text:
hjælp af forlygtens opretningsanordninger. Forlygten rettes derefter igen op nedad (ved hjælp af goniometeret), og de fotometriske specifikationer skal være opfyldt ved følgende punkter:
 Hovednærlysstråle
 :
 HV og 75 R (henholdsvis 75 L)
 Fjernlys
 :
 IM og punktet HV (procent af IM).
 Hvis indstillingsanordningen ikke tillader trinløs bevægelse, vælges stillingen nærmest 2 grader.
 6.4.3. Reflektoren stilles tilbage til sin nominelle vinkelposition som defineret i punkt 6.2.2, og goniometeret sættes tilbage i den oprindelige stilling. Reflektoren skråtstilles vertikalt nedad med den vinkel, der er anført i punkt 2.1.4, eller med 2 grader, afhængigt af, hvilken vinkel er den mindste, ved hjælp af forlygtens indstillingsanordning. Forlygten rettes derefter igen op opad (f.eks. ved hjælp af goniometeret), og punkterne som anført i punkt 6.5.2 kontrolleres.
 7. MÅLING AF GENER OG/ELLER FUNKTIONSFORRINGELSE
 De gener og/eller den funktionsforringelse, som forvoldes af forlygternes nærlys, skal måles (11).
 C. YDERLIGERE ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER
 8. ÆNDRING AF EN FORLYGTETYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 8.1.
 Enhver ændring af forlygtetypen, herunder ballasten, skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed, som har godkendt forlygtetypen. Den pågældende myndighed kan da enten:
 8.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at forlygten under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne eller
 8.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 8.2.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.1.5. ovenfor foreskrevne procedure.
 8.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6.
 9.2.
 Til efterprøvning af, at kravene i punkt 9.1 er opfyldt, foretages passende kontrol af produktionen.
 9.3.
 Indehaveren af godkendelsen skal især:
 9.3.1.
 sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet
 9.3.2.
 råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type
 9.3.3.
 sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative myndighed
 9.3.4.
 analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion
 9.3.5.
 sikre, at der for hver produkttype mindst udføres de i bilag 8 til dette regulativ foreskrevne prøver
 9.3.6.
 sørge for, at enhver stikprøve, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøvning, foranlediger udtagelse af endnu en stikprøve og endnu en prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.
 9.4.
 Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.
 9.4.1.
 Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den


text:
besøgende inspektør.
 9.4.2.
 Sidstnævnte kan udtage stikprøver til prøvning på fabrikantens laboratorium. Hvor stort et antal stikprøver, der mindst skal udtages, kan fastsættes i forhold til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.
 9.4.3.
 Hvis kvalitetsniveauet synes at være utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punktet ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen, under anvendelse af kriterierne i bilag 9.
 9.4.4.
 Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Sådan prøvning finder sted på stikprøver, som udtages på tilfældig måde, uden at det medfører forvridning af fabrikantens leveringsforpligtelser, og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 9.
 9.4.5.
 Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de arrangementer, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Hvis der registreres negative resultater, sørger den kompetente myndighed for, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.
 9.5.
 Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl.
 9.6.
 Der ses bort fra referencemærket.
 9.7.
 Der ses bort fra målepunkterne 14 til 21 i tabellen i punkt 6.2.6 i dette regulativ.
 10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 10.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke er opfyldt, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.
 10.2.
 Såfremt en af de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenstkomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type forlygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 13. OVERGANGSBESTEMMELSER
 13.1.
 Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 13.2.
 Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, for så vidt angår de

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
ændringer, der er indført ved 01-ændringsserien vedrørende fotometrisk prøvning, der indebærer anvendelse af det sfæriske koordinatsystem og specifikation af lysstyrker, og med henblik på at tillade de tekniske tjenester (prøvningslaboratorier) at ajourføre deres udstyr, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, hvor det eksisterende prøvningsudstyr anvendes med passende konvertering af værdier og med den typegodkendende myndigheds accept.
 13.3.
 Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis forlygten opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 13.4.
 Eksisterende godkendelser af forlygter, som allerede er meddelt i henhold til dette regulativ før ikrafttrædelsen af ændringsserie 01, vil fortsat være gyldige på ubestemt tid.
 13.5.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.
 (1) Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, kan forbyde, at en PL-godkendt forlygte (med lygteglas af plast) kombineres med en mekanisk forlygtevasker (med visker) på de motorkøretøjer, som den pågældende registrerer.
 (2) For gasudladningslyskilder henvises til regulativ nr. 99.
 (3) Kan lygteglasset ikke adskilles fra forlygtens hus, er det tilstrækkeligt med en enkelt mærkning i henhold til punkt 4.2.5.
 (4) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.
 (5) Tekniske forskrifter for gasudladningslyskilder: se regulativ nr. 99.
 (6) Anvisninger for montering af lygter, hvor sådanne foranstaltninger er truffet, findes i regulativ nr. 48.
 (7) Disse bestemmelser gælder ikke for betjeningsanordningen.
 (8) Overensstemmelse med forskrifterne for elektromagnetisk kompatibilitet er relevant for de enkelte typer af køretøjer.
 (9) Lysstyrken i punkt 14 til og med 19 skal være således at:
 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd og
 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd.
 (10) Til venstrekørsel, bogstavet R erstattes med bogstavet L og omvendt.
 (11) Denne forskrift vil blive gjort til genstand for en anbefaling til de administrative myndigheder.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 Figur 1
 En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 2439, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. Nærlyset er alene bestemt til højrekørsel.
 Det fremgår af figur 30, at fjernlysets største lysstyrke er mellem 123 625 og 145 125 candela.
 Bemærkning: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej.
 Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.
 Figur 2
 Figur 3 a
 En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, for både nær- og fjernlys og er bestemt:
 alene til venstrekørsel
 til både højre-


text:
og venstrekørsel ved justering af indstillingen af den optiske enhed eller lyskilden på køretøjet
 Figur 3b
 Figur 4
 Figur 5
 En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, med gasudladningslyskilde alene for nærlyset, og som har et lygteglas af plast og er bestemt:
 til både højre- og venstrekørsel
 alene til højrekørsel
 Figur 6
 En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, har gasudladningslyskilder for fjernlyset og er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med en tågeforlygte.
 Figur 7 a
 Figur 7b
 En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01:
 Med en gasudladningslyskilde alene for nærlyset og konstrueret alene til venstrekørsel.
 Samme arrangement som figur 6, men tågeforlygten kan ikke tændes samtidigt med fjernlyset.
 Figur 8
 Figur 9
 Identifikation af en nærlysforlygte, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01 og har lygteglas af plast,
 og som er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med et R 8-halogenfjernlys.
 konstrueret til begge færdselsretninger.
 Nærlyset må ikke være tændt samtidigt med halogenfjernlyset. Nærlyset er alene bestemt til højrekørsel.
 Nærlyset på ikke være tændt samtidigt med en anden gensidigt indbygget forlygte.
 Figur 10
 Ovennævnte godkendelsesmærke identificerer et distribueret lyssystem med en gasudladningslyskilde, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01 med hensyn til både nærlys og fjernlys til både venstre- og højrekørsel.
 Eksempler på mulige forenklede mærkninger af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter monteret foran på køretøjet
 Figur 11
 (De lodrette og vandrette linjer angiver lysanordningens form og opbygning skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket).
 Model A
 Model B
 Model C
 Model D
 Bemærkning: De fire ovenstående eksempler svarer til en lygte, som er påført godkendelsesmærke angående:
 en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7, til montering i venstre side
 en forlygte med gasudladningsnærlys beregnet til højre- og venstrekørsel og gasudladningsfjernlys med maksimal styrke mellem 123 625 og 145 125 candela (angivet ved tallet 30), godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med lygteglas af plast
 en tågeforlygte godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 og med lygteglas af plast
 en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6.
 Figur 12
 Lygte, som er gensidigt indbygget i eller sammenbygget med en forlygte
 Eksempel 1
 Ovenstående eksempel svarer til mærkning af et lygteglas, der er bestemt til brug i en af følgende typer forlygter:
 enten:
 en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 80 625 og 96 750 candela (angivet ved tallet 20), og som er godkendt i Nederlandene (E4) efter forskrifterne i regulativ nr. 8 som ændret ved ændringsserie 04, og
 en forreste positionslyslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7
 eller
 en forlygte med gasudladningsnærlys og fjernlys med største lysstyrke mellem 123 625 og 145 625 candela (angivet ved tallet 30), som er


