text:
for denne myndighed acceptabelt sprog. Dette krav gælder ikke for de dokumenter, der ledsager anmodningen, jf. stk. 1.
 4. Hvis anmodningen ikke opfylder ovennævnte formelle krav, kan den begæres korrigeret eller suppleret. Der kan i mellemtiden påbydes sikkerhedsforanstaltninger.
 ARTIKEL 6
 Efterkommelse af anmodninger
 1. Med henblik på at imødekomme en anmodning om bistand skal den bistandssøgte myndighed inden for rammerne af sin kompetence meddele de oplysninger, den allerede er i besiddelse af. Den bistandssøgte myndighed kan på eget initiativ yde yderligere bistand ved at foretage passende undersøgelser eller lade sådanne undersøgelser foretage.
 2. Anmodninger om bistand efterkommes i overensstemmelse med den bistandssøgte parts love og administrative bestemmelser.
 3. Behørigt bemyndigede tjenestemænd fra en part kan efter aftale med den anden part og på de af denne fastsatte betingelser møde op hos den bistandssøgte myndighed eller enhver anden relevant myndighed i overensstemmelse med stk. 1 og indhente sådanne oplysninger vedrørende handlinger, der er eller kan være en overtrædelse af toldlovgivningen, som den bistandssøgende myndighed har brug for med henblik på denne forståelse.
 4. Behørigt bemyndigede tjenestemænd fra en part kan efter aftale med den anden part og på de af denne fastsatte betingelser være til stede ved undersøgelser, der foretages på sidstnævntes område.
 ARTIKEL 7
 Hvordan oplysninger skal meddeles
 1. Den bistandssøgte myndighed meddeler skriftligt den bistandssøgende myndighed undersøgelsesresultaterne, eventuelt sammen med relevante dokumenter og andre elementer.
 2. Disse oplysninger kan være i elektronisk form.
 ARTIKEL 8
 Undtagelser fra pligten til at yde bistand
 1. Bistand kan afslås eller gøres betinget af, at visse krav opfyldes, hvis den part, der er blevet anmodet om bistand i henhold til denne forståelse, skønner, at bistand:
 a)
 ville krænke dens suverænitet
 b)
 ville skade den offentlige orden, statens sikkerhed eller andre væsentlige interesser, især i de i artikel 9 (Udveksling af oplysninger og tavshedspligt), stk. 2, omhandlede tilfælde, eller
 c)
 ville krænke forretnings- eller tjenestehemmeligheder.
 2. Den bistandssøgte myndighed kan udsætte at yde bistand med den begrundelse, at det ville forstyrre en igangværende undersøgelse, retsforfølgning eller proces. I et sådant tilfælde rådfører den bistandssøgte myndighed sig med den bistandssøgende myndighed for at afgøre, om der kan ydes bistand på de vilkår eller betingelser, som den bistandssøgte myndighed måtte kræve.
 3. Hvis den bistandssøgende myndighed anmoder om bistand, som den ikke selv ville være i stand til at yde, hvis den blev anmodet derom, skal den gøre opmærksom herpå i sin anmodning. Det overlades derefter til den bistandssøgte myndighed at afgøre, hvordan den vil reagere på denne anmodning.
 4. I de i stk. 1 og 2 omhandlede tilfælde meddeles den bistandssøgte myndigheds beslutning og begrundelsen herfor straks til den bistandssøgende myndighed.
 ARTIKEL 9
 Udveksling af oplysninger og tavshedspligt
 1. De oplysninger, der under den ene eller den anden form meddeles i medfør af denne forståelse, er fortrolige eller til tjenestebrug, afhængigt af de gældende regler hos hver af parterne. Oplysningerne er omfattet af tavshedspligt og beskyttes af den relevante lovgivning i den part, som modtager dem. Den part, der modtager oplysningerne, skal behandle dem fortroligt.


text:
2. Der må kun udveksles personoplysninger, hvis den part, der modtager dem, forpligter sig til at beskytte oplysningerne på en måde, som den part, der leverer dem, anser for passende.
 3. Parterne opretholder procedurer, der kan sikre, at fortrolige oplysninger, som er afgivet i overensstemmelse med partens toldforvaltningsbestemmelser, herunder oplysninger, hvis videregivelse kunne skade konkurrencepositionen hos den person, der leverer oplysningerne, behandles som fortrolige oplysninger og beskyttes mod uautoriseret videregivelse.
 4. Den part, der modtager oplysningerne, anvender dem udelukkende til det i anmodningen anførte formål. Hvis en part ønsker at anvende oplysningerne til andre formål, må det kun ske efter forudgående skriftligt samtykke fra den myndighed, som har afgivet dem.
 5. Den part, der modtager oplysningerne, kan anvende dem i forbindelse med sine administrative sager eller retssager, alt efter hvad der er relevant, forudsat at oplysninger, der er blevet udpeget som følsomme af den part, der har afgivet dem, ikke anvendes uden forudgående skriftligt samtykke fra den part, der har afgivet dem.
 6. De oplysninger, der af en part afgives til den anden part, må ikke videregives til medierne eller til andre personer eller organer end den bistandssøgende parts toldmyndigheder og må ikke offentliggøres eller på anden måde gøres tilgængelige for offentligheden uden forudgående skriftligt samtykke fra den part, der har afgivet dem, jf. dog stk. 5.
 7. Når anvendelsen af oplysninger, som er indhentet af en part, i henhold til stk. 4, 5 og 6, er underlagt forudgående samtykke fra den part, der har afgivet oplysningerne, er anvendelsen heraf også underlagt eventuelle restriktioner, som er fastsat af denne part.
 ARTIKEL 10
 Udgifter til ydelse af bistand
 1. Den part, der modtager anmodningen, afholder alle almindelige udgifter i forbindelse med efterkommelsen af anmodningen. Den part, der fremsætter anmodningen, afholder udgifterne i forbindelse med eksperter og vidner samt i givet fald tolke og oversættere.
 2. Hvis det under efterkommelsen af anmodningen viser sig, at det kræver ekstraordinære eller meget store udgifter at imødekomme anmodningen, rådfører parterne sig med hinanden for at afgøre, på hvilke vilkår og betingelser anmodningen skal efterkommes.
 ARTIKEL 11
 Gennemførelse
 1. Gennemførelsen af denne forståelse varetages for Singapores vedkommende af Singapores toldmyndigheder og for Unionens vedkommende af Europa-Kommissionens kompetente tjenestegrene og eventuelt af medlemsstaternes toldmyndigheder. De træffer afgørelser om alle praktiske foranstaltninger og ordninger, der er nødvendige for forståelsens anvendelse, og tager hensyn til de gældende regler, navnlig vedrørende databeskyttelse.
 2. Parterne rådfører sig med hinanden og holder derefter hinanden underrettet om gennemførelsesbestemmelserne, som vedtages i overensstemmelse med denne forståelse.
 3. Parterne er enige om, at antallet af anmodninger skal holdes på et absolut minimum på grund af toldmyndighedernes begrænsede ressourcer.
 ARTIKEL 12
 Andre aftaler
 Under hensyntagen til Unionens og medlemsstaternes respektive kompetenceområder gælder for denne forståelse:
 a)
 at den ikke berører parternes forpligtelser i henhold til andre internationale aftaler eller konventioner
 b)
 at den supplerer aftaler om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål, som er eller måtte blive indgået mellem enkelte medlemsstater og Singapore, men har forrang for bestemmelser i sådanne aftaler, som måtte være uforenelige med denne

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
forståelse
 c)
 at den ikke berører EU-bestemmelserne om udveksling mellem Europa-Kommissionens kompetente tjenestegrene og medlemsstaternes toldmyndigheder af oplysninger, der er indhentet i henhold til denne forståelse, og som kunne være af interesse for Unionen.
 ARTIKEL 13
 Konsultationer
 1. I spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne forståelse rådfører parterne sig med hinanden i det ved artikel 16.2 (Specialiserede udvalg) nedsatte Toldudvalg for at løse spørgsmålene.
 2. Kapitel fjorten (Tvistbilæggelse) og kapitel femten (Mæglingsordning) finder ikke anvendelse på spørgsmål, der opstår i forbindelse med denne forståelse.
 FORSTÅELSE 4
 GENSIDIG ANERKENDELSE AF PROGRAMMER FOR AUTORISEREDE ØKONOMISKE OPERATØRER (AEO)
 Med henvisning til artikel 6.3 (Toldsamarbejde), stk. 2, litra d), og artikel 6.17 (Toldudvalg), stk. 2, har parterne indgået følgende forståelse:
 Parterne er enige om, at det vil være til deres gensidige fordel at samarbejde med henblik på at styrke forsyningskæden og fremme lovlig handel.
 Parterne skal arbejde i retning af gensidig anerkendelse af deres respektive programmer for autoriserede økonomiske operatører (i det følgende benævnt AEO-programmer). De træffer afgørelse om gensidig anerkendelse af deres respektive AEO-programmer i det ved artikel 16.2 (Specialiserede udvalg) nedsatte Toldudvalg.
 Parterne er enige om at påbegynde det arbejde, der skal føre til gensidig anerkendelse af deres respektive AEO-programmer.
 Parterne gør enhver rimelig indsats for at nå til enighed om den gensidige anerkendelse af deres respektive AEO-programmer, helst kun et år, men senest to år, efter denne aftales ikrafttræden.
 FÆLLES ERKLÆRING
 Vedrørende toldunioner
 1.
 Unionen gør opmærksom på, at lande, der har indgået en toldunion med Unionen er forpligtede til at bringe sig i overensstemmelse med den fælles toldtarif og gradvist med Unionens præferencetoldordning, idet de træffer de nødvendige foranstaltninger og forhandler sig frem til gensidigt fordelagtige aftaler med de pågældende tredjelande.
 Unionen har følgelig opfordret Singapore til at indgå i forhandlinger med de lande, der har indgået en toldunion med Unionen, og hvis varer ikke er omfattet af toldindrømmelserne i denne aftale, med henblik på at indgå bilaterale aftaler om oprettelse af et frihandelsområde i overensstemmelse med artikel XXIV i GATT 1994.
 2.
 Singapore har meddelt Unionen, at Singapore agter at indgå i forhandlinger med de i denne sammenhæng relevante lande fra datoen for undertegnelsen af denne aftale med henblik på at indgå bilaterale aftaler om oprettelse af et frihandelsområde i overensstemmelse med artikel XXIV i GATT 1994.


