I overensstemmelse med de marokkanske bestemmelser herom skal de fartoejer, der er godkendt i henhold til denne protokol, afholde sig fra fiskeri efter languster i perioden 1. juli til 30. september hvert aar, som er disse arters vaesentligste yngleperiode. Artikel 4 Den finansielle godtgoerelse for den i artikel 1 omhandlede periode fastsaettes til 360 000 ECU, som skal indbetales paa den konto, Marokkos Ministerium for Fiskeri og Handelsflaaden har ved Trésorerie Générale. Artikel 5 Denne protokol traeder i stedet for protokol nr. 2, der er knyttet til aftalen om forbindelserne mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Marokko paa havfiskeriomraadet for perioden 1. april 1990 til 31. marts 1991. Artikel 6 Denne protokol traeder i kraft paa datoen for undertegnelsen. Den anvendes midlertidigt fra den 1. april 1991.


text:
 Avis juridique important
 |
 21996A0330(03)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Aserbajdsjan om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Aserbajdsjan om handel med tekstilvarer for at tage hensyn til Republikken Finlands, Kongeriget Sveriges og Republikken Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union - Noteudvekslinger ikke officiel oversættelse
 EF-Tidende nr. L 081 af 30/03/1996 s. 0050 - 0073
 AGREEMENT in the form of an Exchange of Letters between the European Community and the Republic of Azerbaijan amending the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Azerbaijan on trade in textile products to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European Union Letter from the Council of the European Union Sir,1. I have the honour to refer to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Azerbaijan on trade in textile products initialled on 20 September 1993.2. In order to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendments should be made to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Azerbaijan on trade in textile products:2.1. The following text is added after Article 5, paragraph 2:'For the purposes of applying the provisions of paragraph 2 in the year 1995, the preceding year's total imports from all third countries shall be calculated on the basis of imports into the Community as constituted on 31 December 1994 and of imports into Austria, Finland, and Sweden. Trade between the Community, Austria, Finland, and Sweden, or between Austria, Finland, and Sweden shall be excluded from this total.`2.2. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Protocol A, Title IV should be amended as follows:'- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyPT = PortugalSE = Sweden`2.3. The Annex to Protocol A setting out the model of the certificate of origin is replaced by Appendix I to this letter.2.4. The Annex to Protocol A setting out model 1 of the export licence is replaced by Appendix II to this letter.2.5. The Annex to Protocol A setting out model 2 of the export licence is replaced by Appendix III to this letter.2.6. The Annex to Protocol B setting out the model of the certificate applicable to certain cottage industry and folklore products is replaced by Appendix IV to this letter.2.7. Notwithstanding the modifications referred to under points 2.3, 2.4, 2.5 and 2.6, during a transitional period that will end on 31 December 1995, the competent authorities of the Republic of Azerbaijan shall be authorized to continue issuing the forms that were in use in 1994.3. I should be


text: obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an Exchange of Letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an Exchange of Notes (see Appendix V).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Council of the European UnionAppendix I ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 2 (1) >REFERENCE TIL EN FILM>Appendix II ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (1): MODEL 1 >REFERENCE TIL EN FILM>Appendix III ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (3): MODEL 2 >REFERENCE TIL EN FILM>Appendix IV ANNEX TO PROTOCOL B >REFERENCE TIL EN FILM>Appendix V Exchange of Notes The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Ministry of Foreign Affairs Republic of Azerbaijan and has the honour to refer to the Agreement on Trade in Textile Products between the Republic of Azerbaijan and the European Economic Community initialled on 23 September 1993 as amended by the Exchange of Letters initialled on 18 December 1995.The Directorate-General wishes to inform the Ministry that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Agreement, the European Community is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Agreement provided that one hundred and twenty days' notice is given.The Directorate-General for External Economic Relations would be grateful if the Ministry would confirm its agreement to the foregoing.The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Azerbaijan the assurance of its highest consideration.Letter from the Government of the Republic of Azerbaijan Sir,I have the honour to acknowledge receipt of your letter of . . . which reads as follows:'Sir,1. I have the honour to refer to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Azerbaijan on trade in textile products initialled on 20 September 1993.2. In order to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendments should be made to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Azerbaijan on trade in textile products:2.1. The following text is added after Article 5, paragraph 2:"For the purposes of applying the provisions of paragraph 2 in the year 1995, the preceding year's total imports from all third countries shall be