text:
bestemt til både højre- og venstrekørsel og godkendt i Nederlandene i henhold til forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, og som er gensidigt indbygget med ovennævnte forreste positionslygte
 eller
 en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.
 Forlygtens lygtehus må kun være forsynet med det godkendelsesnummer, der er gældende, f.eks.:
 eller
 eller
 eller
 Eksempel 2
 Ovenstående eksempel svarer til mærkning af et lygteglas af plast, anvendt i en enhed, der omfatter to forlygter, er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummeret 81151 og består af:
 en forlygte, som har halogennærlys, er bestemt til både højre- og venstrekørsel, har halogenfjernlys med største lysstyrke mellem x og y candela og opfylder forskrifterne i regulativ nr. 8, samt
 en forlygte, som har fjernlys af gasudladningstypen med største lysstyrke mellem w og z candela og opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, idet den største samlede lysstyrke af fjernlyset er mellem 123 625 og 145 125 candela, hvilket angives ved tallet 30.
 Figur 13
 LED-moduler
 LED-modulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E3) med godkendelsesnummeret 17325.
 BILAG 3
 SFÆRISK KOORDINATMÅLESYSTEM OG PRØVNINGSPUNKTER
 Figur A
 Sfærisk koordinatmålesystem
 Figur B
 Nærlys til højrekørsel
 Prøvningspunkterne for venstrekørsel er placeret spejlvendt omkring VV-linjen
 Figur C
 Prøvepunkter for fjernlys
 BILAG 4
 PRØVNINGER AF DEN FOTOMETRISKE YDELSES STABILITET PÅ FORLYGTER I BRUG
 Prøvning på komplette forlygter
 Efter at de fotometriske værdier er målt i henhold til dette regulativs forskrifter i punktet svarende til Imax for fjernlys og i punkterne HV, 50 R og B 50 L for nærlys (eller, for forlygter bestemt til venstrekørsel, HV, 50 L, B 50 R), skal et komplet prøveeksemplar af en forlygte afprøves for stabilitet af fotometriske præstationer under brug. Ved »komplet forlygte« forstås selve den komplette lygte, herunder ballast/ballaster og sådanne omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens varmeafledning.
 Prøvningen skal udføres:
 a)
 i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet
 b)
 i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes.
 Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til typegodkendelsesprøvning af forlygter.
 Prøveeksemplaret skal bringes i anvendelse, uden af det afmonteres fra eller justeres i prøveopstillingen. Den anvendte lyskilde skal være en lyskilde af den kategori, der er specificeret for den pågældende forlygte.
 1. PRØVNING AF STABILITET AF FOTOMETRISKE YDELSER
 Prøvningen finder sted i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ± 5 °C med den komplette forlygte fastgjort på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.
 1.1. Ren forlygte
 Forlygten bringes til at fungere i 12 timer som


text:
beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.
 1.1.1. Prøvningsforskrifter
 Forlygten bringes til at fungere i det foreskrevne tidsrum, således at:
 a)
 I tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende lyskilde tændt i den foreskrevne tid (1).
 b)
 I tilfælde hvor nærlys og fjernlys er indbygget i hinanden, eller hvor tågeforlygte og forlygte til fjernlys er indbygget i hinanden:
 Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt lyskilde tændt (2) ad gangen, skal prøvningen gennemføres i overensstemmelse hermed, idet hver af de angivne funktioner successivt bringes til at fungere (1) i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid.
 I alle andre tilfælde (1), (2) underkastes forlygten følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:
 15 minutter med nærlyset tændt
 5 minutter med alle funktioner tændt.
 Hvis både nærlys og fjernlys frembringes af samme gasudladningslyskilde, er cyklussen:
 15 minutter med nærlyset tændt
 5 minutter med alle lyskilder, der bidrager til fjernlyset, tændt.
 c)
 Ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidigt i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner (a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner (b) i henhold til fabrikantens forskrifter.
 d)
 Hvis et nærlys er konstrueret til at give kurvelys med en ekstra lyskilde, skal denne lyskilde være tændt i 1 minut og slukket i 9 minutter, mens kun nærlyset er aktiveret (se tillægget).
 e)
 Hvis fjernlyset anvender flere lyskilder i overensstemmelse med punkt 6.3.2, og hvis ansøgeren erklærer, at en del af fjernlysstrålen (en af disse ekstra lyskilder) udelukkende vil blive brugt til korte signaler (overhalingsblink), skal prøvningen udføres uden denne del af fjernlyset.
 1.1.1.2. Prøvningsspænding
 Spændingen tilføres prøveeksemplarets terminaler som følger:
 a)
 Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes.
 b)
 Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,2 ± 0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse.
 c)
 Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem.
 d)
 Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder, der forsynes via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 e)
 LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af


text:
et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.
 f)
 Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt.
 1.1.2. Prøvningsresultater
 1.1.2.1. Visuel inspektion:
 Når forlygten er stabiliseret ved rumtemperatur, skal forlygtens lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Den inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring hverken i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.
 1.1.2.2. Fotometrisk prøvning:
 For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:
 Nærlys:
 50 R — B 50 L – 25 L for forlygter bestemt til højrekørsel
 50 L — B 50 R – 25 R for forlygter bestemt til venstrekørsel
 Fjernlys: Punktet Imax.
 Der kan foretages endnu en opretning til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af forlygtens sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag).
 Undtagen for punktet B50 L kan der mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode. Værdien målt i punkt B50 L må ikke overstige den fotometriske værdi målt inden prøvningen med mere end 170 cd.
 1.2. Tilsmudset forlygte
 Efter at være afprøvet som beskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes forlygten til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 efter at være forberedt som foreskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som foreskrevet i punkt 1.1.2.
 1.2.1. Klargøring af forlygten
 1.2.1.1. Prøveblanding
 1.2.1.1.1.
 Til forlygter med udvendigt lygteglas af glas:
 Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af:
 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm
 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm,
 0,2 vægtdel NaCMC (3) og
 en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på ≤ 1 mS/m.
 Blandingen må højst være 14 dage gammel.
 1.2.1.1.2.
 For forlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale:
 Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, består af:
 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm
 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm,
 0,2 vægtdel NaCMC (3),
 13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m, og
 2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt (4) stof.
 Blandingen må højst være 14 dage gammel.
 1.2.1.2. Påføring af blandingen på forlygten:
 Prøveblandingen påføres jævnt på hele forlygtens lysemitterende flade, hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag beskrevne betingelser:
 I punktet svarende til Emax for nærlys/fjernlys og fjernlys alene
 50 R og 50 V (5) for en forlygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til højrekørsel
 50 R og 50 V (5) for en forlygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til venstrekørsel.
 2. PRØVNING FOR ÆNDRING


text:
I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION UNDER INDVIRKNING AF VARME
 Denne prøvning består i at kontrollere, at afskæringslinjens vertikale flytning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for en nærlyslygte i brug.
 Efter at forlygten er afprøvet i henhold til punkt 1., underkastes lygten den i punkt 2.1 i dette bilag beskrevne prøvning uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopspændingen.
 Hvis forlygten har en bevægelig reflektor, er det kun den position, der ligger tættest på den gennemsnitlige vertikale vinkel, der anvendes ved denne prøvning.
 2.1. Prøvning af nærlyslygter
 Prøvningen udføres i tør og stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ± 5 °C.
 Ved hjælp af en masseproduceret gasudladningslyskilde, som er ældet i mindst 15 timer, bringes forlygten til at fungere med nærlys uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopspændingen. (Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2.). Positionen af afskæringslinjens horisontale del (mellem VV og en lodret linje gennem punktet B 50 L for højrekørsel hhv. B 50 R for venstrekørsel) kontrolleres hhv. 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60), efter at lygten har været i funktion.
 Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.
 2.2. Prøvningsresultater
 2.2.1.
 Resultatet, målt i milliradianer (mrad), anses for acceptabelt for en nærlyslygte, når den numeriske værdi
 målt på forlygten, ikke opad er over 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) og ikke nedad er over 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad).
 2.2.2.
 Hvis denne værdi imidlertid er:
 Bevægelse
 Opad
 over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad
 (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)
 Nedad
 over 2,0 mrad, men ikke over 3,0 mrad
 (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)
 skal endnu et prøveeksemplar af en forlygte afprøves som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:
 Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2).
 Efter denne periode på en time anses forlygtetypen for acceptabel, hvis den absolutte værdi Δr målt på denne prøve opfylder kravene i afsnit 2.2.1 ovenfor.
 (1) Hvis den undersøgte forlygte er sammenbygget med lygter til signalgivning, eller hvis de er indbygget i hinanden, skal lygterne til signalgivning være tændt under prøvningen. Er der tale om retningsviserblinklygter, skal de være tændt med blink og have et tændt/slukket-forhold på ca. 1.
 (2) Hvis to eller flere lyskilder er tændt samtidigt ved blink med forlygterne, skal dette ikke anses for normal brug af lyskilderne samtidigt.
 (3) NaCMC står for natriumsaltet af carboxymethylcellulose, også betegnet CMC. Den NaCMC, der indgår i smudsblandingen, skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 200-300 cP i en 2 % opløsning ved 20 °C.
 (4) Tolerancen på mængdeangivelsen er nødvendig for, at smudsblandingen spreder sig korrekt over hele plastlygteglasset.
 (5) 50 V er beliggende


text:
375 mm under HV på den lodrette linje VV på måleskærmen, der befinder sig i en afstand af 25 m.
 Tillæg
 Oversigt over driftsperioder i forbindelse med prøvning af stabilitet af fotometriske præstationer
 Forkortelser
 :
 P: Nærlyslygte
 D: Fjernlyslygte (D1 + D2 betyder to fjernlyslygter)
 F: Tågeforlygte:
 En cyklus med 15 minutter i slukket tilstand og 5 minutter i tændt tilstand
 En cyklus med 9 minutter i slukket tilstand og 1 minut i tændt tilstand
 En cyklus med 15 minutter i tændt tilstand og 5 minutter i slukket tilstand
 Alle de følgende sammenbyggede forlygter og tågeforlygter samt de tilføjede markeringssymboler tjener som eksempler og er ikke udtømmende.
 BILAG 5
 Forskrifter for lygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1.
 Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.5 og 2.3 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.
 1.2.
 De to prøver af komplette lygter/systemer, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal hvad angår lygteglassets materiale opfylde forskrifterne nedenfor.
 1.3.
 Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.
 1.4.
 Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt.
 1.5.
 Hvis forlygterne er bestemt til højrekørsel alene eller venstrekørsel alene, kan prøvninger i henhold til dette bilag efter ansøgerens valg udføres på et enkelt prøveeksemplar.
 2. PRØVNINGER
 2.1. Bestandighed over for temperaturudsving
 2.1.1. Prøvninger
 Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:
 a)
 3 timer ved 40 ± 2 °C og 85-95 % RH
 b)
 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH
 c)
 15 timer ved – 30 ± 2 °C
 d)
 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH
 e)
 3 timer ved 80 ± 2 °C
 f)
 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH.
 Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.
 Bemærkning:
 Perioderne på én time ved 23 ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.
 2.1.2. Fotometriske målinger
 2.1.2.1. Metode
 Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.
 Disse målinger finder sted med brug af en standardlygte i følgende punkter:
 B 50 L og 50 R for nærlyset fra en nærlyslygte eller en nærlys-/fjernlyslygte (B 50 R og 50 L for forlygter bestemt til venstrekørsel)
 Imax for fjernlyset.
 2.1.2.2. Resultater
 Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før