text:
 Avis juridique important
 |
 21998D0109(02)
 Afgørelse nr. 5/97 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA »fælles forsendelse« af 17. december 1997 vedrørende forlængelse af forbud mod anvendelse af samlet kaution, fastsat ved afgørelse nr. 1/96 og nr. 2/96 fra Den Blandede Kommission
 EF-Tidende nr. L 005 af 09/01/1998 s. 0036 - 0036
 AFGØRELSE Nr. 5/97 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMMISSION EF-EFTA »FÆLLES FORSENDELSE« af 17. december 1997 vedrørende forlængelse af forbud mod anvendelse af samlet kaution, fastsat ved afgørelse nr. 1/96 og nr. 2/96 fra Den Blandede Kommission (98/14/EF) DEN BLANDEDE KOMMISSION HAR -under henvisning til konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure (1), særlig artikel 34b i tillæg II (2), ogud fra følgende betragtninger:I henhold til artikel 34b i tillæg II kan der på anmodning fra en eller flere kontraherende parter træffes afgørelse om midlertidigt at forbyde anvendelse af samlet kaution for varer, der frembyder en særlig stor risiko for svig;ved afgørelse nr. 1/96 (3) og nr. 2/96 (4), truffet af Den Blandede Kommission EF/EFTA »Fælles forsendelse« som ændret og senest forlænget ved afgørelse nr. 1/97 (5), er der vedtaget foranstaltninger med henblik på midlertidigt at forbyde anvendelse af samlet kaution for transport af cigaretter henhørende under HS-kode 24 02.20 og visse andre følsomme varer på grund af den særlig store risiko for svig, der er forbundet med disse forsendelser;af hensyn til beskyttelsen af de finansielle interesser, der er forbundet med sådanne forsendelser, bør disse foranstaltninger forlænges, såvel for så vidt angår fællesskabsforsendelse som for så vidt angår fælles forsendelse, for at sikre, at beskyttelsen bliver så effektiv som muligt;idet Den Blandede Kommission finder det nødvendigt at forlænge det nævnte forbud for en periode på tolv måneder -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 De foranstaltninger, der er vedtaget ved afgørelse nr. 1/96 og nr. 2/96 af Den Blandede Kommission EF/EFTA »Fælles forsendelse« er forlænget for en periode på tolv måneder.Artikel 2 Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 1998.Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 1997.På Den Blandede Kommissions vegneSigurgeir A. JÓNSSONFormand(1) EFT L 226 af 13. 8. 1987, s. 2.(2) EFT L 238 af 29. 8. 1997, s. 27.(3) EFT L 226 af 7. 9. 1996, s. 20.(4) EFT L 226 af 7. 9. 1996, s. 22.(5) EFT L 186 af 16. 7. 1997, s. 27.


text:
 8.10.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 263/46
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 252/2014
 af 13. november 2014
 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder [2015/1811]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 86 og 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter bør udvides til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 573/2014/EU af 15. maj 2014 om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger (1).
 (2)
 Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres for at muliggøre dette udvidede samarbejde —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende stykke indsættes efter artikel 15, stk. 8, i protokol 31 til EØS-aftalen:
 »9.
 EFTA-staterne deltager i samarbejdet som fastsat i følgende EU-retsakt:
 —
 32014 D 0573: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 573/2014/EU af 15. maj 2014 om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger (EUT L 159 af 28.5.2014, s. 32).
 EFTA-staterne deltager fuldt ud, men uden stemmeret, i netværkets bestyrelse.«
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft dagen efter, at den sidste meddelelse er indgivet til Det Blandede EØS-Udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 3
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2014.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Kurt JÄGER
 Formand
 (1) EUT L 159 af 28.5.2014, s. 32.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 8.11.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 309/35
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 150/2012
 af 13. juli 2012
 om ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XX til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 117/2012 af 15. juni 2012 (1).
 (2)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/632/EU af 21. september 2011 om opstilling af et spørgeskema til benyttelse ved aflæggelse af rapport om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/76/EF om forbrænding af affald (2) skal indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Gennemførelsesafgørelse 2011/632/EU ophæver med virkning fra den 1. januar 2013 Kommissionens afgørelse 2010/731/EU (3), som er indarbejdet i aftalen, og som derfor skal slettes fra aftalen med virkning fra den 1. januar 2013 —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XX til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende punkt indsættes efter punkt 32ffa (Rådets forordning (EU) nr. 333/2011):
 »32fg.
 32011 D 0632: Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/632/EU af 21. september 2011 om opstilling af et spørgeskema til benyttelse ved aflæggelse af rapport om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/76/EF om forbrænding af affald (EUT L 247 af 24.9.2011, s. 54).«
 2.
 Teksten til punkt 32fd (Kommissionens afgørelse 2010/731/EU) udgår med virkning fra den 1. januar 2013.
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesafgørelse 2011/632/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 14. juli 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalg vegne
 Atle LEIKVOLL
 Formand
 (1) EUT L 270 af 4.10.2012, s. 40.
 (2) EUT L 247 af 24.9.2011, s. 54.
 (3) EUT L 315 af 1.12.2010, s. 38.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0074
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 74/2002 af 25. juni 2002 om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 266 af 03/10/2002 s. 0012 - 0013
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 74/2002af 25. juni 2002om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 149/2001 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 11. december 2001(1).(2) Kommissionens beslutning 2001/298/EF af 30. marts 2001 om ændring af bilagene til Rådets direktiv 64/432/EØF, 90/426/EØF, 91/68/EØF og 92/65/EØF og til Kommissionens beslutning 94/273/EF om beskyttelse af dyr under transport(2) skal indarbejdes i aftalen.(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/10/EF af 22. maj 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/68/EØF for så vidt angår scrapie(3) skal indarbejdes i aftalen.(4) Denne afgørelse gælder ikke for Island og Liechtenstein -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Kapitel I i bilag I til aftalen ændres således:1) I del 4.1 indsættes følgende led i punkt 1 (Rådets direktiv 64/432/EØF), 2 (Rådets direktiv 91/68/EØF), 3 (Rådets direktiv 90/426/EØF) og 9 (Rådets direktiv 92/65/EØF):"- 32001 D 0298: Kommissionens beslutning 2001/298/EF af 30. marts 2001 (EFT L 102 af 12.4.2001, s. 63)."2) I del 4.1 indsættes følgende led i punkt 2 (Rådets direktiv 91/68/EØF):"- 32001 L 0010: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/10/EF af 22. maj 2001 (EFT L 147 af 31.5.2001, s. 41)."3) I del 4.2 indsættes følgende i punkt 20 (Kommissionens beslutning 94/273/EF):", ændret ved:- 32001 D 0298: Kommissionens beslutning 2001/298/EF af 30. marts 2001 (EFT L 102 af 12.4.2001, s. 63)."Artikel 2Teksterne til beslutning 2001/298/EF og direktiv 2001/10/EF på norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 26. juni 2002, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(4).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2002.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneP. WesterlundFormand(1) EFT L 65 af 7.3.2002, s. 20.(2) EFT L 102 af 12.4.2001, s. 63.(3) EFT L 147 af 31.5.2001, s. 41.(4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 22.4.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 101/23
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 13/2010
 af 29. januar 2010
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 145/2009 af 4. december 2009 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/45/EF af 6. maj 2009 om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Direktiv 2009/45/EF ophæver Rådets direktiv 98/18/EF (3), som er indarbejdet i aftalen, og som derfor bør slettes fra aftalen —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Punkt 56f (Rådets direktiv 98/18/EF) i bilag XIII til aftalen affattes således:
 »32009 L 0045: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/45/EF af 6. maj 2009 om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe (EUT L 163 af 25.6.2009, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2009/45/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 30. januar 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. januar 2010.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 62 af 11.3.2010, s. 42.
 (2) EUT L 163 af 25.6.2009, s. 1.
 (3) EFT L 144 af 15.5.1998, s. 1.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 26.10.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 326/1
 PROTOKOL (Nr. 12)
 OM PROCEDUREN I FORBINDELSE MED UFORHOLDSMÆSSIGT STORE UNDERSKUD
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM ØNSKER at fastsætte nærmere bestemmelser for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som nævnt i artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
 Artikel 1
 De referenceværdier, der er nævnt i artikel 126, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er:
 —
 3 % for den andel, som det forventede eller faktiske offentlige underskud udgør af bruttonationalproduktet i markedspriser
 —
 60 % for den andel, som den offentlige gæld udgør af bruttonationalproduktet i markedspriser.
 Artikel 2
 I nævnte traktats artikel 126 og i denne protokol forstås ved:
 — offentlig: den samlede offentlige sektor, dvs. centralregeringen, regionale eller lokale myndigheder samt sociale sikringsordninger, med undtagelse af kommercielle transaktioner, som defineret i det europæiske nationalregnskabssystem
 — underskud: nettolåntagning, som defineret i det europæiske nationalregnskabssystem
 — investering: faste bruttoinvesteringer, som defineret i det europæiske nationalregnskabssystem
 — gæld: den samlede bruttogæld til pålydende værdi, der er udestående ved årets afslutning, og som er konsolideret mellem og inden for sektorerne i den samlede offentlige sektor som defineret i første led.
 Artikel 3
 For at sikre, at proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fungerer effektivt, er medlemsstaternes regeringer i henhold til denne procedure ansvarlige for underskuddet i den samlede offentlige sektor som defineret i artikel 2, første led. Medlemsstaterne sørger for, at nationale procedurer på budgetområdet sætter dem i stand til at opfylde deres forpligtelser inden for dette område, som de følger af traktaterne. Medlemsstaterne underretter straks og regelmæssigt Kommissionen om deres forventede og faktiske underskud og om niveauerne for deres gæld.
 Artikel 4
 Kommissionen tilvejebringer de statistiske data, der skal benyttes med henblik på anvendelsen af denne protokol.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D1119(02)
 Afgørelse nr. 2/1999 truffet af associeringsrådet EU-Den Tjekkiske Republik af 25. oktober 1999 om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i fællesskabsprogrammer på områderne socialpolitik og sundhed
 EF-Tidende nr. L 298 af 19/11/1999 s. 0027 - 0029
 AFGØRELSE Nr. 2/1999 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EU-DEN TJEKKISKE REPUBLIKaf 25. oktober 1999om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i fællesskabsprogrammer på områderne socialpolitik og sundhed(1999/744/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side(1),under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side vedrørende Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer(2), særlig artikel 1 og 2, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Den Tjekkiske Republik deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl.a. på områderne sundhed og socialpolitik;(2) i henhold til artikel 2 i nævnte tillægsprotokol skal vilkårene og betingelserne for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i de i artikel 1 nævnte aktiviteter fastlægges af associeringsrådet -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Den Tjekkiske Republik deltager i Det Europæiske Fællesskabs programmer inden for sundhedsfremme, kræftbekæmpelse, forebyggelse af aids og andre smitsomme sygdomme, narkotikamisbrug og lige muligheder for mænd og kvinder i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse.Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Den finder anvendelse indtil den 31. december 2000.Udfærdiget i Bruxelles, den 25. oktober 1999.På associeringsrådets vegneT. HALONENFormand(1) EFT L 360 af 31.12.1994, s. 2.(2) EFT L 317 af 30.12.1995, s. 45.BILAG IVILKÅR OG BETINGELSER FOR DEN TJEKKISKE REPUBLIKS DELTAGELSE I PROGRAMMERNE INDEN FOR SUNDHEDSFREMME, KRÆFTBEKÆMPELSE, FOREBYGGELSE AF AIDS OG ANDRE SMITSOMME SYGDOMME, NARKOTIKAMISBRUG OG LIGE MULIGHEDER FOR MÆND OG KVINDER1. Den Tjekkiske Republik deltager i alle aktiviteter under programmerne inden for sundhedsfremme, kræftbekæmpelse, forebyggelse af aids og andre smitsomme sygdomme, narkotikamisbrug og lige muligheder for mænd og kvinder, i det følgende benævnt "programmerne", i overensstemmelse med målene, kriterierne, procedurerne og tidsplanerne i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 645/96/EF af 29. marts 1996 om et fællesskabshandlingsprogram for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000), særlig artikel 6, stk. 2, Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/96/EF af 29. marts 1996 om en handlingsplan for kræftbekæmpelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000), særlig artikel 6, stk. 2, Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 647/96/EF af 29. marts 1996 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende forebyggelse af aids og visse andre smitsomme sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000), særlig artikel 6, stk. 2, Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 102/97/EF af 16. december 1996 om et EF-handlingsprogram vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000), særlig artikel 6, stk. 2, og Rådets afgørelse 95/593/EF af


