text: dokumentation for fremstillingsprocessen for de omhandlede produkter hos den paagaeldende eksportoer eller leverandoer, f.eks. hidroerende fra hans eksterne eller interne regnskab b) dokumenter, som beviser oprindelsesstatus for de materialer, der er benyttet ved fremstillingen af de omhandlede produkter, og som er udstedt eller udfaerdiget i den kontraherende part, saafremt disse dokumenter benyttes i overensstemmelse med den paagaeldende kontraherende parts lovgivning c) dokumenter, som beviser den bearbejdning eller forarbejdning, der har fundet sted i den paagaeldende kontraherende part af materialer benyttet til fremstilling af de omhandlede produkter, og som er udstedt eller udfaerdiget i den kontraherende part, saafremt disse dokumenter benyttes i overensstemmelse med den paagaeldende kontraherende parts lovgivning d) varecertifikater EUR.1 eller fakturaerklaeringer, som beviser oprindelsesstatus for de materialer, der er benyttet ved fremstillingen af de omhandlede produkter, og som er udstedt eller udfaerdiget i en af de kontraherende parter eller i et af de lande, der er omhandlet i artikel 2, i overensstemmelse med protokol nr. 3 til de bilaterale overenskomster mellem Faellesskabet og Finland, Island, Norge, Sverige og OEstrig eller bilag B til EFTA-konventionen e) passende bevis for, at bearbejdning eller forarbejdning, der er foretaget uden for de kontraherende parters omraade i henhold til artikel 11, har fundet sted under overholdelse af de i denne artikel fastsatte betingelser. Artikel 28 Opbevaring af bevis for oprindelse, leverandoererklaeringer og stoettedokumenter 1. En eksportoer, der anmoder om udstedelse af et varecertifikat EUR.1, skal i mindst to aar opbevare de i artikel 17, stk. 3, omhandlede dokumenter. 2. En eksportoer, der udfaerdiger en fakturaerklaering, skal i mindst to aar opbevare en genpart af denne fakturaerklaering samt de i artikel 21, stk. 4, omhandlede dokumenter. 3. De toldmyndigheder i udfoerselslandet, som udsteder et varecertifikat EUR.1, skal i mindst to aar opbevare den i artikel 17, stk. 2, omhandlede anmodningsformular. 4. Indfoerselslandets toldmyndigheder skal i mindst to aar opbevare de varecertifikater EUR.1 og de fakturaerklaeringer, der fremlaegges for dem. Artikel 29 Uoverensstemmelse og formelle fejl 1. Konstateres der mindre uoverensstemmelse mellem paategningerne paa et varecertifikat EUR.1 eller en fakturaerklaering og paategningerne paa de dokumenter, der forevises toldstedet med henblik paa varernes indklarering, medfoerer dette i sig selv ikke, at varecertifikat EUR.1 eller fakturaerklaeringen er ugyldig, saafremt det paa fyldestgoerende maade godtgoeres, at det paagaeldende dokument svarer til de frembudte varer. 2. Klare formelle fejl saasom skrivefejl paa et varecertifikat EUR.1 eller en fakturaerklaering boer ikke foere til, at det paagaeldende dokument afvises, hvis fejlene ikke er af en saadan karakter, at de rejser tvivl om rigtigheden af paategningerne i dokumentet. Artikel 30 Beloeb udtrykt i ecu 1. Modvaerdien i udfoerselslandets nationale valuta af de beloeb, der er udtrykt i ecu, fastsaettes af udfoerselslandet og meddeles den anden kontraherende part i overenskomsten. Hvis beloebene er stoerre end de tilsvarende beloeb fastsat af indfoerselslandet, skal sidstnaevnte land godtage dem, hvis varerne er faktureret i udfoerselslandets valuta. Hvis varerne er faktureret i en anden EF-medlemsstats eller Schweiz' valuta eller i valutaen i et andet af de i stk. 2 omhandlede lande, skal indfoerselslandet godtage det beloeb, som