text:
og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.
 2.2. Bestandighed over for stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer
 2.2.1. Bestandighed over for stoffer i atmosfæren
 Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500K og 6 000K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 ± 5 °C. For at sikre ensartet eksponering skal prøverne dreje omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 min–1.
 Prøverne overbruses med destilleret vand med en specifik ledningsevne på mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:
 Overbrusning
 :
 5 minutter
 Tørring
 :
 25 minutter.
 2.2.2. Bestandighed over for kemiske stoffer
 Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.
 2.2.2.1. Prøveblanding
 Prøveblandingen skal bestå af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethen og 6 % xylen (% v/v).
 2.2.2.2. Påføring af prøveblandingen
 Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.
 Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.
 I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for det tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.
 2.2.2.3. Rengøring
 Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning (bestandighed over for detergenter) ved 23 ± 5 °C.
 Derefter skylles prøverne omhyggeligt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 ± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.
 2.2.3. Resultater
 2.2.3.1. Efter prøvning for bestandighed over for stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og middelafvigelsen i transmission , målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, må ikke være over 0,020 (Δtm < 0,020).
 2.2.3.2. Efter prøvning for bestandighed over for kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk misfarvning, som kan forventes at ville påvirke spredningen af lysfluxen, af hvilken middelafvigelsen , målt på de


text:
tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke må være større end 0,020 (Δdm ≤ 0,020).
 2.2.4. Bestandighed over for lyskildestråling
 Følgende prøvninger skal foretages:
 Flade prøver af hver enkelt af forlygtens lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra gasudladningslyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i forlygten. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i forlygten.
 Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny gasudladningslyskilde opfylde de kolorimetriske forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation.
 2.3. Bestandighed over for detergenter og carbonhydrider
 2.3.1. Bestandighed over for detergenter
 Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.
 Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 °C ± 5 °C. Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.
 2.3.2. Modstandsdygtighed over for carbonhydrider
 Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemblødt med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.
 2.3.3. Resultater
 Efter successiv udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmissionen , målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke være over 0,010 (Δtm < 0,010).
 2.4. Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning
 2.4.1. Metode til mekanisk nedbrydning
 Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.
 2.4.2. Resultater
 Efter denne prøvning skal variationerne:
 i transmissionen
 :
 og i spredningen
 :
 måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4 ovenfor. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at:
 Δtm ≤ 0,100
 Δdm ≤ 0,050.
 2.5. Prøvning for vedhæftning af eventuel coating
 2.5.1. Forbehandling af prøven
 I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberblad eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.
 2.5.2. Beskrivelse af prøvningen
 Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde skal være mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er forberedt som beskrevet i punkt 2.5.1.
 Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium skal tapen afrives med en konstant hastighed på 1,5 m/s ± 0,2 m/s.
 2.5.3. Resultater
 Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte


text:
areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.
 2.6. Prøvning af komplet forlygte med lygteglas af plast
 2.6.1. Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade
 2.6.1.1. Prøvninger
 Lygteglasset i lygteprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1. ovenfor beskrevne prøvning.
 2.6.1.2. Resultater
 Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på lygten i overensstemmelse med dette regulativ:
 a)
 ikke være over 30 % over de maksimumværdier, der foreskrives for punkt B50L og HV, og højst være 10 % under de minimumværdier, der foreskrives for punkt 75 R (for forlygter bestemt til venstrekørsel er de relevante punkter B50R, HV og 75 L)
 eller
 b)
 ikke være over 10 % under de minimumværdier, der foreskrives for HV for en forlygte, der kun afgiver fjernlys.
 2.6.2. Prøvning for vedhæftning af eventuel coating
 Lygteglasset i lygteprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5. ovenfor beskrevne prøvning.
 Tillæg 1
 KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGER
 A. Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ).
 Prøver
 Prøvninger
 Lygteglas eller materialeprøver
 Objektiver
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 11
 12
 13
 14
 1.1.
 Begrænset fotometri
 (pkt. 2.1.2)
 x
 x
 x
 1.1.1.
 Temperaturændring
 (punkt 2.1.1)
 x
 x
 x
 1.2.
 Begrænset fotometri
 (pkt. 2.1.2)
 x
 x
 x
 1.2.1.
 Transmissionsmåling
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 1.2.2.
 Sprednings måling
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 1.3.
 Atmosfæriske stoffer
 (punkt 2.2.1.)
 x
 x
 x
 1.3.1.
 Transmissionsmåling
 x
 x
 x
 1.4.
 Kemiske stoffer
 (punkt 2.2.2)
 x
 x
 x
 1.4.1.
 Spredningsmålinger
 x
 x
 x
 1.5.
 Detergenter
 (punkt 2.3.1)
 x
 x
 x
 1.6.
 Carbonhydrider
 (punkt 2.3.2.)
 x
 x
 x
 1.6.1.
 Transmissionsmåling
 x
 x
 x
 1.7.
 Ældning
 (punkt 2.4.1)
 x
 x
 x
 1.7.1.
 Transmissionsmåling
 x
 x
 x
 1.7.2.
 Sprednings måling
 x
 x
 x
 1.8.
 Vedhæftning
 (punkt 2.5)
 x
 1.9.
 Bestandighed over for lyskildestråling
 (pkt. 2.2.4)
 x
 B. Prøvning af komplette forlygter (indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ)
 Prøvninger
 Prøvning af komplette forlygter
 Prøveeksemplar nr.
 1
 2
 2.1.
 Nedbrydning
 (pkt. 2.6.1.1.1)
 x
 2.2.
 Fotometri
 (pkt. 2.6.1.2)
 x
 2.3.
 Vedhæftning
 (pkt. 2.6.2)
 x
 Tillæg 2
 Metode til måling af lysspredning og -transmission
 1. UDSTYR (SE FIGUREN)
 Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens β/2 = 17.4 × 10–4 rd begrænses af en blænder DT med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.
 En farveløs samlelinse L2 korrigeret for sfæriske aberrationer forbinder blænden DT med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være sådan, at den ikke afblænder det lys, der udsendes af prøveeksemplaret i en kegle med en halv topvinkel på β/2 = 14°.
 En ringblænder DD med vinkler α/2 = 1° og αmax/2 = 12° anbringes i et billedbrændpunkt af linsen L2.
 Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde,


text:
at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.
 Afstanden L2 DT og brændvidden F2
 (1) af linsen L2 skal være valgt således, at billedet DT fuldstændigt dækker modtageren R.
 Sættes den initiale indfaldende flux til 1 000 enheder, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 1 enhed.
 2. MÅLINGER
 Der foretages følgende aflæsninger:
 Måling
 På prøve
 På midterafsnit af DD
 Repræsenteret størrelse
 T1
 nej
 nej
 Indfaldende flux i første aflæsning
 T2
 ja
 (før prøvning)
 nej
 Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °
 T3
 ja
 (efter prøvning)
 nej
 Flux afgivet af det afprøvede materiale i et felt på 24 °
 T4
 ja
 (før prøvning)
 ja
 Flux spredt af det nye materiale
 T5
 ja
 (efter prøvning)
 ja
 Flux spredt af det prøvede materiale
 Figur 1
 Optisk opstilling til måling af variationer i spredning og transmission
 (1) For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.
 Tillæg 3
 METODE FOR PRØVNING VED PÅSPRØJTNING
 1. PRØVNINGSUDSTYR
 1.1. Sprøjtepistol
 Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse på 1,3 mm i diameter, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/minut ved et driftstryk på 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.
 Under disse arbejdsbetingelser skal der på den overflade, der udsættes for nedbrydning, fremkomme et blæsemønster med en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.
 1.2. Prøveblanding
 Prøveblandingens sammensætning er følgende:
 a)
 Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2.
 b)
 Vand med en hårdhed ikke over 205 g/m3 i en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand.
 2. PRØVNING
 Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal prøves.
 Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere prøver af glas, der anbringes som reference tæt ved det lygteglas, som prøves. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven eller prøverne, målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at:
 Der kan anvendes flere referenceprøver for at kontrollere, at hele den prøvede overflade er ensartet nedbrudt.
 Tillæg 4
 PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING
 1. FORMÅL
 Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.
 2. PRINCIP
 Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90°.
 3. FORESKREVNE ATMOSFÆREFORHOLD
 Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 ± 5 °C og 65 ± 15 % relativ fugtighed (RH).
 4. PRØVEEMNER
 Inden prøvning skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3).
 Fra hver rulle afprøves fem prøveobjekter, hver med en længde på 400 mm. De tre første vindinger på rullen kasseres, før prøveeksemplarerne aftages.
 5. PROCEDURE
 Prøvningen finder sted ved de i punkt 3 foreskrevne atmosfærebetingelser.
 De fem prøveobjekter udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på