text: 22. december 1995 om Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder (1996-2000), særlig artikel 6, stk. 1, medmindre andet er fastsat i denne afgørelse.2. Vilkårene og de nærmere regler for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger fra støtteberettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Den Tjekkiske Republik skal så vidt muligt svare til dem, der gælder for Fællesskabets medlemsstater.3. For at sikre programmernes fællesskabsdimension skal tværnationale projekter og aktiviteter, der foreslås af Den Tjekkiske Republik, omfatte et mindsteantal partnere fra Fællesskabets medlemsstater. Dette mindsteantal fastlægges i forbindelse med programmernes gennemførelse, idet der tages hensyn til arten af de forskellige aktiviteter, antallet af partnere i et bestemt projekt og antallet af lande, der deltager i programmerne.4. Den Tjekkiske Republik indbetaler hvert år et bidrag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget til dækning af omkostningerne ved landets deltagelse i programmerne (se bilag II). Associeringsudvalget kan i fornødent omfang justere dette bidrag.5. Fællesskabets medlemsstater og Den Tjekkiske Republik vil inden for rammerne af de eksisterende bestemmelser gøre alt, hvad der står i deres magt, for at fremme den frie bevægelighed og opholdet for personer, der er berettigede i henhold til programmerne, og som rejser mellem Den Tjekkiske Republik og Fællesskabets medlemsstater i forbindelse med deltagelse i aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse.6. Uden at dette berører Kommissionens og Det Europæiske Fællesskabs Revisionsrets ansvar for overvågning og evaluering af programmerne i overensstemmelse med afgørelserne om programmerne inden for sundhedsfremme (artikel 7), kræftbekæmpelse (artikel 7), forebyggelse af aids og andre smitsomme sygdomme (artikel 7), narkotikamisbrug (artikel 7) og lige muligheder for mænd og kvinder (artikel 11), evalueres Den Tjekkiske Republiks deltagelse i programmerne løbende på grundlag af et partnerskab mellem Den Tjekkiske Republik og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. Den Tjekkiske Republik vil forelægge Kommissionen de fornødne rapporter og medvirke ved andre særlige aktiviteter, som Kommissionen tager initiativ til i denne sammenhæng.7. Uden at dette berører procedurerne i artikel 5 i afgørelsen om sundhedsfremme, artikel 5 i afgørelsen om kræftbekæmpelse, artikel 5 i afgørelsen om forebyggelse af aids og andre smitsomme sygdomme, artikel 5 i afgørelsen om narkotikamisbrug og artikel 9 i afgørelsen om lige muligheder for mænd og kvinder, vil Den Tjekkiske Republik blive indbudt til koordinationsmøder om alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne afgørelse forud for de ordinære møder i programudvalgene. Kommissionen informerer Den Tjekkiske Republik om resultaterne af disse ordinære møder.8. Det sprog, der anvendes i forbindelse med ansøgningsprocessen, kontrakter, rapporter, der skal indgives, og andre administrative arrangementer i forbindelse med programmet, skal være et af Fællesskabets officielle sprog.BILAG IIDEN TJEKKISKE REPUBLIKS FINANSIELLE BIDRAG TIL PROGRAMMERNE INDEN FOR SUNDHEDSFREMME KRÆFTBEKÆMPELSE, FOREBYGGELSE AF AIDS OG ANDRE SMITSOMME SYGDOMME, NARKOTIKAMISBRUG OG LIGE MULIGHEDER FOR MÆND OG KVINDER1. Den Tjekkiske Republiks finansielle bidrag omfatter:- finansiel støtte fra programmerne til tjekkiske deltagere- supplerende administrative udgifter i tilknytning til Kommissionens styring af programmerne, der hidrører fra Den Tjekkiske Republiks deltagelse.2. For hvert regnskabsår må summen af tilskud og enhver anden økonomisk støtte, som tjekkiske støttemodtagere opnår fra programmerne, ikke overstige det bidrag,


text: som Den Tjekkiske Republik indbetaler, efter fradrag af de ekstra administrationsudgifter.Hvis det bidrag, som Den Tjekkiske Republik har betalt til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, efter fradrag af de ekstra administrationsudgifter, viser sig at være større end summen af tilskud og anden økonomisk støtte, som tjekkiske støttemodtagere opnår fra programmerne, fremfører Kommissionen saldoen til det følgende regnskabsår og trækker beløbet fra det følgende års bidrag. Hvis der stadig består en sådan saldo, når programmerne slutter vil det pågældende beløb blive udbetalt til Den Tjekkiske Republik.3. SundhedsfremmeDen Tjekkiske Republiks årlige bidrag andrager fra 1999 164031 EUR. Af dette beløb dækker 10731 EUR de supplerende administrationsudgifter i forbindelse med Kommissionens forvaltning af programmet som følge af Den Tjekkiske Republiks deltagelse.4. KræftbekæmpelseDen Tjekkiske Republiks årlige bidrag andrager fra 1999 284320 EUR. Af dette beløb dækker 18600 EUR de supplerende administrationsudgifter i forbindelse med Kommissionens forvaltning af programmet som følge af Den Tjekkiske Republiks deltagelse.5. Forebyggelse af aids og andre smitsomme sygdommeDen Tjekkiske Republiks årlige bidrag andrager fra 1999 218708 EUR. Af dette beløb dækker 14308 EUR de supplerende administrationsudgifter i forbindelse med Kommissionens forvaltning af programmet som følge af Den Tjekkiske Republiks deltagelse.6. NarkotikamisbrugDen Tjekkiske Republiks årlige bidrag andrager fra 1999 109354 EUR. Af dette beløb dækker 7154 EUR de supplerende administrationsudgifter i forbindelse med Kommissionens forvaltning af programmet som følge af Den Tjekkiske Republiks deltagelse.7. Lige muligheder for mænd og kvinderDen Tjekkiske Republiks årlige bidrag andrager fra 1999 163870 EUR. Af dette beløb dækker 10720 EUR de supplerende administrationsudgifter i forbindelse med Kommissionens forvaltning af programmet som følge af Den Tjekkiske Republiks deltagelse.8. Finansforordningen vedrørende Fællesskabets almindelige budget finder også anvendelse på forvaltningen af bidraget fra Den Tjekkiske Republik.Ved denne afgørelses ikrafttræden og i begyndelsen af hvert år sender Kommissionen Den Tjekkiske Republik en indkaldelse af midler svarende til landets bidrag til dækningen af udgifterne i henhold til denne afgørelse.Dette bidrag vil blive udtrykt i euro og skal indbetales til en af Kommissionens euro-bankkonti.Den Tjekkiske Republik indbetaler senest tre måneder efter, at indkaldelsen af midler er afsendt, sit bidrag til dækningen af de årlige udgifter i henhold til denne afgørelse i overensstemmelse med indkaldelsen af midler. Enhver forsinkelse ved betalingen af bidraget vil medføre, at Den Tjekkiske Republik skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen svarer til den sats, som Den Europæiske Fond for Monetært Samarbejde anvender på sine transaktioner i euro i den måned, hvor forfaldsdatoen ligger, forhøjet med 1,5 procentpoint.9. Den Tjekkiske Republik betaler de supplerende administrative udgifter, der er omtalt under punkt 3, 4, 5, 6 og 7, over landets nationale budget.10. Den Tjekkiske Republik betaler 50 % af de resterende udgifter til landets deltagelse over sit nationale budget.De andre 50 % betales via Den Tjekkiske Republiks årlige Phare-tildeling, jf. dog Phares årlige programmeringsprocedurer.


text:
 9.3.2021
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 82/30
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 FN-regulativ nr. 155 — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår cybersikkerhed og systemer til forvaltning af cybersikkerhed [2021/387]
 Ikrafttrædelsesdato: 22. januar 2021
 Dette dokument tjener udelukkende som dokumentationsredskab. De autentiske og juridisk bindende tekster er:
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/79
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/94 og
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/97
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Overensstemmelsescertifikat for systemet til forvaltning af cybersikkerhed
 7.
 Specifikationer
 8.
 Ændring af køretøjstypen og udvidelse af typegodkendelsen
 9.
 Produktionens overensstemmelse
 10.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 11.
 Endeligt ophør af produktionen
 12.
 Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 1.
 Oplysningsskema
 2.
 Meddelelse
 3.
 Godkendelsesmærkets udformning
 4.
 Model for CSMS-overensstemmelsescertifikatet
 5.
 Liste over trusler og tilknyttede modforanstaltninger
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse M og N for så vidt angår cybersikkerhed.
 Regulativet finder også anvendelse på køretøjer i klasse O, hvis de er udstyret med mindst én elektronisk kontrolenhed.
 1.2.
 Regulativet finder desuden anvendelse på køretøjer i klasse L6 og L7, hvis de er udstyret med automatiserede kørefunktioner fra niveau 3 og op, som defineret i »referencedokumentet med definitioner af automatiseret kørsel i WP.29 og de generelle principper for udvikling af et FN-regulativ om selvkørende biler« (ECE/TRANS/WP.29/1140).
 1.3.
 Dette regulativ berører ikke andre FN-regulativer, regionale bestemmelser eller national lovgivning om adgang for autoriserede tredjeparter til køretøjet, dets data, funktioner og ressourcer samt betingelserne for en sådan adgang. Det berører heller ikke anvendelsen af national og regional lovgivning om privatlivets fred og beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af deres personoplysninger.
 1.4.
 Dette regulativ berører ikke andre FN-regulativer, regionale bestemmelser eller national lovgivning om udvikling og installation/systemintegration af reservedele og fysiske og digitale komponenter i forbindelse med cybersikkerhed.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »køretøjstype«: køretøjer, der som minimum ikke udviser forskelle på følgende væsentlige punkter:
 a)
 fabrikantens betegnelse for køretøjstypen
 b)
 væsentlige aspekter af den elektriske/elektroniske arkitektur og eksterne grænseflader for så vidt angår cybersikkerhed
 2.2.
 »cybersikkerhed«: den tilstand, i hvilken køretøjer benyttet til vejkørsel og deres funktioner er beskyttet mod cybertrusler mod elektriske eller elektroniske komponenter
 2.3.
 »system til forvaltning af cybersikkerhed (CSMS)«: en systematisk, risikobaseret tilgang, der definerer organisatoriske processer, ansvarsområder og forvaltning med henblik på at håndtere risici i forbindelse med cybertrusler mod køretøjer og beskytte dem mod cyberangreb
 2.4.
 »system«: et sæt af komponenter og/eller delsystemer, der implementerer en eller flere funktioner
 2.5.
 »udviklingsfasen«: perioden inden typegodkendelsen af køretøjstypen
 2.6.
 »produktionsfasen«: den tid, det tager at producere en køretøjstype
 2.7.
 »efterproduktionsfasen«: perioden, der ligger mellem det tidspunkt, hvor en køretøjstype ikke længere produceres, indtil alle køretøjer i køretøjstypen er udrangeret. Køretøjer med en specifik køretøjstype vil være i drift i denne