text: meddeles af det paagaeldende land. 2. Til og med den 30. april 1998 udgoer de beloeb, der skal benyttes i en given national valuta, modvaerdien i den paagaeldende nationale valuta af de i ecu udtrykte beloeb pr. 1. oktober 1992. For hver efterfoelgende periode af fem aars varighed undersoeger Den Blandede Komité de i ecu udtrykte beloeb og disses modvaerdi i EF-medlemsstaternes nationale valutaer og Schweiz' valuta paa grundlag af ecu-vekselkurserne den foerste hverdag i oktober maaned aaret foer det aar, i hvilket femaarsperioden starter. Som led i denne undersoegelse sikrer Den Blandede Komité, at der ikke finder nogen nedgang sted i de beloeb, der skal benyttes i nogen valuta, og overvejer desuden, om det er oenskeligt at bevare de paagaeldende beloebsgraensers virkninger i faste priser. Med henblik herpaa kan det traeffe beslutning om at aendre de i ecu udtrykte beloeb. AFSNIT VI ORDNINGER FOR ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE Artikel 31 Gensidig bistand For at sikre en korrekt anvendelse af denne protokol yder de kontraherende parter gennem de kompetente toldmyndigheder hinanden gensidig bistand ved kontrollen med aegtheden af varecertifikater EUR.1 og fakturaerklaeringer og med rigtigheden af de oplysninger, der afgives i disse dokumenter. Artikel 32 Kontrol af beviset for oprindelse 1. Efterfoelgende undersoegelse af varecertifikater EUR.1 og fakturaerklaeringer skal udfoeres stikproevevis, og i oevrigt naar indfoerselslandets toldmyndigheder har rimelig tvivl hvad angaar saadanne dokumenters aegthed, de paagaeldende varers oprindelsesstatus eller opfyldelsen af de oevrige betingelser i denne protokol. 2. Med henblik paa gennemfoerelse af bestemmelserne i stk. 1 skal indfoerselslandets toldmyndigheder tilbagesende varecertifikat EUR.1 og fakturaen, hvis den er blevet fremlagt, eller fakturaerklaeringen eller en genpart af de naevnte dokumenter til udfoerselslandets toldmyndigheder, i givet fald med angivelse af de materielle eller formelle elementer, der goer det berettiget at foretage en undersoegelse. Til stoette for anmodningen om efterfoelgende kontrol fremsender de samtlige dokumenter og oplysninger, som de er kommet i besiddelse af, og som tyder paa, at angivelserne i varecertifikat EUR.1 eller i fakturaerklaeringen er ukorrekte. 3. Selve kontrollen gennemfoeres af udfoerselslandets toldmyndigheder. De er i denne sammenhaeng berettiget til at kraeve alle oplysninger og foretage alle former for kontrol af eksportoerens regnskaber eller enhver anden kontrol, som de finder hensigtsmaessig. 4. Hvis indfoerselslandets toldmyndigheder traeffer afgoerelse om at suspendere praeferenceordningen for de paagaeldende varer, medens de afventer resultatet af undersoegelsen, skal de tilbyde at frigive varerne til importoeren med forbehold af saadanne sikkerhedsforanstaltninger, de maatte finde noedvendige. 5. De toldmyndigheder, der anmoder om undersoegelsen, skal underrettes om resultaterne af denne undersoegelse saa hurtigt som muligt. Det skal klart fremgaa af disse resultater, om dokumenterne er aegte, og om de paagaeldende varer kan betragtes som varer med oprindelse i en af de kontraherende parter eller i et af de i artikel 2 omhandlede lande og opfylder de oevrige betingelser i denne protokol. Artikel 33 Bilaeggelse af tvister Hvis der i forbindelse med de i artikel 32 fastsatte kontrolprocedurer opstaar tvister, der ikke kan bilaegges, mellem de toldmyndigheder, der anmoder om en undersoegelse, og de toldmyndigheder, der er ansvarlige for undersoegelsens gennemfoerelse, eller

type: contracts

jurisdiction: EU


text: hvis der opstaars tvister om fortolkningen af denne protokol, forelaegges disse for Toldudvalget. Artikel 34 Sanktioner Der ivaerksaettes sanktioner mod enhver person, der udfaerdiger eller lader udfaerdige et dokument med urigtige oplysninger for at faa en praeferenceordning for varer. AFSNIT VII CEUTA OG MELILLA Artikel 35 Bestemmelser vedroerende Ceuta og Melilla 1. Udtrykket »Faellesskabet« i denne protokol omfatter ikke Ceuta og Melilla. Udtrykket »varer med oprindelse i Faellesskabet« omfatter ikke varer med oprindelse i Ceuta og Melilla. 