text: calculated on the basis of imports into the Community as constituted on 31 December 1994 and of imports into Austria, Finland, and Sweden. Trade between the Community, Austria, Finland, and Sweden, or between Austria, Finland, and Sweden shall be excluded from this total."2.2. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Protocol A, Title IV should be amended as follows:"- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyPT = PortugalSE = Sweden"2.3. The Annex to Protocol A setting out the model of the certificate of origin is replaced by Appendix I to this letter.2.4. The Annex to Protocol A setting out model 1 of the export licence is replaced by Appendix II to this letter.2.5. The Annex to Protocol A setting out model 2 of the export licence is replaced by Appendix III to this letter.2.6. The Annex to Protocol B setting out the model of the certificate applicable to certain cottage industry and folklore products is replaced by Appendix IV to this letter.2.7. Notwithstanding the modifications referred to under points 2.3, 2.4, 2.5 and 2.6, during a transitional period that will end on 31 December 1995, the competent authorities of the Republic of Azerbaijan shall be authorized to continue issuing the forms that were in use in 1994.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an Exchange of Letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an Exchange of Notes (see Appendix V).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.`I have the honour to confirm that my Government is in agreement with the contents of your letter.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Council of the Republic of AzerbaijanAppendix I ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 2 (1) >REFERENCE TIL EN FILM>Appendix II ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (1): MODEL 1 >REFERENCE TIL EN FILM>Appendix III ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (3): MODEL 2 >REFERENCE TIL EN FILM>Appendix IV ANNEX TO PROTOCOL B >REFERENCE TIL EN FILM>Appendix V Exchange of Notes The Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Azerbaijan presents its compliments to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities and has the honour to refer to the Note of the Directorate-General of (date of Note Verbale) regarding the Agreement on Trade in Textile Products between the Republic of Azerbaijan and the European Economic Community initialled on 20 September 1993 as amended by the Exchange of Letters initialled on


text: 18 December 1995.The Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Azerbaijan wishes to confirm to the Directorate-General that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the adapted Agreement, the Government of the Republic of Azerbaijan is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the adapted Agreement provided that one hundred and twenty days' notice is given.The Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Azerbaijan avails itself of this opportunity to renew to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities the assurance of its highest consideration.


text:
28.3.2019 DA Den Europæiske Unions Tidende L 87/39
 OVERSÆTTELSE
 Fælles brev fra De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Australien på den anden
 side i henhold til afsnit 5 i procedurerne for gennemførelsen af artikel XXI i den almindelige overenskomst om
 handel med tjenesteydelser (GATS) (S/L/80 af 29. oktober 1999)
 vedrørende
 de foreslåede ændringer til De Europæiske Fællesskabers og deres medlemsstaters (i det følgende benævnt "EF")
 GATS-lister med henblik på at følge op på Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken
 Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken
 Østrigs, Republikken Polens, Republikken Sloveniens, Den Slovakiske Republiks, Republikken Finlands og
 Kongeriget Sveriges tiltrædelse af De Europæiske Fællesskaber
 Den 28. maj 2004 og den 4. april 2005 forelagde EF to meddelelser i henhold til artikel V i GATS (rundsendt som
 dokument S/SECRET/8 af 11. juni 2004 og som dokument S/SECRET/9 af 12. april 2005), hvorved EF anmeldte, at det
 var hensigten at ændre eller tilbagekalde de særlige forpligtelser i den liste, der var vedlagt meddelelserne, jf. artikel V:5 i
 GATS og i henhold til betingelserne i artikel XXI:1(b) i GATS.
 Efter forelæggelsen af hver enkelt meddelelse fremlagde Australien to interessetilkendegivelser i henhold til artikel XXI:2(a)
 i GATS (S/L/164 vedrørende S/SECRET/8 og S/L/225 vedrørende S/SECRET/9). EF og Australien indledte forhandlinger i
 henhold til artikel XXI:2(a) i GATS om S/SECRET/8 og S/SECRET/9.
 For så vidt angår den procedure, der blev indledt ved anmeldelsen i dokument S/SECRET/8, blev den oprindelige
 forhandlingsperiode, som udløb den 26. oktober 2004, forlænget (ved fælles overenskomst) fem gange (indtil den
 26. april 2005, den 27. februar 2006, den 1. juni 2006, den 1. juli og den 17. juli 2006). Under disse forhandlinger
 traf EF og Australien aftale om kompensationstilpasninger i forbindelse med de tilbagekaldelser og ændringer, der er
 nævnt i dokument S/SECRET/8.
 For så vidt angår den procedure, der blev indledt ved anmeldelsen i dokument S/SECRET/9, var der ved udgangen af den
 periode, der var fastsat til forhandlinger, ikke indgået nogen aftale mellem EF og Australien, og ingen berørt medlemsstat
 havde henvist sagen til voldgift inden for fristen i afsnit 7 i dokument S/L/80. I henhold til artikel XXI:3(b) i GATS og
 under forudsætning af, at procedurerne i afsnit 20-22 i S/L/80 afsluttes, vil EF frit kunne gennemføre de ændringer og
 tilbagekaldelser, der er foreslået i dokument S/SECRET/9.
 Rapporten om resultatet af disse forhandlinger, som er vedlagt dette brev, omfatter 1) de foreslåede ændringer i oven
 nævnte anmeldelser 2) de vedtagne kompensationstilpasninger i forbindelse med de ændringer eller tilbagekaldelser, der er
 anmeldt i S/SECRET/8, og 3) udkastet til den konsoliderede liste over særlige forpligtelser, der fremkommer ved at
 sammenlægge de eksisterende lister over EF's og medlemsstaternes forpligtelser og ved deri at indsætte både ændringerne
 og tilbagekaldelserne af de forpligtelser, som EF har anmeldt i dokument S/SECRET/8 og S/SECRET/9, samt de kompen
 sationstilpasninger, der er aftalt mellem EF og Australien.
 Dette brev og bilag I og II til rapporten udgør aftalen mellem EF og Australien vedrørende dokument S/SECRET/8, for så
 vidt angår artikel XXI:2(a) i