text:
ca. 300 mm/s, hvorefter prøveobjekterne inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:
 Klæbebåndet anbringes gradvist på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.
 Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.
 Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveobjektets akse.
 Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påvirk prøven med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.
 Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den nødvendige kraft dertil.
 6. RESULTATER
 De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien tages som måleresultat. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.
 BILAG 6
 REFERENCECENTRUM
 Dette mærke for referencecentrum, der ikke er obligatorisk, skal placeres på lygteglasset, hvor dette skærer nærlysets referenceakse, samt på fjernlysenes lygteglas, hvis disse hverken er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med et nærlys.
 Ovenstående tegning viser mærkningen af referencecentret som projiceret i et plan, der i det væsentligste tangerer lygteglasset omkring cirklens centrum. De linjer, der udgør dette mærke, kan enten være fuldt optrukne eller stiplede.
 BILAG 7
 MÆRKNING AF SPÆNDING
 Denne mærkning skal placeres på hver forlygtes lygtehus, hvis disse lygter kun indeholder gasudladningslyskilder og ballast, samt på hver af ballastens ydre dele.
 Denne mærkning skal placeres på lygtehuset af hver forlygte, som indeholder mindst en gasudladningslyskilde og ballast
 Ballasten/ballasterne er konstrueret til et (**)V-net.
 Ballasten/ballasterne er konstrueret til et (**)V-net.
 Ingen af glødelamperne og/eller LED-modulerne, som forlygten indeholder, er konstrueret til et 24V-net.
 BILAG 8
 MINDSTEKRAV FOR METODER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. GENERELT
 1.1.
 Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.
 1.2.
 Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte og målt ved 13,2 ± 0,1 V eller som ellers specificeret, og:
 enten
 udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den objektive lysflux, der er specificeret i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende.
 eller
 udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den eventuelle seriefremstillede ballast. Denne lyskildes lysflux kan afvige fra den objektive lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99; de målte illuminansværdier må derfor korrigeres med 20 % i den gunstige retning.
 1.2.1.
 ingen illuminansværdi, hvis den er målt og korrigeret i henhold til punkt 1.2. ovenfor, afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og zone A kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:
 B 50 L


text:
(eller R) (1):
 170 cd, svarende til 20 %
 255 cd, svarende til 30 %
 Zone A
 255 cd, svarende til 20 %
 380 cd, svarende til 30 %
 1.2.2.
 eller, såfremt:
 1.2.2.1.
 for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 170 cd) og knyttet til denne opretning, i et punkt i en cirkel på 0,35 grader omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på 85), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, samt på segment I
 1.2.2.2.
 og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Imax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimumværdierne og – 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ.
 1.2.3.
 Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.
 1.2.4.
 Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor.
 1.3.
 Til efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:
 En af de udtagne forlygter prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.
 Forlygten anses for acceptabel, hvis Δr (som defineret i punkt 2.1. og 2.2. i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et eksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.
 1.4.
 Kravene til kromaticitetskoordinaterne skal være opfyldt.
 1.5.
 Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede placering inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 i nærværende regulativ, skal et prøveeksemplar prøves efter metoden beskrevet i punkt 2 og 3 i bilag 10.
 2. MINIMUMSKRAV TIL FABRIKANTENS OVERENSSTEMMELSESKONTROL
 For hver type forlygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.
 Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages yderligere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre produktionens overensstemmelse.
 2.1. Prøvningernes art
 Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.
 2.2. Metoder, som anvendes ved prøvningerne
 2.2.1.
 Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.
 2.2.2.
 Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem,


text:
som er fastlagt i dette regulativ.
 2.2.3.
 Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.
 2.2.4.
 I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.
 2.3. Prøveudtagningens art
 Der udtages på tilfældig måde prøver af forlygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt forlygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.
 Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.
 2.4. Målte og registrerede fotometriske egenskaber
 Der foretages fotometrisk måling på de udtagne forlygteprøver i de i regulativet fastlagte punkter, idet aflæsningen begrænses til punkterne Imax, HV (2), HL og HR (3) for fjernlys, og til punkterne B 50 L (eller R) (1), HV, 50 V, 75 R (eller L) og 25 L2 (eller R2) for nærlys (se figuren i bilag 3).
 2.5. Godkendelseskriterier
 Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge sådanne acceptkriterier for produkterne, som opfylder forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 9.1. i dette regulativ.
 Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 9 (første prøveudtagning).
 (1) Bogstaverne i parentes gælder for forlygter til venstrekørsel.
 (2) Hvis fjernlyslygte og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlys være samme målepunkt som for nærlys.
 (3) HL og HR: punkter på »hh« beliggende 2,5 grader henholdsvis til venstre og højre for punktet HV.
 BILAG 9
 MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR
 1. GENERELT
 1.1.
 Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.
 1.2.
 Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte og målt ved 13,2 ± 0,1 V eller som ellers specificeret, og:
 enten
 udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den referencelysflux, der er fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende.
 eller
 udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den seriefremstillede ballast. Lyskildens lysflux kan afvige fra den nominelle lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte illuminansværdier korrigeres med 20 % i gunstig retning.
 1.2.1.
 ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
 I blændingszonen må den maksimale afvigelse være henholdsvis:
 B 50 L (eller R) (1):
 170 cd, svarende til 20 %
 255 cd, svarende til 30 %
 Zone A
 255 cd, svarende til 20 %
 380 cd, svarende til


text:
30 %
 1.2.2.
 eller, såfremt:
 1.2.2.1.
 for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 170 cd) og knyttet til denne opretning, i et punkt i en cirkel på 0,35 grader omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på 85), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, samt på segment I
 1.2.2.2.
 og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Imax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimumværdierne og – 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ. Der ses bort fra referencemærket.
 1.2.3.
 Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.
 1.2.4.
 Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor.
 1.3.
 Til efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:
 En af de udtagne forlygter prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.
 Forlygten anses for acceptabel, hvis Δr (som defineret i punkt 2.1. og 2.2. i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et eksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.
 1.4.
 Kravene til kromaticitetskoordinaterne skal være opfyldt.
 1.5.
 Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede placering inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 i nærværende regulativ, skal et prøveeksemplar prøves efter metoden beskrevet i punkt 2 og 3 i bilag 10.
 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING
 Ved den første prøveudtagning udtages fire forlygter på tilfældig måde. Den første prøve på to lygter mærkes A, den anden prøve på to lygter mærkes B.
 2.1. Overensstemmelse
 2.1.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for at være overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:
 2.1.1.1.
 Prøve A
 A1:
 én forlygte
 0 %
 én forlygte, ikke over
 20 %
 A2:
 begge forlygter
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 gå til prøve B
 2.1.1.2.
 Prøve B
 B1:
 begge forlygter
 0 %
 2.1.2.
 eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.
 2.2. Manglende overensstemmelse
 2.2.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:
 2.2.1.1.


text:
Prøve A
 A3:
 én forlygte, ikke over
 20 %
 én forlygte, over
 20 %
 men ikke mere end
 30 %
 2.2.1.2.
 Prøve B
 B2:
 I tilfælde A2
 én forlygte, over
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 én forlygte, ikke over
 20 %
 B3:
 I tilfælde A2
 én forlygte
 0 %
 én forlygte, over
 20 %
 men ikke mere end
 30 %
 2.2.2.
 eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.
 2.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 10 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:
 2.3.1.
 Prøve A
 A4:
 én forlygte, ikke over
 20 %
 én forlygte, over
 30 %
 A5:
 begge forlygter
 20 %
 2.3.2.
 Prøve B
 B4:
 I tilfælde A2
 én forlygte, over
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 én forlygte, over
 20 %
 B5:
 I tilfælde A2
 begge forlygter
 20 %
 B6:
 I tilfælde A2
 én forlygte
 0 %
 én forlygte, over
 30 %
 2.3.3.
 eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.
 3. GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNINGEN
 I tilfælde A3, B2 og B3 skal prøveudtagningen senest to måneder efter anmeldelsen gentages ved udtagning af en tredje prøve C bestående af to forlygter og en fjerde prøve D bestående af to forlygter, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.
 3.1. Overensstemmelse
 3.1.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:
 3.1.1.1.
 Prøve C
 C1:
 én forlygte
 0 %
 én forlygte, ikke over
 20 %
 C2:
 begge forlygter
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 gå til prøve D
 3.1.1.2.
 Prøve D
 D1:
 i tilfælde C2
 begge forlygter
 0 %
 3.1.2.
 eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.
 3.2. Manglende overensstemmelse
 3.2.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:
 3.2.1.1.
 Prøve D
 D2:
 i tilfælde C2
 én forlygte, over
 0 %
 men ikke mere end
 20 %
 én forlygte, ikke over
 20 %
 3.2.1.2.
 eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.
 3.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:
 3.3.1.
 Prøve C
 C3:
 én forlygte, ikke over
 20 %
 én forlygte, over
 20 %
 C4:
 begge forlygter
 20 %
 3.3.2.
 Prøve D
 D3:
 i tilfælde C2
 én forlygte, 0 eller over
 0 %
 én forlygte, over
 20 %
 3.3.3.
 eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve C og D ikke er opfyldt.
 4.