2. Ved anvendelse af bestemmelserne i tillaegsprotokollen vedroerende varer med oprindelse i Ceuta og Melilla anvendes naervaerende protokol med de fornoedne aendringer, jf. dog de saerlige betingelser i artikel 36. Artikel 36 Saerlige bestemmelser 1. Foelgende betragtes som: a) varer med oprindelse i Ceuta og Melilla: i) varer, der fuldt ud er fremstillet i Ceuta og Melilla ii) varer, der er fremstillet i Ceuta og Melilla, og ved hvis fremstilling der er benyttet materialer, som ikke fuldt ud er fremstillet dér, forudsat at disse varer har undergaaet tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i Ceuta og Melilla. Denne betingelse gaelder dog ikke for materialer med oprindelse i de kontraherende parter eller i et af de i artikel 2 omhandlede lande som omhandlet i denne protokol b) varer med oprindelse i Schweiz: i) varer, der fuldt ud er fremstillet i Schweiz ii) varer, der er fremstillet i Schweiz, og ved hvis fremstilling der er benyttet materialer, som ikke fuldt ud er fremstillet dér, forudsat at disse varer har undergaaet tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i Schweiz. Denne betingelse gaelder dog for ikke materialer med oprindelse i Ceuta og Melilla, i en af de kontraherende parter eller i et af de i artikel 2 omhandlede lande som omhandlet i denne protokol. 2. Ceuta og Melilla betragtes som et enkelt omraade. 3. Hvis et bevis for oprindelse, der er udstedt eller udfaerdiget i henhold til denne protokol, angaar varer med oprindelse i Ceuta og Melilla, skal eksportoeren tydeligt angive dem ved hjaelp af maerket »CM«. Hvad angaar varecertifikat EUR.1, skal dette angives i rubrik 4 paa certifikatet. Hvad angaar fakturaerklaeringen, skal dette angives paa det dokument, hvorpaa erklaeringen afgives. 4. Det paahviler de spanske toldmyndigheder at sikre anvendelsen af denne protokol i Ceuta og Melilla. 5. Artikel 15 finder ikke anvendelse paa samhandelen mellem Ceuta og Melilla paa den ene side og Schweiz paa den anden side. AFSNIT VIII AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 37 AEndringer af protokollen Den Blandede Komité kan traeffe afgoerelse om at aendre bestemmelserne i denne protokol. Tillaeg I INDLEDENDE NOTER TIL LISTEN I TILLAEG II Note 1: Listen indeholder for alle varer, der er omfattet af overenskomsten, regler for, hvilke betingelser der skal vaere opfyldt, for at disse varer kan betragtes som tilstraekkeligt bearbejdede eller forarbejdede i henhold til artikel 4, stk. 1, i denne protokol. Note 2: 2.1. I de foerste to kolonner paa listen beskrives den fremstillede vare. I foerste kolonne angives positionsnummer eller kapitel i det harmoniserede system, og i anden kolonne angives varebeskrivelsen i den bestemte position eller det bestemte kapitel i


text: dette system. For hver angivelse i de foerste to kolonner er en regel specificeret i kolonne 3 eller 4. Naar der i nogle tilfaelde staar et »ex« for angivelsen i foerste kolonne, betyder det, at reglen i kolonne 3 eller 4 kun finder anvendelse paa den del af den paagaeldende position eller det paagaeldende kapitel, som er anfoert i kolonne 2. 2.2. Naar flere positioner er grupperet i kolonne 1, eller et kapitel er angivet, og varebeskrivelsen i kolonne 2 derfor er angivet generelt, finder den tilsvarende regel i kolonne 3 eller 4 anvendelse paa alle varer, der i henhold til det harmoniserede system tariferes under positioner i kapitlet eller under en af de positioner, der er grupperet i kolonne 1. 2.3. Naar der er forskellige regler paa listen for forskellige varer inden for en position, indeholder hver »indrykning« beskrivelsen af den del af positionen, der er omfattet af den tilsvarende regel i kolonne 3 eller 4. 