text:
fase, men vil ikke længere blive fremstillet. Fasen ophører, når der ikke længere er nogen operationelle køretøjer i den specifikke køretøjstype
 2.8.
 »modforanstaltning«: en risikoreducerende foranstaltning
 2.9.
 »risiko«: det potentiale, en given trussel har til at udnytte sårbarheder i et køretøj og derved skade organisationen eller en enkeltperson
 2.10.
 »risikovurdering«: den overordnede proces med at konstatere, anerkende og beskrive risici (risikoidentifikation), forstå risikoens art og bestemme risikoniveauet (risikoanalyse), og sammenligne resultaterne af risikoanalysen med risikokriterier for at afgøre, om risikoen og/eller dens omfang er acceptabel eller tålelig (risikoevaluering)
 2.11.
 »risikostyring«; koordinerede aktiviteter til at lede og kontrollere en organisation med hensyn til risiko
 2.12.
 »trussel«: en potentiel årsag til en uønsket hændelse, der kan føre til skade på et system, en organisation eller en enkeltperson
 2.13.
 »sårbarhed«: en svaghed i et aktiv eller en modforanstaltning, som kan udnyttes af en eller flere trusler.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår cybersikkerhed indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant.
 3.2.
 Ansøgningen skal bilægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:
 3.2.1.
 En beskrivelse af køretøjstypen for så vidt angår punkterne specificeret i bilag 1 til dette regulativ.
 3.2.2.
 Hvis det påvises, at oplysninger er omfattet af intellektuelle ejendomsrettigheder eller er en del af fabrikantens eller dennes leverandørers specifikke knowhow, stiller fabrikanten eller dennes leverandører tilstrækkelige oplysninger til rådighed med henblik på at gøre det muligt at udføre kontrollerne i dette regulativ på behørig vis. Sådanne oplysninger behandles fortroligt.
 3.2.3.
 Overensstemmelsescertifikatet for systemet til forvaltning af cybersikkerhed i henhold til punkt 6 i dette regulativ.
 3.3.
 Dokumentationen skal foreligge i to dele:
 a)
 Den formelle dokumentationspakke, der kræves med henblik pa godkendelse, vedlagt materialet nævnt i bilag 1, skal leveres til den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen om typegodkendelse. Denne dokumentationspakke skal af den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste anvendes som referenceramme for godkendelsesprocessen. Den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste skal sørge for, at denne dokumentationspakke er tilgængelig i mindst 10 år, regnet fra tidspunktet for det endelige ophør af produktionen af køretøjstypen.
 b)
 Yderligere materiale, der er relevant for kravene i dette regulativ, kan opbevares af fabrikanten, men skal stilles til rådighed for gennemgang på godkendelsestidspunktet. Fabrikanten skal sørge for, at alle oplysninger, der er til rådighed for inspektion på tidspunktet for typegodkendelsen, fortsat er tilgængelige i mindst 10 år regnet fra tidspunktet for det endelige ophør af produktionen af køretøjstypen.
 4. MÆRKNING
 4.1.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.1.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse
 4.1.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.1.1 ovenfor.
 4.2.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i


text:
henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.1.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal numrene på regulativet og godkendelserne samt de ekstra symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke der er meddelt godkendelse i det land, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.1.1.
 4.3.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 4.4.
 Godkendelsesmærket skal anbringes på eller tæt ved den mærkeplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.5.
 Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 5. GODKENDELSE
 5.1.
 De godkendende myndigheder meddeler kun typegodkendelse for så vidt angår cybersikkerhed for køretøjstyper, som opfylder kravene i dette regulativ.
 5.1.1.
 Den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste skal ved hjælp af dokumentkontrol efterprøve, at køretøjsfabrikanten har truffet de foranstaltninger for køretøjstypen, der er nødvendige for:
 a)
 gennem forsyningskæden at indhente og kontrollere de oplysninger, der kræves i henhold til dette regulativ, så det kan påvises, at leverandør-relaterede risici identificeres og håndteres
 b)
 at dokumentere risikovurderinger (udført under udviklingsfasen eller med tilbagevirkende kraft), prøvningsresultater og modforanstaltninger anvendt på køretøjstypen, herunder konstruktionsoplysninger til støtte for risikovurderingen
 c)
 at implementere passende cybersikkerhedsforanstaltninger i konstruktionen af køretøjstypen
 d)
 at detektere og håndtere mulige cybersikkerhedsangreb
 e)
 at logge data til støtte for detektering af cyberangreb og sikre en it-kriminalteknisk kapacitet, der gør det muligt at analysere forsøg på cyberangreb eller gennemførte cyberangreb.
 5.1.2.
 Den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste skal ved prøvning af et køretøj af den relevante køretøjstype kontrollere, at køretøjsfabrikanten har implementeret de cybersikkerhedsforanstaltninger, som er dokumenteret. Prøvninger skal udføres af den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste selv eller i samarbejde med køretøjsfabrikanten ved prøveudtagning. Prøveudtagningen skal være fokuseret på, men ikke begrænset til, risici, der vurderes som værende høje i forbindelse med risikovurderingen.
 5.1.3.
 Den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste skal nægte at meddele typegodkendelse for så vidt angår cybersikkerhed, hvis køretøjsfabrikanten ikke har opfyldt et eller flere af kravene under punkt 7.3, navnlig hvis:
 a)
 køretøjsfabrikanten ikke har foretaget den i punkt 7.3.3 nævnte udtømmende risikovurdering, herunder i tilfælde, hvor fabrikanten ikke har taget hensyn til alle de risici forbundet med truslerne nævnt i del A i bilag 5.
 b)
 køretøjsfabrikanten ikke har beskyttet køretøjstypen mod de risici, der er identificeret i fabrikantens risikovurdering, eller der ikke er gennemført forholdsmæssige modforanstaltninger som krævet under punkt 7
 c)
 køretøjsfabrikanten ikke har indført passende og forholdsmæssige foranstaltninger til at sikre dedikerede miljøer i køretøjstypen (hvis sådanne findes) til lagring og brug af software, tjenester, applikationer eller data på eftermarkedet
 d)
 køretøjsfabrikanten ikke forud for godkendelsen har foretaget passende og tilstrækkelig prøvning for at kontrollere, at de anvendte sikkerhedsforanstaltninger er effektive.
 5.1.4.
 Den godkendende myndighed, der foretager vurderingen, skal også nægte at meddele typegodkendelse med hensyn til cybersikkerhed, hvis den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste


text:
ikke har modtaget tilstrækkelige oplysninger fra køretøjsfabrikanten til at vurdere køretøjstypen med hensyn til cybersikkerhed.
 5.2.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 5.3.
 De godkendende myndigheder må ikke meddele typegodkendelse uden at kontrollere, at fabrikanten har indført tilfredsstillende ordninger og procedurer til korrekt forvaltning af de cybersikkerhedsaspekter, der er omfattet af dette regulativ.
 5.3.1.
 Den godkendende myndighed og den tekniske tjenester skal ud over de kriterier, der er fastsat i skema 2 til 1958-overenskomsten, sikre, at de:
 a)
 råder over kompetent personale med passende viden inden for cybersikkerhed og særlig viden om risikovurderinger af køretøjer (1)
 b)
 har gennemført procedurer for den ensartede evaluering i henhold til dette regulativ.
 5.3.2.
 Alle de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal gennem deres godkendende myndighed underrette og informere andre godkendende myndigheder hos andre kontraherende parter, der anvender dette FN-regulativ, om de metoder og kriterier, der lægges til grund af den underrettende myndighed med henblik på at vurdere hensigtsmæssigheden af de foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med dette regulativ, særlig punkt 5.1, 7.2 og 7.3.
 Oplysningerne skal udveksles a) lige inden, der meddeles typegodkendelse for første gang i henhold til dette regulativ, og b) hver gang, metoden eller kriterierne for vurdering ajourføres.
 Oplysningerne er beregnet til at blive udvekslet med henblik på indhentning og analyse af bedste praksis og med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af dette regulativ af alle de godkendende myndigheder, der anvender dette regulativ.
 5.3.3.
 Oplysningerne i punkt 5.3.2 skal uploades på engelsk til den sikre internetdatabase »DETA« (2) oprettet af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa i god tid og senest 14 dage før en godkendelse meddeles for første gang i henhold til de relevante vurderingsmetoder og -kriterier. Der skal være tilstrækkeligt med oplysninger til at forstå, hvilke mindstekrav til ydeevne, den godkendende myndighed har vedtaget for hvert af de specifikke krav i punkt 5.3.2 samt de processer og foranstaltninger, myndigheden anvender til at efterprøve, at disse mindstekrav til ydeevne er overholdt (3).
 5.3.4.
 De godkendende myndigheder, som modtager oplysningerne nævnt i punkt 5.3.2 kan indgive bemærkninger til den underrettende godkendende myndighed ved at uploade dem til DETA senest 14 dage efter dagen for meddelelse af godkendelse.
 5.3.5.
 Såfremt det ikke er muligt for den godkendende myndighed, der meddeler godkendelse, at tage hensyn til de bemærkninger, der er modtaget i henhold til punkt 5.3.4, skal den godkendende myndighed, der har indgivet bemærkningerne, og den godkendende myndighed, der meddeler godkendelse, indhente yderligere oplysninger i overensstemmelse med skema 6 til 1958-aftalen. Den relevante arbejdsgruppe (4) under Verdensforummet for Harmonisering af Køretøjsforskrifter (WP.29) for dette regulativ fastsætter en fælles fortolkning af vurderingsmetoder og –kriterier (5). Den fælles fortolkning gennemføres, og alle godkendende myndigheder udsteder typegodkendelser i henhold til dette regulativ i overensstemmelse med denne fortolkning.
 5.3.6.
 En godkendende myndighed, der


text:
meddeler en typegodkendelse i henhold til dette regulativ, skal underrette de andre godkendende myndigheder om den godkendelse, der er meddelt. Typegodkendelsen og den supplerende dokumentation uploades af den typegodkendende myndighed på engelsk til DETA senest 14 dage efter datoen for godkendelsen (6).
 5.3.7.
 De kontraherende parter kan undersøge de godkendelser, der er meddelt på grundlag af de oplysninger, der er uploadet i henhold til punkt 5.3.6. I tilfælde af divergerende holdninger blandt de kontraherende parter, løses dette i overensstemmelse med artikel 10 og skema 6 til 1958-overenskomsten. De kontraherende parter underretter også den relevante arbejdsgruppe i Verdensforummet for Harmonisering af Køretøjsforskrifter (WP.29) om de divergerende fortolkninger i henhold til skema 6 til 1958-overenskomsten. Den relevante arbejdsgruppe bidrager til at finde en løsning hvad angår de forskellige holdninger og kan om nødvendigt rådføre sig med WP.29.
 5.4.
 For så vidt angår punkt 7.2 i dette regulativ skal fabrikanten sikre, at de cybersikkerhedsaspekter, der er omfattet af dette regulativ, gennemføres.
 6. OVERENSSTEMMELSESCERTIFIKAT FOR SYSTEMET TIL FORVALTNING AF CYBERSIKKERHED
 6.1.
 De kontraherende parter udpeger en godkendende myndighed, der skal foretage vurderingen af fabrikanten og udstede et overensstemmelsescertifikat for systemet til forvaltning af cybersikkerhed.
 6.2.
 Ansøgning om et overensstemmelsescertifikat for systemet til forvaltning af cybersikkerhed indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 6.3.
 Ansøgningen skal bilægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:
 6.3.1.
 Dokumenter, der beskriver systemet til forvaltning af cybersikkerhed
 6.3.2.
 En underskrevet erklæring efter den model, der er defineret i tillæg 1 til bilag 1.
 6.4.
 I forbindelse med vurderingen skal fabrikanten ved hjælp af modellen som defineret i tillæg 1 til bilag 1 erklære og over for den godkendende myndighed og den tekniske tjeneste på tilfredsstillende vis påvise, at fabrikanten råder over de nødvendige processer for at opfylde alle kravene til cybersikkerhed i henhold til dette regulativ.
 6.5.
 Når denne vurdering er tilfredsstillende gennemført og når der foreligger en underskrevet erklæring fra fabrikanten i overensstemmelse med modellen i tillæg 1 til bilag 1, udstedes der til fabrikanten et certifikat kaldet overensstemmelsescertifikat for systemet til forvaltning af cybersikkerhed som beskrevet i bilag 4 til dette regulativ (i det følgende benævnt CSMS-overensstemmelsescertifikatet).
 6.6.
 Den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste anvender den model for CSMS-overensstemmelsescertifikatet, der er fastsat i bilag 4 til dette regulativ.
 6.7.
 CSMS-overensstemmelsescertifikatet forbliver gyldig i højst tre år fra datoen for certifikatets udstedelse, med mindre det bliver tilbagekaldt.
 6.8.
 Den godkendende myndighed, der har udstedt CSMS-overensstemmelsescertifikatet, kan til enhver tid kontrollere, at kravene til det fortsat er opfyldt. Den godkendende myndighed tilbagekalder CSMS-overensstemmelsescertifikatet, hvis kravene i dette regulativ ikke længere er opfyldt.
 6.9.
 Fabrikanten skal underrette den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste om eventuelle ændringer, der påvirker relevansen af CSMS-overensstemmelsescertifikatet. I samråd med fabrikanten afgør den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, om nye kontroller er nødvendige.
 6.10.
 For at gøre det muligt for den godkendende myndighed at afslutte sin vurdering inden udløbet af gyldighedsperioden for CSMS-overensstemmelsescertifikatet, skal denne i god tid ansøge om et nyt certifikat eller en forlængelse af det eksisterende CSMS-overensstemmelsescertifikat. Med