text:
ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS VERTIKALE POSITION
 Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:
 Efter udtagning af prøver som angivet i figur 1 i dette bilag afprøves en af forlygterne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.
 Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal den anden forlygte i prøve A underkastes prøvningen, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.
 Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge forlygter i prøve B samme procedure, og for ingen af disse må værdien af Δr være over 1,5 mrad.
 Figur 1
 (1) Bogstaverne i parentes gælder for forlygter til venstrekørsel.
 BILAG 10
 KONTROL AF »AFSKÆRINGEN« FOR NÆRLYSLYGTER VED HJÆLP AF INSTRUMENTER
 1. GENERELT
 Hvis punkt 6.2.2.4 i dette regulativ finder anvendelse, skal kvaliteten af »afskæringen« prøves efter forskrifterne i punkt 2 nedenfor, og den vertikale og horisontale justering af lysstrålen ved hjælp af instrumenter skal foretages i henhold til forskrifterne i punkt 3 nedenfor.
 Før målingen af »afskæringens« kvalitet og gennemførelse af opretningsprocedure ved hjælp af instrumenter, skal der foretages en visuel første opretning i henhold til punkt 6.2.2.1 og 6.2.2.2 i dette regulativ.
 2. MÅLING AF »AFSKÆRINGENS« KVALITET
 For at bestemme afskæringens mindste skarphed skal der udføres målinger ved vertikal scanning gennem »afskæringens« horisontale del i vinkeltrin på 0,05° i en måleafstand på enten:
 a)
 10 m med en detektor med en diameter på ca. 10 mm eller
 b)
 25 m med en detektor med en diameter på ca. 30 mm.
 Den målestand, som prøvningen blev foretaget i, skal anføres i punkt 9 i meddelelsesformularen (se bilag 1 i dette regulativ).
 For at bestemme afskæringens største skarphed skal der udføres målinger ved vertikal scanning gennem »afskæringens« horisontale del i vinkeltrin på 0,05° udelukkende i en afstand af 25 m og med en detektor med en diameter på ca. 30 mm.
 »Afskæringens« kvalitet anses for acceptabel, hvis forskrifterne i punkt 2.1 til 2.3 nedenfor er i overensstemmelse med mindst ét sæt målinger.
 2.1. Ikke mere end én »afskæring« må være synlig (1).
 2.2. »Afskæringens« skarphed
 Skarphedsfaktoren G bestemmes ved vertikal scanning gennem den horisontale del af »afskæringen« 2,5° fra V-V, hvor:
 hvor β = den vertikale position i grader.
 Værdien af G må ikke være mindre end 0,13 (mindste skarphed) og ikke større end 0,40 (største skarphed).
 2.3. Linearitet
 Den del af den horisontale »afskæring«, der bruges til vertikal justering, skal være horisontal mellem 1,5° og 3,5° fra linjen V-V (se figur 1 nedenfor).
 a)
 Inflektionspunkterne for »afskæringens« gradient ved de vertikale linjer ved 1,5°, 2,5° og 3,5° bestemmes ved ligningen:
 .
 b)
 Den største vertikale afstand mellem de bestemte inflektionspunkter må ikke være større end 0,2°.
 3. VERTIKAL OG HORISONTAL JUSTERING
 Hvis »afskæringen« opfylder


text:
kvalitetskravene i punkt 2 i dette bilag, kan justeringen af lysstrålen foretages ved hjælp af instrumenter.
 Figur 1
 Måling af »afskæringens« kvalitet
 Bemærkning:
 Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer.
 3.1. Vertikal justering
 Idet man bevæger sig opad fra under linjen B (se figur 2 nedenfor), foretages der en vertikal scanning gennem den horisontale del af »afskæringen« 2,5° fra V-V. Inflektionspunktet (hvor d2 (log E)/dv2 = 0) bestemmes og placeres på linjen B, der ligger 1 % under H-H.
 3.2. Horisontal justering
 Ansøgeren skal angive en af følgende horisontale opretningsmetoder:
 a)
 »0,2 D-linje«-metoden (se figur 2 nedenfor).
 En enkel horisontal linje ved 0,2° D scannes fra 5° til venstre til 5° til højre, efter at lygten er blevet rettet op vertikalt. Den største gradient »G« bestemt ved ligningen , hvor β er den horisontale position i grader, må ikke være mindre end 0,08.
 Det inflektionspunkt, der findes på linjen 0,2 D, skal befinde sig på linjen A.
 Figur 2
 Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med horisontallinjescanning
 Bemærkning:
 Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer.
 b)
 »3-linje«-metoden (se figur 3 nedenfor)
 Der skal scannes tre vertikale linjer fra 2° D til 2° U ved 1°R, 2°R og 3°R, efter at lygten er rettet op vertikalt. De respektive største gradienter »G« bestemmes ved hjælp af ligningen:
 Hvor β er den vertikale position i grader, må den ikke være mindre end 0,08. De inflektionspunkter, der findes på de tre linjer, skal bruges til at aflede en ret linje. Denne linjes skæringspunkt med linjen B, som blev fundet ved udførelse af den vertikale opretning, skal placeres på V-linjen.
 Figur 3
 Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med tre-linjescanning
 Bemærkning:
 Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer.
 (1) Dette punkt bør ændres, når der foreligger en objektiv prøvningsmetode.
 BILAG 11
 FORSKRIFTER FOR LED-MODULER OG FORLYGTER MED LED-MODULER
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1.
 Hver af de indleverede LED-moduler skal være i overensstemmelse med de relevante specifikationer i dette regulativ, når de prøves med eventuelt medfølgende elektroniske styringsanlæg for lyskilder.
 1.2.
 LED-moduler skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl.
 1.3.
 LED-moduler skal være manipulationssikrede.
 1.4.
 Udtagelige LED-moduler skal være konstrueret således:
 1.4.1.
 at de fotometriske specifikationer for forlygten er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet
 1.4.2.
 at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige.
 1.5.
 Elektroniske styringsanlæg for lyskilder kan udgøre en del af LED-modulerne.
 2. FREMSTILLING
 2.1.
 LED'erne på LED-modulet skal være forsynet med egnede fastgørelseselementer.
 2.2.
 Fastgørelseselementerne skal være solide og godt fastgjort til LED'erne og LED-modulet.
 3. PRØVNINGSBETINGELSER
 3.1. Anvendelse
 3.1.1.
 Alle prøver skal prøves som specificeret i punkt 4 nedenfor
 3.1.2.
 Arten af lyskilde i et LED-modul skal være lysemitterende dioder (LED) som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1,


text:
navnlig hvad angår elementet synlig stråling. Andre slags lyskilder er ikke tilladt.
 3.2. Driftsbetingelser
 3.2.1. Driftsbetingelser for LED-moduler
 Alle prøver skal prøves under de betingelser, der er specificeret i punkt 6.2.4.4 i dette regulativ. Hvis andet ikke er specificeret i dette bilag, skal LED-modulerne prøves inden i forlygten som indleveret af fabrikanten.
 3.2.2. Omgivende temperatur
 For så vidt angår måling af elektriske og fotometriske egenskaber, skal forlygten anvendes i tør, stillestående luft ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C.
 3.3. Ældning
 På ansøgers anmodning bringes LED-modulet i drift i 15 timer og nedkøles til omgivende temperatur, før de i dette regulativ foreskrevne prøvninger påbegyndes.
 4. SÆRLIGE FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 4.1. Uv-stråling
 Uv-strålingen fra et LED-modul af typen med lav uv-stråling skal være således at:
 hvor:
 S(λ)(unit: 1) er den spektrale vægtningsfunktion
 km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet.
 (Definitioner på andre symboler findes i punkt 4.1.1 i bilag 9 til regulativ nr. 112).
 Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer. Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i Uv-tabellen nedenfor:
 Uv-tabel:
 Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation«. De valgte bølgelængder (i nanometre) er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.
 λ
 S(λ)
 250
 0,430
 255
 0,520
 260
 0,650
 265
 0,810
 270
 1,000
 275
 0,960
 280
 0,880
 285
 0,770
 290
 0,640
 295
 0,540
 300
 0,300
 305
 0,060
 310
 0,015
 315
 0,003
 320
 0,001
 325
 0,00050
 330
 0,00041
 335
 0,00034
 340
 0,00028
 345
 0,00024
 350
 0,00020
 355
 0,00016
 360
 0,00013
 365
 0,00011
 370
 0,00009
 375
 0,000077
 380
 0,000064
 385
 0,000053
 390
 0,000044
 395
 0,000036
 400
 0,000030