2.4. Hvis der i forbindelse med en angivelse i de foerste to kolonner er specificeret en regel i baade kolonne 3 og 4, kan eksportoeren vaelge at anvende enten reglen i kolonne 3 eller reglen i kolonne 4. Hvis der ikke er angivet nogen oprindelsesregel i kolonne 4, skal reglen i kolonne 3 anvendes. Note 3: 3.1. Bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, i denne protokol angaaende varer med oprindelsesstatus, der benyttes til fremstilling af andre varer, finder anvendelse, uanset om denne status er opnaaet paa den fabrik, hvor disse varer benyttes, paa en anden fabrik i samme land eller i et andet land som omhandlet i artikel 2 i denne protokol. Eksempel: En maskine, der henhoerer under pos. 8407, for hvilken det i reglen hedder, at vaerdien af anvendte materialer uden oprindelsesstatus ikke maa overstige 40 % af varens pris ab fabrik, er fremstillet af »andet legeret staal groft tildannet ved smedning«, der henhoerer under pos. ex 7224. Hvis smedningen er foretaget i det paagaeldende land paa grundlag af en barre uden oprindelsesstatus, har den allerede faaet oprindelsesstatus i henhold til reglen for pos. ex 7224 paa listen. Smedningen anses saa for at have oprindelsesstatus ved beregningen af vaerdien af maskinen, uanset om denne er fremstillet paa samme fabrik, paa en anden fabrik i samme land eller i et andet land som omhandlet i artikel 2 i denne protokol. Der tages saaledes ikke hensyn til vaerdien af barren uden oprindelsesstatus, naar vaerdien af den anvendte materialer uden oprindelsesstatus laegges sammen. 3.2. Reglen paa listen er den mindstebearbejdning eller forarbejdning, der er noedvendig, og yderligere bearbejdning eller forarbejdning giver ogsaa oprindelsesstatus; omvendt kan en mindre grad af bearbejdning eller forarbejdning ikke give oprindelsesstatus. Naar et materiale uden oprindelsesstatus ifoelge en regel kan anvendes paa et vist fremstillingstrin, er det tilladt at anvende et saadant materiale paa et tidligere stadium i fremstillingen, men ikke paa et senere stadium. 3.3. Naar det i en regel paa listen specificeres, at en vare maa fremstilles af mere end ét materiale, betyder det, at et hvilket som helst


text: eller flere af materialerne kan anvendes. Det kraeves ikke, at alle materialer anvendes. Eksempel: I reglen for vaevede stoffer i ex kapitel 50 til kapitel 55 hedder det, at naturlige fibre kan anvendes, og at bl. a. kemikalier ogsaa kan anvendes. Dette betyder ikke, at begge materialer skal anvendes, men at et af dem eller begge maa anvendes. 3.4. Naar det i en regel paa listen hedder, at en vare skal vaere fremstillet af et bestemt materiale, forhindrer betingelsen naturligvis ikke, at der anvendes andre materialer, som paa grund af deres art ikke kan opfylde reglen (se ogsaa note 6.2 nedenfor angaaende tekstiler). Eksempel: Reglen angaaende tilberedte foedevarer under pos. 1904, hvorefter anvendelse af korn og varer deraf helt specifikt er udelukket, er ikke til hinder for, at der kan anvendes mineralsalte, kemikalier og andre tilsaetningsstoffer, som ikke er fremstillet af korn. Dette gaelder imidlertid ikke for varer, der - selv om de ikke maa fremstilles af det bestemte materiale, som er naevnt paa listen - paa et tidligere fremstillingstrin maa fremstilles af et materiale af samme art. Eksempel: Naar en beklaedningsgenstand i ex kapitel 62 er fremstillet af fiberdug, og saadanne artikler kun maa tilvirkes af garn uden oprindelsesstatus, er det ikke muligt at anvende fiberdug, selv naar fiberdug normalt ikke kan fremstilles af garn. I saadanne tilfaelde boer der som hovedregel anvendes materiale, der befinder sig paa stadiet umiddelbart forud for garnfremstillingen, dvs. fiberstadiet. 3.5. Naar der i en regel paa listen angives to procenter som maksimumsvaerdien af materialer uden oprindelsesstatus, der kan anvendes, maa disse procenter ikke laegges sammen. Heraf foelger, at maksimumsvaerdien af alle de anvendte materialer uden oprindelsesstatus aldrig maa vaere hoejere end den hoejeste af de angivne procenter. Endvidere maa de enkelte procenter ikke overskrides i forhold til de bestemte materialer, de gaelder for. Note 4: 4.1. »Naturlige fibre« anvendes paa listen for alle andre fibre end regenererede og syntetiske fibre. De er begraenset til stadiet, inden spinding foretages, herunder ogsaa affald, og omfatter, medmindre andet er angivet, ogsaa fibre, der er kartede, kaemmede eller paa anden maade beredt, men ikke spundet. 