text:
forbehold for en positiv vurdering udsteder den godkendende myndighed et nyt CSMS-overensstemmelsescertifikat eller forlænger dets gyldighed med yderligere tre år. Den godkendende myndighed kontrollerer, at systemet til forvaltning af cybersikkerhed fortsat opfylder kravene i dette regulativ. Den godkendende myndighed udsteder et nyt certifikat i tilfælde, hvor den godkendende myndighed eller den tekniske er blevet underrettet om ændringer, og den nye vurdering af disse ændringer er positiv.
 6.11.
 Udløb eller tilbagekaldelse af fabrikantens CSMS-overensstemmelsescertifikat betragtes som en ændring af godkendelsen, jf. punkt 8, for så vidt angår de køretøjstyper, som forvaltningssystemet var relevant for, hvilket kan medføre en tilbagekaldelse af godkendelsen, hvis betingelserne for at opnå godkendelse ikke længere er opfyldt.
 7. SPECIFIKATIONER
 7.1.
 Generelle specifikationer
 7.1.1.
 Kravene i dette regulativ begrænser ikke bestemmelser eller krav i andre FN-regulativer.
 7.2.
 Krav til systemet til forvaltning af cybersikkerhed
 7.2.1.
 Under vurderingen skal den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste kontrollere, at køretøjsfabrikanten har etableret et system til forvaltning af cybersikkerhed samt, at systemet er i overensstemmelse med dette regulativ.
 7.2.2.
 Systemet til forvaltning af cybersikkerhed skal dække følgende aspekter:
 7.2.2.1.
 Køretøjsfabrikanterne skal over for den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste godtgøre, at deres system til forvaltning af cybersikkerhed finder anvendelse på følgende faser:
 a)
 udviklingsfasen
 b)
 produktionsfasen
 c)
 efterproduktionsfasen.
 7.2.2.2.
 Køretøjsfabrikanten skal godtgøre, at de processer, der anvendes af systemet til forvaltning af cybersikkerhed, sikrer, at der tages tilstrækkeligt hensyn til sikkerheden, herunder de risici og modforanstaltninger, der er anført i bilag 5. Dette skal omfatte:
 a)
 de processer, der anvendes i fabrikantens organisation til forvaltning af cybersikkerhed
 b)
 de processer, der anvendes til at identificere risici for køretøjstyper. Under disse processer skal truslerne i del A, bilag 5, og andre relevante trusler tages i betragtning
 c)
 de processer, der anvendes til vurdering, kategorisering og håndtering af de identificerede risici
 d)
 de processer, der er indført for at kontrollere, at de identificerede risici forvaltes hensigtsmæssigt
 e)
 de processer, der anvendes til at afprøve cybersikkerheden af en køretøjstype
 f)
 de processer, der anvendes for at sikre, at risikovurderingen altid er ajourført
 g)
 de processer, der anvendes til at overvåge, opdage og håndtere cyberangreb og cybertrusler mod og sårbarheder i køretøjstyper, og de processer, der anvendes til at vurdere, om de gennemførte cybersikkerhedsforanstaltninger fortsat er effektive i lyset af nye cybertrusler og sårbarheder, der er blevet identificeret
 h)
 de processer, der anvendes til at tilvejebringe relevante data til støtte for analyse af forsøg på cyberangreb eller gennemførte cyberangreb.
 7.2.2.3.
 På grundlag af kategoriseringen i punkt 7.2.2.2 c) og 7.2.2.2 g) skal køretøjsfabrikanten påvise, at de processer, der anvendes i systemet til forvaltning af cybersikkerhed sikrer, at cybertrusler og -sårbarheder, som kræver en reaktion fra køretøjsfabrikanten, afbødes inden for en rimelig tidsramme.
 7.2.2.4.
 Køretøjsfabrikanten skal påvise, at de processer, der anvendes i systemet til forvaltning af cybersikkerhed sikrer, at overvågningen nævnt i punkt 7.2.2.2 g) er kontinuerlig. Dette skal omfatte:
 a)
 overvågning af køretøjer efter første registrering
 b)
 kapacitet til at analysere og opdage cybertrusler, sårbarheder og cyberangreb ud fra køretøjsdata og logbøger. Denne


text:
kapacitet skal overholde bestemmelserne i punkt 1.3 og bilejeres og -brugeres ret til privatlivets fred, især hvad angår samtykke.
 7.2.2.5.
 Hvad angår kravene i punkt 7.2.2.2 skal køretøjsfabrikanten kunne vise, hvordan systemet til forvaltning af cybersikkerhed vil håndtere eventuelle indbyrdes afhængigheder mellem leverandører, tjenesteydere og/eller fabrikantens underorganisationer.
 7.3.
 Krav til køretøjstyper
 7.3.1.
 Fabrikanten skal være i besiddelse af et gyldigt overensstemmelsescertifikat for systemet til forvaltning af cybersikkerhed, som er relevant for den køretøjstype, der skal godkendes.
 Hvis køretøjsfabrikanten kan påvise, at køretøjstypen ikke kunne udvikles i overensstemmelse med systemet til forvaltning af cybersikkerhed, skal køretøjsfabrikanten imidlertid, for typegodkendelse inden den 1. juli 2024, godtgøre, at der blev taget tilstrækkeligt hensyn til cybersikkerheden under udviklingsfasen af den pågældende køretøjstype.
 7.3.2.
 Køretøjsfabrikanten skal identificere og forvalte risici forbundet med leverandører for den køretøjstype, der skal godkendes.
 7.3.3.
 Køretøjsfabrikanten skal identificere de kritiske elementer for køretøjstypen og foretage en udtømmende risikovurdering af køretøjstypen og håndtere/forvalte de identificerede risici på passende vis. Risikovurderingen skal tage hensyn til de enkelte elementer af køretøjstypen og vekselvirkninger mellem disse. Risikovurderingen skal endvidere tage hensyn til vekselvirkninger med eventuelle eksterne systemer. I vurderingen af risici skal køretøjsfabrikanten tage hensyn til de risici, der er forbundet med alle de trusler, som nævnes i del A, bilag 5, samt alle andre relevante risici.
 7.3.4.
 Køretøjsfabrikanten skal beskytte køretøjstypen mod de risici, der identificeres i fabrikantens risikovurdering. Der skal gennemføres forholdsmæssige modforanstaltninger med henblik på at beskytte køretøjstypen. De gennemførte modforanstaltninger skal omfatte alle de modforanstaltninger i del B og C i bilag 5, som er relevante for de identificerede risici. Hvis en modforanstaltning nævnt i del B eller C i bilag 5 ikke er relevant eller ikke er tilstrækkelig for den identificerede risiko, skal køretøjsfabrikanten imidlertid sikre, at der gennemføres en anden passende modforanstaltning.
 Særligt skal køretøjsfabrikanten, for typegodkendelse inden den 1. juli 2024, sikre, at en anden passende modforanstaltning gennemføres, såfremt det ikke er teknisk muligt at gennemføre en modforanstaltning som omhandlet i del B eller C i bilag 5. Fabrikanten skal stille den respektive vurdering af den tekniske gennemførlighed til rådighed for den godkendende myndighed.
 7.3.5.
 Køretøjsfabrikanten skal indføre passende og forholdsmæssige foranstaltninger til at sikre særlige miljøer i køretøjstypen (hvis sådanne findes) til lagring og brug af software, tjenester, applikationer eller data på eftermarkedet
 7.3.6.
 Køretøjsfabrikanten skal forud for godkendelsen foretage passende og tilstrækkelig prøvning for at kontrollere, at de anvendte sikkerhedsforanstaltninger er effektive.
 7.3.7.
 Køretøjsfabrikanten skal gennemføre foranstaltninger for køretøjstypen med henblik på at:
 a)
 opdage og forebygge cyberangreb mod køretøjer af den pågældende køretøjstype
 b)
 støtte køretøjsfabrikantens overvågningskapacitet hvad angår opdagelse af trusler, sårbarheder og cyberangreb, der er relevante for køretøjstypen
 c)
 tilvejebringe it-kriminalteknisk kapacitet, der muliggør analyser af forsøg på cyberangreb eller gennemførte cyberangreb.
 7.3.8.
 Kryptografiske moduler, der anvendes i forbindelse med dette regulativ, skal være i overensstemmelse med standarder fastlagt i konsensus. Hvis de anvendte kryptografiske moduler ikke er i overensstemmelse med standarderne fastlagt i konsensus, skal køretøjsfabrikanten begrunde anvendelsen.
 7.4.
 Bestemmelser om rapportering
 7.4.1.
 Køretøjsfabrikanten aflægger mindst en gang om året, eller


text:
oftere, om nødvendigt, rapport til den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste om resultatet af deres overvågningsaktiviteter som defineret i punkt 7.2.2.2 g); rapporteringen skal omfatte relevante oplysninger om nye cyberangreb. Køretøjsfabrikanterne skal også rapportere og bekræfte over for den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, at de gennemførte modforanstaltninger mod cyberangreb for deres køretøjstyper fortsat er effektive, samt om der er truffet eventuelle yderligere foranstaltninger.
 7.4.2.
 Den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste skal kontrollere de leverede oplysninger og om nødvendigt kræve, at køretøjsfabrikanten afhjælper al påvist ineffektivitet.
 Hvis rapporteringen eller afhjælpningen ikke er tilstrækkelig, kan den godkendende myndighed beslutte at tilbagekalde CSMS-overensstemmelsescertifikatet, jf. punkt 6.8.
 8. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPEN OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN
 8.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen, som påvirker dens tekniske ydeevne med hensyn til cybersikkerheden og/eller den dokumentation, der er påkrævet i henhold til dette regulativ, skal meddeles den godkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den godkendende myndighed kan da enten:
 8.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer stadig overholder kravene til og dokumentation af den eksisterende typegodkendelse eller
 8.1.2.
 foretage den nødvendige supplerende vurdering i henhold til punkt 5 og, hvis det er relevant, kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvninger.
 8.1.3.
 Bekræftelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, meddeles ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ. Den godkendende myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde forskrifterne i 1958-overenskomstens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 9.1.1.
 indehaveren af godkendelsen skal sikre, at resultaterne af prøvningerne af produktionens overensstemmelse registreres, og at de vedlagte dokumenter er tilgængelige i en periode, der fastsættes efter aftale med den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste. Denne periode må ikke overstige 10 år, regnet fra tidspunktet for produktionens endelige ophør.
 9.1.2.
 den godkendende myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, kan til enhver tid kontrollere de metoder til overensstemmelseskontrol, der anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert tredje år.
 10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 10.1.
 Den godkendelse, der meddeles for en køretøjstype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i dette regulativ ikke overholdes, eller hvis prøvekøretøjerne ikke overholder forskrifterne i dette regulativ.
 10.2.
 Hvis den godkendende myndighed inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 11.1.
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter indehaveren den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal


text:
den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 12.1.
 De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navnene og adresserne på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse, der er udstedt i andre lande, skal sendes.
 (1) F.eks. ISO 26262-2018, ISO/PAS 21448, ISO/SAE 21434.
 (2) https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html.
 (3) Vejledning for de detaljerede oplysninger (f.eks. metode, kriterier, ydeevne) skal uploades, og formatet skal angives i det fortolkningsdokument, der er under udarbejdelse af taskforcen om indberetning af cybersikkerhed og transmission i forbindelse med det syvende møde i arbejdsgruppen for automatiserede/selvkørende og opkoblede køretøjer (GRVA).
 (4) Arbejdsgruppen for automatiserede/selvkørende og opkoblede køretøjer.
 (5) Fortolkningen skal afspejles i det fortolkningsdokument, der henvises til i fodnoten til punkt 5.3.3.
 (6) Yderligere oplysninger om mindstekravene til dokumentationspakken udvikles på det syvende møde i GRVA.
 BILAG 1
 Oplysningsskema
 Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til dette format. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.
 1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 2.
 Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...
 3.
 Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ...
 4.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 5.
 Køretøjskategori(er): ...
 6.
 Navn og adresse på fabrikantens repræsentant: ...
 7.
 Navne og adresser på samlefabrikker: ...
 8.
 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 9.
 Cybersikkerhed
 9.1.
 Almindelige specifikationer for køretøjstypen, herunder:
 a)
 køretøjssystemer, som er relevante for køretøjstypens cybersikkerhed
 b)
 komponenterne i de systemer, der er relevante for cybersikkerheden
 c)
 vekselvirkninger mellem disse systemer og andre systemer inden for køretøjstypen og eksterne grænseflader.
 9.2.
 Skematisk fremstilling af køretøjstypen
 9.3.
 Nummer på CSMS-overensstemmelsescertifikatet ...
 9.4.
 Dokumenter for den køretøjstype, der skal godkendes, som indeholder en beskrivelse af resultatet af risikovurderingen og de identificerede risici ...
 9.5.
 Dokumenter for den køretøjstype, der skal godkendes, som indeholder en beskrivelse af de modforanstaltninger, der er gennemført for de anførte systemer eller for køretøjstypen, og hvordan de håndterer de angivne risici ...
 9.6.
 Dokumenter for den køretøjstype, der skal godkendes, som indeholder en beskrivelse af beskyttelse af særlige miljøer til lagring og brug af software, tjenester, applikationer eller data på eftermarkedet ...
 9.7.
 Dokumenter for den køretøjstype, der skal godkendes, som indeholder en beskrivelse af, hvilke prøvninger der er foretaget for at kontrollere cybersikkerheden af køretøjstypen og dens systemer samt resultatet af disse prøvninger ...
 9.8.
 Beskrivelse af gennemgangen af forsyningskæden med hensyn til cybersikkerhed ...
 Tillæg 1 til Bilag 1
 Model for fabrikantens erklæring om overensstemmelse for systemet til forvaltning af cybersikkerhed
 Fabrikantens erklæring om overensstemmelse med kravene til systemet til forvaltning af cybersikkerhed
 Fabrikantens navn: ...


text:
Fabrikantens adresse: ...
 ... (Fabrikantens navn) erklærer, at de nødvendige processer til opfyldelse af kravene til systemet til forvaltning af cybersikkerhed fastsat i punkt 7.2 i FN-regulativ 155 er blevet installeret og vil blive vedligeholdt..........
 Udfærdiget i: ... (sted)
 Dato: ...
 Underskriverens navn: ...
 Underskriverens funktion: ...
 ...
 (Fabrikantens repræsentant, stempel og underskrift)
 BILAG 2
 Meddelelse
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:
 ...
 ...
 ...
 Vedrørende (2)
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse med virkning fra dd.mm.åååå
 Nægtelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 for en køretøjstype i henhold til FN-regulativ nr. 155
 Godkendelse nr.: ...
 Udvidelse nr.: ...
 Begrundelse for udvidelse: ...
 1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 2.
 Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...
 3.
 Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ...
 3.1.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 4.
 Køretøjskategori(er): ...
 5.
 Navn og adresse på fabrikanten/fabrikantens repræsentant: ...
 6.
 Navn(e) og adresse(r) på produktionsanlæg ...
 7.
 Nummer på CSMS-overensstemmelsescertifikatet ...
 8.
 Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen: ...
 9.
 Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: ...
 10.
 Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ...
 11.
 Bemærkninger: (eventuelt). ...
 12.
 Sted: ...
 13.
 Dato: ...
 14.
 Underskrift ...
 15.
 Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt:
 (1) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.:
 BILAG 3
 Godkendelsesmærkets udformning
 MODEL A
 (Se punkt 4.2 i dette regulativ)
 a = 8 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 155 under godkendelsesnummer 001234. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i overensstemmelse med kravene i regulativet i dets oprindelige (00) udgave.
 BILAG 4
 Model for CSMS-overensstemmelsescertifikatet
 Overensstemmelsescertifikat for systemet til forvaltning af cybersikkerhed
 i henhold til FN-regulativ nr. 155
 Certifikatnummer [referencenummer]
 [....... Godkendende myndighed]
 bekræfter hermed, at
 Fabrikant: ...
 Fabrikantens adresse: ...
 overholder bestemmelserne i punkt 7.2 i regulativ nr. 155
 Kontrol er udført den: ...
 af (navn og adresse på den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste): ...
 Rapportens nummer: ...
 Certifikatet er gyldig til den [.........................................................dato]
 Udstedt i [......................................................... sted]
 Den [......................................................... dato]
 [......................................................... underskrift]
 Bilag: Fabrikantens beskrivelse af systemet til forvaltning af cybersikkerhed.
 BILAG 5
 Liste over trusler og tilknyttede modforanstaltninger
 1.
 Dette bilag består af tre dele. Del A i dette bilag beskriver referencescenarier for trusler, sårbarheder og angrebsmetoder. Del B i dette bilag beskriver modforanstaltninger mod trusler, der er rettet mod køretøjstyper. Del C beskriver modforanstaltninger med trusler, der er rettet mod områder uden for køretøjer, dvs. mod backend-IT.
 2.
 Del A, del B og del C skal tages i betragtning i forbindelse med risikovurderingen og de modforanstaltninger, der skal gennemføres af køretøjsfabrikanterne.
 3.
 Beskrivelsen af sårbarheden på højt niveau og de tilsvarende eksempler er indekseret i del A. Den samme indeksering er angivet i tabellerne i del B og C for at


text:
kæde hvert enkelt angreb eller hver enkelt sårbarhed sammen med en liste over tilsvarende modforanstaltninger.
 4.
 Trusselsanalysen skal også tage højde for mulige konsekvenser af angrebet. Disse konsekvenser kan være med til at fastslå, hvor alvorlig en risiko er, samt identificere yderligere risici. Mulige angreb kan have følgende konsekvenser:
 a)
 sikker drift af køretøjet påvirkes
 b)
 køretøjsfunktioner ophører med at fungere
 c)
 software modificeres, ydeevnen ændres
 d)
 software ændres, men der er ingen driftspåvirkninger
 e)
 brud på dataintegritet
 f)
 brud på datafortrolighed
 g)
 tab af datatilgængelighed
 h)
 andet, herunder kriminalitet.
 Del A. Sårbarhed eller angrebsmetode i tilknytning til trusler
 1.
 Beskrivelser på højt niveau af trusler og tilknyttede sårbarheder eller angrebsmetoder er anført i tabel A1.
 Tabel A1
 Liste over sårbarheder eller angrebsmetoder i forbindelse med trusler
 Beskrivelse af sårbarhed/trussel på højt niveau og underniveau
 Eksempel på sårbarhed eller angrebsmetode
 4.3.1.
 Trusler fra backend-servere mod køretøjer i drift
 1
 Backend-servere anvendes som et middel til at angribe et køretøj eller udtrække data fra det
 1.1
 Misbrug af privilegier blandt ansatte (insiderangreb)
 1.2
 Uautoriseret internetadgang til serveren (f.eks. via bagdøre, sikkerhedshuller i systemsoftware, SQL-angreb eller andre midler)
 1.3
 Uautoriseret fysisk adgang til serveren (f.eks. vha. USB-nøgler eller andre medier, der er forbundet med serveren)
 2
 Tjenester fra backend-serveren bliver afbrudt og påvirker driften af et køretøj
 2.1
 Angreb på backend-serveren stopper driften af serveren, f.eks. kan angrebet forhindre serveren i at interagere med køretøjer og levere de nødvendige tjenester
 3
 Data vedrørende køretøjet på backend-servere går tabt eller kompromitteres (»databrud«)
 3.1
 Misbrug af privilegier blandt ansatte (insiderangreb)
 3.2
 Tab af oplysninger i skyen. Følsomme data kan gå tabt på grund af angreb eller ulykker, når data lagres af tredjepartsudbydere af cloudtjenester
 3.3
 Uautoriseret internetadgang til serveren (f.eks. via bagdøre, sikkerhedshuller i systemsoftware, SQL-angreb eller andre midler)
 3.4
 Uautoriseret fysisk adgang til serveren (f.eks. vha. USB-nøgler eller andre medier, der er forbundet med serveren)
 3.5
 Informationsbrud via utilsigtet udveksling af data (f.eks. administratorfejl)
 4.3.2.
 Trusler mod køretøjer via deres kommunikationskanaler
 4
 Spoofing af meddelelser eller data modtaget af køretøjet
 4.1
 Spoofing af meddelelser ved anvendelse af falsk identitet ( f.eks. 802.11p V2X under platooning, GNSS-meddelelser mm.)
 4.2
 Sybil-angreb (med henblik på at spoofe andre køretøjer og få det til at se ud som om, der er mange køretøjer på vejen)
 5
 Kommunikationskanaler anvendes til uautoriseret manipulation, sletning eller andre ændringer af kode/data i køretøjet
 5.1
 Kommunikationskanaler gør det muligt at indsætte koder, f.eks. kan manipulerede binære softwarefiler indsættes i kommunikationsstrømmen
 5.2
 Kommunikationskanaler gør det muligt at manipulere med data/kode i køretøjet
 5.3
 Kommunikationskanaler gør det muligt at overskrive data/kode i køretøjet
 5.4
 Kommunikationskanaler gør det muligt at slette data/kode i køretøjet
 5.5
 Kommunikationskanaler gør det muligt at introducere data/kode i køretøjet (skrive datakode)
 6
 Kommunikationskanaler accepterer usikre/upålidelige beskeder eller er sårbare over for session hijacking/replay-angreb
 6.1
 Accept af oplysninger fra en upålidelig eller usikker kilde
 6.2
 Man in the middle-angreb/session hijacking
 6.3
 Replay-angreb, f.eks. et angreb mod en kommunikationsgateway, gør det muligt for angriberen at nedklassificere software fra gatewayens ECU eller firmware