text:
26. 1 . 76 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 17/ 1
 II
 (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk)
 RÅD
 KONVENTION
 OM DET EUROPÆISKE PATENT FOR FÆLLESMARKEDET
 (Fællesskabets Patentkonvention)
 (76/76/EØF)
 PRÆAMBEL
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER, der har indgået traktaten om oprettelse af Det
 europæiske økonomiske Fællesskab, og
 SOM ØNSKER, at europæiske patenter, der er meddelt med virkning for deres områder i
 henhold til konventionen om meddelelse af europæiske patenter af 5. oktober 1973, skal have
 en ensartet og autonom karakter,
 SOM TILSTRÆBER at indføre et fællesskabspatentsystem, som kan bidrage til opfyldelsen af
 formålet med traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab, og i
 særdeleshed til inden for Fællesskabet at afskaffe den konkurrencefordrejning, som kan følge
 af den territoriale karakter, som er knyttet til beskyttelsen af nationale enerettigheder,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at fjernelse af hindringerne for de frie varebevægelser er en
 af de grundlæggende målsætninger i traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
 Fællesskab,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at skabelsen af et fællesskabspatentsystem er et af de mest
 hensigtsmæssige midler til at sikre, at denne målsætning virkeliggøres for så vidt angår den
 frie bevægelighed for patentbeskyttede varer,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at skabelsen af et sådant fællesskabspatentsystem derfor
 hænger uløseligt sammen med virkeliggørelsen af traktatens målsætninger og altså har
 tilknytning til Fællesskabets retsorden,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at det for opnåelsen af disse formål er nødvendigt for de
 høje kontraherende parter at indgå en konvention, som udgør en særlig overenskomst i henhold
 til artikel 142 i konventionen om meddelelse af europæiske patenter, en aftale om et regionalt
 patent i henhold til artikel 45, stk. 1 , i patentsamarbejdstraktaten af 19. juni 1970 og en særskilt
 overenskomst i henhold til artikel 19 i konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret,
 undertegnet i Paris den 20. marts 1883 og senest revideret den 14. juli 1967,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at det er tvingende nødvendigt, at nærværende konvention
 fortolkes på ensartet måde, således at de rettigheder og forpligtelser, der følger af fælles
 skabspatentet, er de samme overalt i Fællesskabet, og at De europæiske Fællesskabers Domstol
 derfor tillægges kompetence,
 ---pagebreak--- Nr. L 17/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26 . 1 . 76
 SOM DERFOR ER OVERBEVIST OM, at det er nødvendigt at indgå nærværende konvention
 for at lette gennemførelsen af Det europæiske økonomiske Fællesskabs opgaver, og at det derfor
 er en egnet foranstaltning, som skal træffes af medlemsstaterne, med forbehold af hjemlige
 ratifikationsprocedurer, til at sikre opfyldelsen af fællesskabsforpligtelser —
 HAR VEDTAGET at indgå denne konvention og har med dette mål for øje udpeget som
 befuldmægtigede:
 — HANS MAJESTÆT BELGIERNES KONGE
 J. DESCHAMPS,
 Belgiens ambassadør i Luxembourg
 — HENDES MAJESTÆT DANMARKS DRONNING
 K. V. SKJØDT,
 direktør for Patentdirektoratet
 — PRÆSIDENTEN FOR FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
 Dr. Peter HERMES,
 statssekretær i udenrigsministeriet
 — PRÆSIDENTEN FOR DEN FRANSKE REPUBLIK
 Emile CAZIMAJOU,
 befuldmægtiget minister, stedfortrædende fast repræsentant
 — PRÆSIDENTEN FOR IRLAND
 John BRUTON,
 statssekretær hos ministeren for industri og handel
 — PRÆSIDENTEN FOR DEN ITALIENSKE REPUBLIK
 F. CATTANEI,
 statssekretær i udenrigsministeriet
 — HANS KONGELIGE HØJHED STORHERTUGEN AF LUXEMBOURG
 Marcel


text:
MART,
 økonomiminister, minister for middelstanden og turisme
 — HENDES MAJESTÆT DRONNINGEN AF NEDERLANDENE
 Th. M. HAZEKAMP,
 statssekretær i økonomiministeriet
 — HENDES MAJESTÆT DRONNINGEN AF DET FORENEDE KONGERIGE
 STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND
 Lord GORONWY-ROBERTS, viceminister for udenrigs- og Commonwealth-anliggender,
 stedfortrædende leder af Overhuset
 SOM, forsamlede i Rådet for De europæiske Fællesskaber, efter at have udvekslet deres
 fuldmagter og fundet dem i god og behørig form,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER:
 ---pagebreak--- 26. 1 . 76 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 17/3
 FØRSTE AFDELING
 ALMINDELIGE OG INSTITUTIONELLE BESTEMMELSER
 KAPITEL I Artikel 4
 ALMINDELIGE BESTEMMELSER Oprettelse af særlige organer
 Til gennemførelse af de i denne konvention fore
 Artikel 1 skrevne procedurer oprettes der ved Den europæiske
 Patentmyndighed særlige organer, der er fælles for de
 Fælles retssystem vedrørende patenter kontraherende stater. Disse organers virksomhed
 overvåges af en særlig komité inden for Administra
 1. Denne konvention indfører for de kontraheren tionsrådet for Den europæiske Patentorganisation.
 de stater et fælles retssystem for patenter.
 2. Dette fælles retssystem gælder de europæiske Artikel 5
 patenter, der på grundlag af konventionen om medde
 lelse af europæiske patenter, herefter betegnet som De europæiske Fællesskabers Domstols kompetence
 »Den europæiske Patentkonvention «, er meddelt for
 de kontraherende stater, og ansøgninger om euro 1 . De europæiske Fællesskabers Domstol har for så
 pæisk patent, i hvilke disse stater er designeret. vidt angår denne konvention den kompetence, som
 denne konvention tillægger den. Protokollen vedrø
 rende statutten for Det europæiske økonomiske
 Fællesskabs Domstol og Domstolens procesreglement
 Artikel 2 finder anvendelse .
 Fællesskabspatent 2. Procesreglementet tilpasses og suppleres om
 nødvendigt i overensstemmelse med artikel 188 i
 1 . Europæiske patenter, der meddeles for de kon traktaten om oprettelse af Det europæiske økono
 traherende stater, betegnes » fællesskabspatenter«. miske Fællesskab .
 2. Fællesskabspatentet har enhedskarakter. Det har
 samme virkning overalt på det område, på hvilket Artikel 6
 denne konvention finder anvendelse, og kan kun
 meddeles, overføres, erklæres ugyldigt eller ophøre Nationale patenter
 for hele dette område. Denne bestemmelse finder til
 svarende anvendelse på ansøgninger om europæisk Nærværende konvention indskrænker ikke de kontra
 patent, i hvilke de kontraherende stater er designeret. herende staters ret til at meddele nationale patenter.
 3 . Fællesskabspatentet har autonom karakter. Det
 er alene undergivet nærværende konventions bestem
 melser og de bestemmelser i Den europæiske Patent KAPITEL II
 konvention, som finder anvendelse på ethvert euro
 pæisk patent, og som derfor skal anses som bestem SÆRLIGE ORGANER INDEN FOR DEN EUROPÆISKE
 melser i denne konvention . PATENTMYNDIGHED
 Artikel 7
 Artikel 3
 Særlige organer
 Fælles designering
 De særlige organer er følgende :
 Designering af de stater, der er parter i nærværende
 konvention, i overensstemmelse med artikel 79 i Den a ) en administrationsafdeling for patenter ;
 europæiske Patentkonvention kan kun ske samlet. b) en eller flere annullationsafdelinger;
 Designering af en eller flere af disse stater skal anses
 som designering af dem alle. c) et eller flere annullationskamre.
 ---pagebreak--- Nr. L 17/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26 . 1 . 76
 Artikel 8 4. Når annullationskammeret skal udtale sig om
 omfanget af den beskyttelse, som et


text:
fællesskabspatent
 Administrationsafdelingen for patenter . giver, består det som regel af to juridiske medlem
 mer, hvoraf det ene er formand, og ét teknisk sag
 kyndigt medlem. Såfremt udtalelsen imidlertid skal
 1. Under administrationsafdelingen henhører alle afgives i forbindelse med en klage over en afgørelse
 sager i Den europæiske Patentmyndighed, som vedrø truffet af en annullationsafdeling, eller såfremt an
 rer fællesskabspatenter, i det omfang de ikke henhø nullationskammeret finder, at det er påkrævet af hen
 rer under andre af myndighedens organer. Navnlig syn til udtalelsens karakter, sammensættes annulla
 afgørelser vedrørende indførelser i registret over tionskammeret som fastsat i stk. 2 .
 fællesskabspatenter henhører under administrations
 afdelingen.
 Artikel 11
 2. Administrationsafdelingens afgørelser træffes af
 et juridisk medlem.
 Udnævnelse af medlemmer af annullationskamrene
 3 . Medlemmerne af administrationsafdelingen kan
 hverken være medlemmer af appelkamrene, det udvi 1. Den særlige Komité inden for Administrations
 dede appelkammer, oprettet ved Den europæiske Pa rådet udnævner :
 tentkonvention, eller annullationskamrene.
 a) formændene for annullationskamrene efter for
 slag fra et af komiteens medlemmer og efter sam
 Artikel 9
 råd med præsidenten for Den europæiske Patent
 myndighed eller efter forslag fra præsidenten ;
 Annullationsafdelinger b) de øvrige medlemmer af annullationskamrene ef
 ter forslag fra præsidenten for Den europæiske
 1 . Under annullationsafdelingerne henhører be Patentmyndighed.
 handlingen af begæringer om begrænsning og ansøg
 ninger om ugyldigkendelse af et fællesskabspatent 2. Medlemmerne af kamrene kan genudnævnes af
 og fastsættelsen af godtgørelse i henhold til artikel Den særlige Komité efter samråd med præsidenten
 44, stk. 5 . for Den europæiske Patentmyndighed .
 2. En annullationsafdeling består af et juridisk 3. Med forbehold af artikel 12, stk. 1 , udøver Den
 medlem som formand og to teknisk sagkyndige med særlige Komité den disciplinære myndighed over de i
 lemmer. Annullationsafdelingen kan overlade et af henhold til stk. 1 udnævnte ansatte .
 sine medlemmer at behandle sagen, forud for dens
 endelige afgørelse. Mundtlig forhandling sker for den
 samlede annullationsafdeling. Artikel 12
 Annullationskamrenes medlemmers uafhængighed
 Artikel 10
 1. Medlemmerne af annullationskamrene udnæv
 Annullationskamre
 nes for et tidsrum af fem år og kan ikke fratages de
 res hverv i dette tidsrum, medmindre vægtige grunde
 1. Under annullationskamrene henhører behand taler derfor og De europæiske Fællesskabers Domstol,
 lingen af klager over de afgørelser, der træffes af an for hvilken sagen indbringes af præsidenten for Den
 nullationsafdelingerne og administrationsafdelingen europæiske Patentmyndighed, træffer afgørelse herom.
 for patenter, og afgivelse af udtalelser om omfanget
 af den beskyttelse, som et fællesskabspatent giver. 2. Medlemmerne af kamrene kan ikke være med
 lemmer af indleveringskontoret, prøvningsafdelinger
 2. ' I tilfælde af klage over en af en annullationsaf ne, indsigelsesafdelingerne eller den juridiske afde
 deling truffen afgørelse består annullationskammeret ling, der er oprettet i henhold til Den europæiske Pa
 af to juridiske medlemmer, hvoraf det ene er for tentkonvention, og ej heller af administrationsafde
 mand, og tre teknisk sagkyndige medlemmer. lingen for patenter eller annullationsafdelingerne.
 3 . I tilfælde af klage over en af administrationsaf 3. Medlemmerne af kamrene er ikke ved deres af
 delingen for patenter truffen afgørelse består annul gørelser bundet af nogen


text:
instruktion og skal kun føl
 lationskammeret af tre juridiske medlemmer. ge bestemmelserne i denne konvention.
 ---pagebreak--- 26. 1 . 76 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 17/5
 4. Forretningsordenen for annullationskamrene skal, medmindre gennemførelsesforskrifterne bestem
 fastsættes i overensstemmelse med gennemførelses mer andet, anvendes som behandlingssprog ved alle
 forskrifterne. Den skal godkendes af Den særlige Ko sager vedrørende fællesskabspatentet, der behandles
 mité inden for Administrationsrådet. ved de særlige organer.
 4. Fysiske og juridiske personer med bopæl eller
 hovedsæde inden for en kontraherende stat, der som
 Artikel 13
 officielt sprog har et sprog, der ikke er et af Den
 europæiske Patentmyndigheds officielle sprog, samt
 Inhabilitet
 statsborgere i nævnte stat med bopæl i udlandet kan
 imidlertid indlevere aktstykker, som skal indleveres
 1. Medlemmerne af annullationsafdelingerne og inden for en bestemt frist, på et af den pågældende
 annullationskamrene må ikke deltage i behandlingen kontraherende stats officielle sprog. De skal dog ind
 af en sag, i hvilken de har en personlig interesse, el levere en oversættelse til behandlingssproget inden for
 ler "hvori de tidligere har deltaget som repræsentant den i gennemførelsesforskrifterne fastsatte frist; i de i
 for en af parterne, eller i hvis endelige afgørelse de gennemførelsesforskrifterne nævnte tilfælde kan de
 har deltaget under meddelelses- eller indsigelsesproce indlevere en oversættelse til et andet af Den euro
 duren . Medlemmerne af annullationskamrene må
 pæiske Patentmyndigheds officielle sprog.
 heller ikke deltage i behandlingen af en klage, hvis
 de har taget del i den afgørelse, som er genstand for
 klage. 5 . Såfremt et aktstykke ikke indleveres på det i
 nærværende konvention foreskrevne sprog, eller
 2. Hvis et medlem af en annullationsafdeling eller såfremt en oversættelse, der kræves i medfør af
 af et annullationskammer af en af de grunde, der er nærværende konvention, ikke indleveres inden for de
 nævnt i stk. 1 , eller af anden grund finder ikke at fastsatte frister, betragtes aktstykket som ikke mod
 burde deltage i behandlingen af en sag, underretter taget.
 han afdelingen eller kammeret derom.
 6. Efter en begrænsnings- eller ugyldighedsproce
 dure offentliggøres det ny patentskrift for fællesskabs
 3 . Enhver part, der mener, at et medlem af en an patentet på behandlingssproget; det omfatter en
 nullationsafdeling eller et annullationskammer er in
 oversættelse af de ændrede patentkrav til et af de of
 habilt af de grunde, der er nævnt i stk. 1 , eller at den ficielle sprog i hver af de kontraherende stater, der
 pågældendes upartiskhed i øvrigt kan drages i tvivl,
 ikke har behandlingssproget som officielt sprog.
 kan gøre indsigelse mod, at den pågældende deltager
 i sagens behandling. Inhabilitetsindsigelsen afvises,
 når den pågældende part, vidende om at grundlaget 7. Fællesskabspatent Tidende offentliggøres på
 Den europæiske Patentmyndigheds tre officielle
 for indsigelsen foreligger, har foretaget proceshand
 sprog.
 linger. Indsigelsen kan ikke støttes på et medlems na
 tionalitet.
 8 . Indførelser i registret over fællesskabspatenter
 4. Annullationsafdelingerne og annullationskamrene
 finder sted på Den europæiske Patentmyndigheds tre
 træffer uden deltagelse af det pågældende medlem
 officielle sprog. I tvivlstilfælde har indførelsen på be
 handlingssproget gyldighed.
 afgørelse om de foranstaltninger, der skal træffes i de
 i


text:
stk. 2 og 3 nævnte tilfælde. Med henblik på at træffe 9. Ingen af de kontraherende stater kan benytte
 denne afgørelse erstattes det medlem, mod hvem ind sig af de rettigheder, der er omhandlet i artikel 65,
 sigelsen er rettet, af sin suppleant. artikel 67, stk. 3 , og artikel 70, stk. 3 , i Den euro
 pæiske Patentkonvention.
 Artikel 14
 Behandlings- og offentliggørelsessprog KAPITEL III
 DEN SÆRLIGE KOMITÉ INDEN FOR
 1 . Den europæiske Patentmyndigheds officielle ADMINISTRATIONSOMRÅDET
 sprog er også de særlige organers officielle sprog.
 2. Under hele behandlingen ved de særlige organer Artikel 15
 kan en oversættelse indleveret i medfør af artikel 14,
 stk. 2, andet punktum, i Den europæiske Patentkon
 vention bringes i overensstemmelse med den euro Sammensætning
 pæiske patentansøgnings originaltekst.
 1 . Den særlige Komité inden for Administrations
 3 . Det af Den europæiske Patentmyndigheds offi rådet består af repræsentanterne for de kontraheren
 cielle sprog, hvorpå fællesskabspatentet er meddelt, de stater og en repræsentant for Kommissionen for
 ---pagebreak--- Nr. L 17/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 1 . 76
 De europæiske Fællesskaber og af deres suppleanter. 3 . Den særlige Komité holder ordinært møde én
 Hver kontraherende stat og Kommissionen kan gang om året; i øvrigt kan den indkaldes på foran
 udnævne en repræsentant og en suppleant til Den ledning af formanden eller efter begæring af en tred
 særlige Komité. De samme medlemmer repræsenterer jedel af de kontraherende stater.
 de kontraherende stater i Administrationsrådet og i
 Den særlige Komité. 4. Forhandlingerne i Den særlige Komité finder
 sted på grundlag af en dagsorden og i overensstem
 2. Medlemmerne af Den særlige Komité kan assi melse med forretningsordenen .
 steres af rådgivere eller sagkyndige inden for de
 grænser, der er fastsat i komiteens forretningsorden. 5 . På den foreløbige dagsorden optages ethvert
 spørgsmål, som er begæret optaget herpå af en af de
 kontraherende stater i overensstemmelse med forret
 ningsordenen.
 Artikel 16
 Formandskab Artikel 19
 1 . Den særlige Komité inden for Administrations Forhandlingssprog for Den særlige Komité
 rådet vælger blandt de kontraherende staters repræ
 sentanter og deres suppleanter en formand og en 1 . Forhandlingerne i Den særlige Komité inden for
 næstformand. Næstformanden træder i formandens Administrationsrådet finder sted på engelsk, fransk
 sted, når denne er forhindret. og tysk.
 2. De dokumenter, der forelægges for Den særlige
 2. Tjenesteperioden for formanden og næstfor Komité, udfærdiges ligesom forhandlingsrapporterne
 manden er tre år. Genvalg kan finde sted. på de tre sprog, der er nævnt i stk. 1 .
 Artikel 17 Artikel 20
 Forretningsudvalg Den særlige Komités kompetence i visse sager
 1. Den særlige Komité inden for Administrations
 1. Den særlige Komité inden for Administrations
 rådet har kompetence til at ændre følgende bestem
 rådet kan oprette et forretningsudvalg, bestående af melser i nærværende konvention :
 fem af dens medlemmer.
 a) de i denne konvention fastsatte tidsfrister, der
 2. Formanden og næstformanden i Den særlige Ko skal overholdes over for Den europæiske Patent
 mité er fødte medlemmer af udvalget; de tre øvrige myndighed ;
 medlemmer vælges af Den særlige Komité. b) gennemførelsesforskrifterne.