text:
7
 Oplysninger kan nemt videregives, f.eks. gennem aflytning af kommunikation eller uautoriseret adgang til følsomme filer eller mapper
 7.1
 Opsnapning af oplysninger/forstyrrende stråling/overvågning af kommunikation
 7.2
 Opnåelse af uautoriseret adgang til filer eller data
 8
 Denial of service-angreb via kommunikationskanaler med henblik på at forstyrre køretøjets drift
 8.1
 Afsendelse af en stor mængde unyttige data til køretøjets informationssystem, så det ikke er i stand til at levere tjenester på normal vis
 8.2
 Black hole-angreb, angriberen er i stand til at blokere for meddelelser mellem køretøjerne for at forstyrre kommunikationen mellem køretøjer
 9
 En ikkeprivilegeret bruger kan få privilegeret adgang til køretøjssystemerne
 9.1
 En ikkeprivilegeret bruger kan få privilegeret adgang, f.eks. root-adgang
 10
 Virus skjult i kommunikationsmedier kan inficere køretøjssystemerne
 10.1
 Virus skjult i kommunikationsmedier inficerer køretøjssystemerne
 11
 Meddelelser, der modtages af køretøjet (f.eks. X2V eller diagnosemeddelelser), eller som overføres i selve køretøjet, indeholder skadeligt indhold
 11.1
 Skadelige interne meddelelser (f.eks. CAN)
 11.2
 Skadelige V2X-meddelelser , f.eks. meddelelser fra infrastrukturen til køretøjet eller køretøjer imellem (f.eks. CAM, DENM)
 11.3
 Skadelige diagnosemeddelelser
 11.4
 Skadelige fortrolige meddelelser (f.eks. meddelelser, der normalt sendes fra OEM eller komponent-/system-/funktions-leverandører)
 4.3.3.
 Trusler mod køretøjer i forbindelse med opdateringsprocedurer
 12
 Misbrug eller kompromittering af opdateringsprocedurer
 12.1
 Kompromittering af trådløse softwareopdateringsprocesser. Dette omfatter forfalskning af programmet til systemopdatering eller firmware
 12.2
 Kompromittering af lokale/fysiske softwareopdateringsprocesser. Dette omfatter forfalskning af programmet til systemopdatering eller firmware
 12.3
 Softwaren manipuleres før opdateringsprocessen (og er derfor beskadiget), men opdateringsprocessen er intakt.
 12.4
 Kompromittering af softwareudbyderens kryptografiske nøgler med henblik på at gøre det muligt at foretage en ugyldig opdatering
 13
 Det er muligt at nægte gyldige opdateringer
 13.1
 Denial of Service-angreb mod opdateringsserveren eller netværket for at forhindre udrulningen af kritiske softwareopdateringer og/eller frigivelsen af kundespecifikke funktioner
 4.3.4.
 Trusler mod køretøjer via utilsigtede menneskelige aktiviteter, der fremmer et cyberangreb
 15
 Legitime aktører kan foretage handlinger, der uforvarende kan lette et cyberangreb
 15.1
 Uskyldigt offer (f.eks. ejer, bruger eller vedligeholdelsesingeniør), der bliver narret til at foretage en handling og utilsigtet uploade malware eller muliggøre et angreb
 15.2
 De definerede sikkerhedsprocedurer bliver ikke fulgt
 4.3.5.
 Trusler mod køretøjer via ekstern konnektivitet og eksterne forbindelser
 16
 Manipulation af køretøjsfunktionernes konnektivitet gør det muligt at gennemføre et cyberangreb. Dette kan omfatte telematik, systemer, der muliggør fjerndrift og systemer, der anvender trådløs kommunikation med kort rækkevidde
 16.1
 Manipulation af funktioner, der er designet til at fjernbetjene systemer , som f.eks. bilnøgler med fjernbetjening, startspærre og ladestationer
 16.2
 Manipulation af køretøjstelematik (f.eks. manipulation af temperaturmåling af følsomme varer, fjernåbning af døre til lastrum)
 16.3
 Interferens med trådløse systemer med kort rækkevidde eller sensorer
 17
 Hostet software fra tredjepartsleverandører, f.eks. underholdningsapplikationer, anvendes som et middel til at angribe køretøjssystemer
 17.1
 Beskadigede applikationer, eller applikationer med lav softwaresikkerhed, anvendes som et middel til at angribe køretøjssystemer
 18
 Udstyr forbundet med eksterne grænseflader, f.eks. USB-porte, OBD-port, anvendt som et middel til at angribe køretøjssystemer
 18.1
 Eksterne grænseflader såsom USB-porte eller andre porte anvendes som et angrebspunkt, f.eks. gennem indsættelse af koder
 18.2
 Medier, der er inficeret med et virus, forbindes til et


text:
køretøjssystem
 18.3
 Adgang via diagnosticering (f.eks. dongles i OBD-porte) anvendes til at fremme et angreb, dvs. manipulere køretøjsparametre (direkte eller indirekte)
 4.3.6.
 Trusler mod køretøjsdata/kode
 19
 Udtrækning af køretøjets data/kode
 19.1
 Udtrækning af copyright eller ophavsretligt beskyttet software fra køretøjssystemer (plagiering)
 19.2
 Uautoriseret adgang til ejerens personoplysninger, f.eks. personidentitet, oplysninger om betalingskonti, adressebog, geografisk placering, køretøjets elektroniske ID osv.
 19.3
 Udtrækning af krypteringsnøgler
 20
 Manipulation af køretøjets data/kode
 20.1
 Ulovlig/uautoriseret ændring af køretøjets elektroniske ID
 20.2
 Identitetsbedrageri, f.eks. når en bruger ønsker at vise en anden identitet ved kommunikation med vejafgiftssystemer, backend-servere hos fabrikanten
 20.3
 Handlinger, der foretages for at omgå overvågningssystemer (f.eks. hacking/manipulation/blokering af meddelelser såsom ODR Tracker data, eller antal kørsler)
 20.4
 Datamanipulation med henblik på at forfalske kørselsdata (f.eks. kilometerstand, hastighed, vejvisning mm.)
 20.5
 Uautoriserede ændringer af systemdiagnosedata
 21
 Sletning af data/kode
 21.1
 Uautoriseret sletning/manipulation af systemhændelseslog
 22
 Introduktion af malware
 22.2
 Introduktion af skadelig software eller ondsindet softwareaktivitet
 23
 Introduktion af ny software eller overskrivning af eksisterende software
 23.1
 Forfalskning af software til køretøjskontrolsystemer eller informationssystemer
 24
 Forstyrrelse af systemer eller operationer
 24.1
 Denial of Service, der f.eks. kan udløses på det interne netværk ved at oversvømme en CAN-bus eller ved at fremprovokere fejl på en ECU via et højt antal beskeder
 25
 Manipulation af køretøjsparametre
 25.1
 Uautoriseret adgang med henblik på forfalskning af konfigurationsparametre for nøglefunktioner i køretøjet, som f.eks. bremsedata, grænseværdi for udløsning af airbag osv.
 25.2
 Uautoriseret adgang med henblik på forfalskning af ladeparametre, som f.eks. ladespænding, ladeeffekt, batteritemperatur osv.
 4.3.7.
 Potentielle sårbarheder, der kan udnyttes, hvis de ikke er tilstrækkeligt beskyttede eller hærdede
 26
 Kryptografiske teknologier kan kompromitteres eller anvendes i utilstrækkelig grad
 26.1
 En kombination af kortvarige krypteringsnøgler og en lang gyldighedsperiode gør det muligt for angriberen at bryde krypteringen
 26.2
 Utilstrækkelig brug af kryptografiske algoritmer til beskyttelse af følsomme systemer
 26.3
 Anvendelse af allerede eller snart forældede krypteringsalgoritmer
 27
 Dele eller leveringer kan kompromitteres for at gøre det muligt at angribe køretøjet
 27.1
 Hardware eller software, som er designet til at muliggøre et angreb eller som ikke opfylder konstruktionskriterierne for at standse et angreb
 28
 Software eller hardwareudvikling skaber sårbarheder
 28.1
 Softwarefejl. Tilstedeværelsen af softwarefejl kan være et grundlag for en potentiel udnyttelse af sårbarheder. Dette gælder især, hvis softwaren ikke er blevet testet for at kontrollere, at den ikke er behæftet med kendt dårlig kode/fejl, således at risikoen for tilstedeværelsen af sådanne reduceres
 28.2
 Brug af elementer fra udviklingsfasen (f.eks. fejlfindingsporte, JTAG-porte, mikroprocessorer, udviklingscertifikater, udviklingspasswords osv.) kan give adgang til ECU'er eller give angribere mulighed for at få større privilegier
 29
 Netværksudforming skaber sårbarheder
 29.1
 Overflødige åbne internetporte som giver adgang til netværkssystemer
 29.2
 Omgåelse af netværksadskillelse med henblik på at opnå kontrol. Et specifikt eksempel herpå er brugen af ubeskyttede gateways eller adgangspunkter (f.eks. gateways mellem lastbil og påhængskøretøj) for at omgå beskyttelse og få adgang til andre netværkssegmenter med henblik på at udføre ondsindede handlinger, som f.eks. afsendelse af vilkårlige CAN-bus-beskeder
 31
 Utilsigtet overførsel af data kan forekomme
 31.1
 Informationsbrud. Personlige data kan lækkes ved ejer- eller