text:
3 . Tjenesteperioden for medlemmer valgt af Den 2. Den særlige Komité har kompetence til i over
 særlige Komité er tre år. Genvalg kan ikke finde sted. ensstemmelse med denne konvention at vedtage eller
 ændre :
 4. Forretningsudvalget udfører de opgaver, som a) finansregulativet;
 Den særlige Komité pålægger det inden for sin forret
 ningsordens rammer. b ) afgiftsregulativet;
 c) sin forretningsorden .
 Artikel 18
 Artikel 21
 Møder
 Stemmeret
 1. Den særlige Komité inden for Administrations 1. Kun de kontraherende stater har stemmeret i
 rådet indkaldes af formanden .
 Den særlige Komité inden for Administrationsrådet.
 2. Præsidenten for Den europæiske Patentmyndig 2. Hver kontraherende stat har én stemme, dog
 hed deltager i forhandlingerne. med forbehold af anvendelse af artikel 23 .
 ---pagebreak--- 26. 1 . 76 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 17/7
 Artikel 22 de stater der er parter , i nærværende konvention, i
 overensstemmelse med den i stk. 1 nævnte fordelings
 Afstemninger nøgle.
 1. Med forbehold af stk. 2 træffer Den særlige 3 . Efter nærværende konventions ikrafttræden på
 Komité inden for Administrationsrådet sine beslut begyndes det nødvendige arbejde med henblik på at
 ninger ved simpelt flertal blandt de kontraherende undersøge, under hvilke betingelser og på hvilket tids
 stater, der er repræsenteret og deltager i afstemnin punkt det i stk. 1 og 2 fastsatte finansieringssystem
 gen . kan erstattes af et andet system, der under hensynta
 gen til udviklingen inden for De europæiske Fælles
 2. Til de beslutninger, som Den særlige Komité er skaber bygger på fællesskabsfinansiering. Dette
 kompetent til at træffe ifølge artikel 20 og artikel 25, system kan omfatte beløb, der skal betales af de i
 litra a), kræves et flertal på tre fjerdedele af de kon nærværende konvention deltagende stater i henhold
 traherende stater, der er repræsenteret og deltager i til Den europæiske Patentkonvention, såvel som be
 afstemningen. løb, der tilfalder disse stater i overensstemmelse med
 sidstnævnte konvention. Når dette arbejde er afslut
 3 . Stater, der undlader at afgive stemme, betragtes tet, kan denne artikel, og i givet fald artikel 23 ,
 ikke som deltagere i afstemningen . ændres ved en enstemmig afgørelse truffet af Rådet
 for De europæiske Fællesskaber efter forslag fra
 Kommissionen .
 Artikel 23
 Stemmeafvejning Artikel 25
 Ved vedtagelse eller ændring af afgiftsregulativet og Administrationsrådets særlige komités kompetence
 ved den i artikel 25, litra a), omhandlede godkendel i budgetspørgsmål
 se, for så vidt de finansielle ydelser fra de kontrahe
 rende stater derved ville blive forhøjet, finder afstem Det påhviler Den særlige Komité inden for Admini
 ningen sted i overensstemmelse med artikel 36 i Den strationsrådet :
 europæiske Patentkonvention. Udtrykket » de kon
 traherende stater « i den nævnte artikel skal i denne a) årligt at godkende overslagene over udgifter og
 forbindelse forstås som de stater, der er parter i indtægter vedrørende gennemførelsen af nærværen
 nærværende konvention . de konvention og de eventuelle ændringer og til
 føjelser til overslagene, som bliver forelagt ko
 miteen af præsidenten for Den europæiske Patent
 myndighed, og at overvåge gennemførelsen heraf;
 KAPITEL IV b) at meddele den bemyndigelse,


text:
der omhandles i
 artikel 47, stk. 2, i Den europæiske Patentkonven
 FINANSIELLE BESTEMMELSER tion, for så vidt det drejer sig om udgifter, der
 vedrører gennemførelsen af nærværende konven
 tion ;
 Artikel 24
 c) at godkende Den europæiske Patentorganisations
 Finansielle forpligtelser og indkomster årsregnskab, for så vidt det vedrører gennemfø
 relsen af nærværende konvention, samt den del af
 1. Beløb, der i henhold til artikel 146 i Den euro de i henhold til artikel 49, stk. 1 , i Den europæi
 pæiske Patentkonvention skal betales af de stater, der ske Patentkonvention udnævnte revisorers rapport,
 er parter i nærværende konvention, dækkes ved finan der vedrører dette regnskab, og at meddele præsi
 sielle ydelser fastsat for hver enkelt stat i overens denten for Den europæiske Patentmyndighed god
 stemmelse med den fordelingsnøgle, der er fastlagt i kendelse.
 artikel 40, stk. 3 , i Den europæiske Patentkonvention.
 2. Indkomster, der hidrører fra afgifter, der er be Artikel 26
 talt i henhold til afgiftsregulativet, med fradrag af
 beløb, der overføres til den europæiske Patentorgani
 sation efter artikel 39 og 147 i Den europæiske Pa Afgiftsregulativet
 tentkonvention, såvel som alle andre indkomster, der /
 modtages af Den europæiske Patentorganisation i I afgiftsregulativet fastsættes navnlig afgifternes stør
 medfør af nærværende konvention, fordeles mellem relse og betalingsmåde.
 ---pagebreak--- Nr. L 17/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26 . 1 . 76
 ANDEN AFDELING
 MATERIEL PATENTRET
 KAPITEL I b ) en licenshaver har erhvervet sin licens og har ud
 nyttet opfindelsen på de kontraherende staters
 RETTEN TIL FÆLLESSKABSPATENTET
 område eller har truffet formålstjenlige og
 væsentlige foranstaltninger hertil,
 Artikel 27 kan han fortsætte udnyttelsen, såfremt han anmoder
 den nye patenthaver, der er indført i registret over
 Påstand om ret til fællesskabspatentet fællesskabspatenter, om en ikke-eksklusiv licens. En
 sådan anmodning skal foreligge inden udløbet af den
 1. Hvis et fællesskabspatent er blevet meddelt en frist, der . er fastsat i gennemførelsesforskrifterne. 1 Li
 person, der ikke efter artikel 60, stk. 1 , i Den euro censen skal meddeles for et rimeligt tidsrum og på
 pæiske Patentkonvention er berettiget til patentet, kan rimelige betingelser.
 den efter nævnte bestemmelse berettigede kræve at få
 patentet overdraget til sig, uden at hans adgang til 3 . Stk. 2 finder ikke anvendelse, såfremt patent
 andre retsmidler derved begrænses. haveren eller licenshaveren på det tidspunkt, hvor han
 begyndte at udnytte opfindelsen eller at træffe foran
 2. Er en person kun berettiget til en del af fælles staltninger hertil, var i ond tro .
 skabspatentet, kan han i overensstemmelse med stk. 1
 kræve at blive medindehaver af patentet.
 3 . De i stk. 1 og 2 omhandlede rettigheder kan
 kun gøres gældende for retterne i et tidsrum af to år KAPITEL II
 fra den dato, på hvilken meddelelsen om udstedelsen
 af det europæiske patent er offentliggjort i Den
 VIRKNINGER AF FÆLLESSKABSPATENTET OG DEN
 europæiske Patenttidende. Denne bestemmelse finder EUROPÆISKE PATENTANSØGNING
 ikke anvendelse, såfremt patenthaveren, da patentet
 blev udstedt eller overdraget til ham, vidste, at han
 ikke Var berettiget til patentet.
 4. Ved anlæggelse af søgsmål sker der indførelse Artikel 29


text:
herom i registret over fællessabspatenter. Den ende
 lige afgørelse i sagen eller enhver anden afslutning af Forbud mod direkte brug af opfindelsen
 sagen indføres ligeledes .
 Fællesskabspatentet indebærer for patenthaveren, at
 tredjemand ikke uden patenthaverens samtykke må :
 Artikel 28
 a) fremstille, udbyde, bringe i omsætning eller bruge
 Virkning af ændring af ejerforholdet et produkt, der er genstand for patentet, eller
 med nævnte formål importere eller besidde et så
 1 . I tilfælde af en fuldstændig ændring af ejerfor dant produkt;
 holdet vedrørende fællesskabspatentet som følge af
 søgsmål i henhold til artikel 27 bortfalder licenser og b) bruge en fremgangsmåde, der er genstand for pa
 andre rettigheder ved indførelsen i registret over tentet, eller, når den pågældende tredjemand ved,
 fællesskabspatenter af navnet på den, der er beretti eller omstændighederne gør det indlysende, at det
 get til patentet. er forbudt at bruge fremgangsmåden uden patent
 haverens samtykke, udbyde fremgangsmåden til
 2. Såfremt, før indførelse om søgsmålet finder brug på de kontraherende staters område;
 sted,
 a ) patenthaveren har udnyttet opfindelsen på de c) udbyde, bringe i omsætning, bruge eller med
 kontraherende staters område eller har truffet nævnte formål importere eller besidde et produkt,
 formålstjenlige og væsentlige foranstaltninger her der direkte er opnået ved en fremgangsmåde, der
 til, eller er genstand for patentet.
 ---pagebreak--- 26. 1 . 76 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 17/9
 Artikel 30 fra de kontraherende stater, eller af tilbehør til
 sådanne befordringsmidler, når disse midlertidigt
 Forbud mod indirekte brug af opfindelsen eller tilfældigt kommer ind på de kontraherende
 staters område;
 1 . Fællesskabspatentet indebærer ligeledes for
 patenthaveren, at tredjemand ikke uden patent de handlinger, der er nævnt i artikel 27 i konven
 haverens samtykke på de kontraherende staters om tionen af 7. december 1944 angående internatio
 råde må levere eller tilbyde at levere andre end en nal civil luftfart, når disse handlinger angår et
 person, der er berettiget til at udnytte den patente luftfartøj fra en anden stat end de kontraheren
 de, når denne er omfattet af bestemmelserne i
 rede opfindelse, midler til at iværksætte opfindelsen nævnte artikel .
 på nævnte område, såfremt disse vedrører et væsent
 ligt element i denne, når den pågældende tredjemand
 ved, eller omstændighederne gør det indlysende, at
 disse midler er egnet og bestemt til at iværksætte
 nævnte opfindelse. Artikel 32
 2. Stk. 1 kommer ikke til anvendelse, når midlerne Konsumtion af de rettigheder, der er knyttet til et
 til opfindelsens iværksættelse er produkter, som nor fællesskabspatent
 malt findes i handelen, medmindre den pågældende
 tredjemand tilskynder den person, som han foretager De rettigheder, der er knyttet til et fællesskabspatent,
 levering til, til at begå handlinger, som er forbudt i udstrækker sig ikke til handlinger, der angår et af
 henhold til artikel 29 . patentet dækket produkt, og som udføres på de kon
 traherendes staters område, efter at dette produkt er
 3 . Som personer, der i henhold til stk. 1 er beretti bragt i omsætning i en af disse stater af patenthave
 get til at udnytte opfindelsen, betragtes ikke per ren eller med