text:
brugerskift (dvs. bilen sælges eller bruges som udlejningsbil med nye lejere)
 32
 Fysisk manipulation af systemer kan muliggøre angreb
 32.1
 Manipulation af elektronisk hardware, dvs. uautoriseret elektronisk hardware tilføjet til køretøj for at muliggøre »man-in-the-middle«-angreb
 Udskiftning af autoriseret elektronisk hardware (f.eks. sensorer) med uautoriseret elektronisk hardware
 Manipulation af oplysninger indsamlet af en sensor (f.eks. anvendelse af en magnet til at forstyrre Hall-effekt-føleren, der er forbundet med gearkassen)
 Del B. Modforanstaltninger til modvirkning af trusler mod køretøjer
 1.
 Modforanstaltninger vedrørende »køretøjets kommunikationskanaler«
 Modforanstaltninger mod trusler, som vedrører »køretøjets kommunikationskanaler« er opført i tabel B1.
 Tabel B1
 Modforanstaltninger mod trusler, som vedrører »køretøjets kommunikationskanaler«
 Tabel A1 reference
 Trusler mod »køretøjets kommunikationskanaler«
 Ref
 Modforanstaltning
 4.1
 Spoofing af meddelelser ( f.eks. 802.11p V2X under platooning, GNSS-meddelelser mm.) ved anvendelse af falsk identitet
 M10
 Køretøjet skal kontrollere autenticiteten og integriteten af de modtagne beskeder
 4.2
 Sybil-angreb (med henblik på at spoofe andre køretøjer og få det til at se ud som om, der er mange køretøjer på vejen)
 M11
 Der skal udføres sikkerhedskontrol i forbindelse med lagring af krypteringsnøgler (dvs. anvendelse af hardwaresikkerhedsmoduler)
 5.1
 Kommunikationskanaler gør det muligt at indsætte koder i køretøjets data/kode, f.eks. kan manipulerede binære softwarefiler indsættes i kommunikationsstrømmen
 M10
 M6
 Køretøjet skal kontrollere autenticiteten og integriteten af de modtagne beskeder
 Systemer skal implementere »security by design« for at minimere risici
 5.2
 Kommunikationskanaler gør det muligt at manipulere med data/kode i køretøjet
 M7
 Teknikker til og udformning af adgangskontrol skal anvendes til beskyttelse af systemdata/-kode
 5.3
 Kommunikationskanaler gør det muligt at overskrive data/kode i køretøjet
 5.4
 21.1
 Kommunikationskanaler gør det muligt at slette data/kode i køretøjet
 5.5
 Kommunikationskanaler gør det muligt at introducere data/kode i køretøjssystemerne (skrive datakode)
 6.1
 Accept af oplysninger fra en upålidelig eller usikker kilde
 M10
 Køretøjet skal kontrollere autenticiteten og integriteten af de modtagne beskeder
 6.2
 Man in the middle-angreb/session hijacking
 M10
 Køretøjet skal kontrollere autenticiteten og integriteten af de modtagne beskeder
 6.3
 Replay-angreb, f.eks. et angreb mod en kommunikationsgateway, gør det muligt for angriberen at nedklassificere software fra gatewayens ECU eller firmware
 7.1
 Opsnapning af oplysninger/forstyrrende stråling/overvågning af kommunikation
 M12
 Fortrolige data, der sendes til eller fra køretøjet, skal beskyttes
 7.2
 Opnåelse af uautoriseret adgang til filer eller data
 M8
 Gennem systemdesign og adgangskontrol bør det være umuligt for uautoriseret personale at få adgang til personlige eller systemkritiske data Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP
 8.1
 Afsendelse af en stor mængde unyttige data til køretøjets informationssystem, så det ikke er i stand til at levere tjenester på normal vis
 M13
 Der skal anvendes foranstaltninger, der gør det muligt at opdage og rette op på et Denial of Service-angreb
 8.2
 Black hole-angreb, afbrydelse af kommunikationen mellem køretøjer ved at blokere overførslen af beskeder til andre køretøjer
 M13
 Der skal anvendes foranstaltninger, der gør det muligt at opdage og rette op på et Denial of Service-angreb
 9.1
 En ikkeprivilegeret bruger kan få privilegeret adgang, f.eks. root-adgang
 M9
 Der skal anvendes foranstaltninger til forebyggelse og opdagelse af uautoriseret adgang
 10.1
 Virus skjult i kommunikationsmedier inficerer køretøjssystemerne
 M14
 Foranstaltninger til


text:
beskyttelse af systemer mod indlejrede vira/malware bør overvejes
 11.1
 Skadelige interne meddelelser (f.eks. CAN)
 M15
 Foranstaltninger til afsløring af skadelige interne meddelelser bør overvejes
 11.2
 Skadelige V2X-meddelelser , f.eks. meddelelser fra infrastrukturen til køretøjet eller køretøjer imellem (f.eks. CAM, DENM)
 M10
 Køretøjet skal kontrollere autenticiteten og integriteten af de modtagne beskeder
 11.3
 Skadelige diagnosemeddelelser
 11.4
 Skadelige fortrolige meddelelser (f.eks. meddelelser, der normalt sendes fra OEM eller komponent-/system-/funktions-leverandører)
 2.
 Modforanstaltninger vedrørende »opdateringsprocessen«
 Modforanstaltninger mod trusler, som vedrører »opdateringsprocessen« er opført i tabel B2.
 Tabel B2
 Modforanstaltninger mod trusler, som vedrører »opdateringsprocessen«
 Tabel A1 reference
 Trusler mod »opdateringsprocessen«
 Ref
 Modforanstaltning
 12.1
 Kompromittering af trådløse softwareopdateringsprocesser. Dette omfatter forfalskning af programmet til systemopdatering eller firmware
 M16
 Der skal anvendes sikre softwareopdateringsprocesser
 12.2
 Kompromittering af lokale/fysiske softwareopdateringsprocesser. Dette omfatter forfalskning af programmet til systemopdatering eller firmware
 12.3
 Softwaren manipuleres før opdateringsprocessen (og er derfor beskadiget), men opdateringsprocessen er intakt.
 12.4
 Kompromittering af softwareudbyderens kryptografiske nøgler med henblik på at gøre det muligt at foretage en ugyldig opdatering
 M11
 Der skal udføres sikkerhedskontrol i forbindelse med lagring af krypteringsnøgler
 13.1
 Denial of Service-angreb mod opdateringsserveren eller netværket for at forhindre udrulningen af kritiske softwareopdateringer og/eller frigivelsen af kundespecifikke funktioner
 M3
 Der skal udføres sikkerhedskontrol på backend-systemer. I tilfælde, hvor backend-servere er af afgørende betydning for leveringen af tjenester, eksisterer der backup-procedurer i tilfælde af systemnedbrud. Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP
 3.
 Modforanstaltninger vedrørende »utilsigtede menneskelige handlinger, der fremmer et cyberangreb«
 Modforanstaltninger mod trusler, som vedrører »utilsigtede menneskelige handlinger, der fremmer et cyberangreb« er opført i tabel B3.
 Tabel B3
 Modforanstaltninger mod trusler, som vedrører »utilsigtede menneskelige handlinger, der fremmer et cyberangreb«
 Tabel A1 reference
 Trusler vedrørende »utilsigtede menneskelige handlinger«
 Ref
 Modforanstaltning
 15.1
 Et uskyldigt offer (f.eks. ejer, bruger eller vedligeholdelsesingeniør) bliver narret til at foretage en handling og utilsigtet uploade malware eller muliggøre et angreb
 M18
 Der skal gennemføres foranstaltninger, der definerer og kontrollerer brugerroller og adgangsrettigheder, baseret på princippet om mindst mulig adgang
 15.2
 De definerede sikkerhedsprocedurer bliver ikke fulgt
 M19
 Organisationerne skal sørge for, at der er defineret sikkerhedsprocedurer, og at disse bliver fulgt, herunder registrering af handlinger og adgang forbundet med forvaltning af sikkerhedsfunktioner
 4.
 Modforanstaltninger vedrørende »ekstern konnektivitet og eksterne forbindelser«
 Modforanstaltninger mod trusler, der vedrører »ekstern konnektivitet og eksterne forbindelser« er opført i tabel B4.
 Tabel B4
 Modforanstaltninger mod trusler, der vedrører »ekstern konnektivitet og eksterne forbindelser«
 Tabel A1 reference
 Trusler vedrørende »ekstern konnektivitet og eksterne forbindelser«
 Ref
 Modforanstaltning
 16.1
 Manipulation af funktioner, der er designet til at fjernbetjene køretøjssystemer, som f.eks. bilnøgler med fjernbetjening, startspærre og ladestationer
 M20
 Der skal udføres sikkerhedskontrol for systemer med fjernadgang
 16.2
 Manipulation af køretøjstelematik (f.eks. manipulation af temperaturmåling af følsomme varer, fjernåbning af døre til lastrum)
 16.3
 Interferens med trådløse systemer med kort rækkevidde eller sensorer
 17.1
 Beskadigede applikationer, eller applikationer med lav softwaresikkerhed, anvendes som et middel til at angribe køretøjssystemer
 M21
 Software skal være sikkerhedsvurderet, bekræftet og integritetsbeskyttet.
 Der skal udføres sikkerhedskontrol for at minimere risikoen ved software fra tredjemand, som er beregnet til eller forventes at blive hostet


text:
i køretøjet
 18.1
 Eksterne grænseflader såsom USB-porte eller andre porte anvendes som et angrebspunkt, f.eks. gennem indsættelse af koder
 M22
 Der skal udføres sikkerhedskontrol for eksterne grænseflader
 18.2
 Medier inficeret med virus, der forbindes med et køretøjssystem
 18.3
 Adgang via diagnosticering (f.eks. dongles i OBD-porte) anvendes til at fremme et angreb, dvs. manipulere køretøjsparametre (direkte eller indirekte)
 M22
 Der skal udføres sikkerhedskontrol for eksterne grænseflader
 5.
 Modforanstaltninger vedrørende »potentielle mål for eller motiver til et angreb«
 Modforanstaltninger mod trusler, der vedrører »potentielle mål for eller motiver til et angreb« er opført i tabel B5.
 Tabel B5
 Modforanstaltninger mod trusler, der vedrører »potentielle mål for eller motiver til et angreb«
 Tabel A1 reference
 Trusler vedrørende »potentielle mål for eller motiver til et angreb«
 Ref
 Modforanstaltning
 19.1
 Udtrækning af copyright eller ophavsretligt beskyttet software fra køretøjssystemer (plagiering/stjålet software)
 M7
 Teknikker til og udformning af adgangskontrol skal anvendes til beskyttelse af systemdata/-kode. Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP
 19.2
 Uautoriseret adgang til ejerens personoplysninger, f.eks. personidentitet, oplysninger om betalingskonti, adressebog, geografisk placering, køretøjets elektroniske ID osv.
 M8
 Gennem systemdesign og adgangskontrol bør det være umuligt for uautoriseret personale at få adgang til personlige eller systemkritiske data Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP
 19.3
 Udtrækning af krypteringsnøgler
 M11
 Der skal udføres sikkerhedskontrol i forbindelse med lagring af krypteringsnøgler, dvs. anvendelse af sikkerhedsmoduler
 20.1
 Ulovlig/uautoriseret ændring af køretøjets elektroniske ID
 M7
 Teknikker til og udformning af adgangskontrol skal anvendes til beskyttelse af systemdata/-kode. Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP
 20.2
 Identitetsbedrageri, f.eks. når en bruger ønsker at vise en anden identitet ved kommunikation med vejafgiftssystemer, backend-servere hos fabrikanten
 20.3
 Handlinger, der foretages for at omgå overvågningssystemer (f.eks. hacking/manipulation/blokering af meddelelser såsom ODR Tracker data, eller antal kørsler)
 M7
 Teknikker til og udformning af adgangskontrol skal anvendes til beskyttelse af systemdata/-kode. Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP.
 Datamanipulationsangreb på sensorer eller overførte data kan afbødes ved at forbinde data fra forskellige informationskilder
 20.4
 Datamanipulation med henblik på at forfalske kørselsdata (f.eks. kilometerstand, hastighed, vejvisning mm.)
 20.5
 Uautoriserede ændringer af systemdiagnosedata
 21.1
 Uautoriseret sletning/manipulation af systemhændelseslog
 M7
 Teknikker til og udformning af adgangskontrol skal anvendes til beskyttelse af systemdata/-kode. Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP.
 22.2
 Introduktion af skadelig software eller ondsindet softwareaktivitet
 M7
 Teknikker til og udformning af adgangskontrol skal anvendes til beskyttelse af systemdata/-kode. Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP.
 23.1
 Forfalskning af software til køretøjskontrolsystemer eller informationssystemer
 24.1
 Denial of Service, der f.eks. kan udløses på det interne netværk ved at oversvømme en CAN-bus eller ved at fremprovokere fejl på en ECU via et højt antal beskeder
 M13
 Der skal anvendes foranstaltninger, der gør det muligt at opdage og rette op på et Denial of Service-angreb
 25.1
 Uautoriseret adgang med henblik på forfalskning af konfigurationsparametre for nøglefunktioner i køretøjet, som f.eks. bremsedata, grænseværdi for udløsning af airbag osv.
 M7
 Teknikker til og udformning af adgangskontrol skal anvendes til beskyttelse af systemdata/-kode. Eksempler på sikkerhedskontrol kan findes i OWASP
 25.2
 Uautoriseret adgang med henblik på forfalskning af ladeparametre, som