4.2. »Naturlige fibre« omfatter ogsaa hestehaar henhoerende under pos. 0503 og natursilke henhoerende under pos 5002 og 5003 samt uld og fine eller grove dyrehaar under pos. 5101, 5102, 5103, 5104 og 5105, bomuld under pos. 5201, 5202 og 5203 og andre vegetabilske fibre under pos. 5301, 5302, 5303, 5304 og 5305. 4.3. »Spindeoploesninger«, »kemikalier« og »materialer til papirfremstilling« anvendes i listen til beskrivelse af materialer, der ikke tariferes i kapitel 50 til 63, og som kan anvendes til fremstilling af regenererede eller syntetiske fibre eller papirfibre eller -garn.4.4. »Korte kemofibre« anvendes paa listen for syntetiske eller regenererede baand (tow), korte fibre eller affald henhoerende under pos. 5501 til 5507. Note 5: 5.1. Naar der for en bestemt vare paa listen er henvist til denne note, finder betingelserne i kolonne 3 ikke anvendelse paa basistekstilmaterialer, der er anvendt til fremstilling af denne vare, og som sammenlagt udgoer 10 % eller derunder af


text: den samlede vaegt af alle anvendte basistekstilmaterialer (se ogsaa note 5.3 og 5.4 nedenfor). 5.2. Denne tolerancemargen kan imidlertid kun anvendes paa blandede varer, der er fremstillet af to eller flere basistekstilmaterialer. Foelgende materialer er basistekstilmaterialer: - natursilke - uld - grove dyrehaar - fine dyrehaar - hestehaar - bomuld - materialer til papirfremstilling og papir - hoer - hamp - jute og andre bastfibre - sisal og andre agavefibre - kokos, abaca, ramie og andre vegetabilske tekstilfibre - endeloese syntetiske fibre - korte syntetiske fibre - korte regenererede fibre. Eksempel: Garn henhoerende under pos. 5205, der er fremstillet af bomuldsfibre henhoerende under pos. 5203 og korte syntetiske fibre henhoerende under pos. 5506, er blandet garn. Derfor kan korte syntetiske fibre uden oprindelsesstatus, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af kemikalier eller spindeoploesninger), anvendes med op til 10 vaegtprocent af garnet. Eksempel: Vaevet stof henhoerende under pos. 5112, der er fremstillet af uldgarn henhoerende under pos. 5107 og garn af korte syntetiske fibre henhoerende under pos. 5509, er et blandet stof. Derfor kan garn af syntetiske fibre, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af kemikalier eller spindeoploesninger), eller uldgarn, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af naturlige fibre, ikke kartede eller kaemmede eller paa anden maade beredt til spinding), eller en kombination af disse to garntyper anvendes med op til 10 vaegtprocent af stoffet. Eksempel: Truffet tekstilstof henhoerende under pos. 5802, der er fremstillet af bomuldsgarn henhoerende under pos. 5205 og bomuldsstof henhoerende under pos. 5210, er kun en blandet vare, naar bomuldsstoffet i sig selv er et blandet stof fremstillet af garner, der tariferes under to saerskilte positioner, eller naar de anvendte bomuldsgarner selv er blandinger. Eksempel: Der er klart tale om to saerskilte basistekstilmaterialer, naar det paagaeldende tuftede tekstilstof er fremstillet af bomuldsgarn henhoerende under pos. 5205 og stof af syntetiske fibre henhoerende under pos. 5407, og det tuftede tekstilstof er derfor en blandet vare. Eksempel: Et taeppe med tufter, der er fremstillet af garn af regenererede fibre og bomuldsgarn og med en bagbeklaedning af jute, er en blandet vare, fordi der er anvendt tre basistekstilmaterialer. Saaledes kan materialer uden oprindelsesstatus, der indgaar paa et senere stadium i fremstillingen, end reglen tillader det, anvendes, forudsat at deres samlede vaegt ikke overstiger 10 % af vaegten af taeppets tekstilmaterialer. Saaledes kan baade jutebagbeklaedningen og/eller garnet af regenererede fibre indfoeres paa dette fremstillingsstadium, forudsat at vaegtbetingelserne er opfyldt. 5.3. For varer, hvori der indgaar »garn fremstillet af polyurethan opdelt af fleksible polyestersegmenter, ogsaa overspundet«, er tolerancen 20 % men hensyn til dette garn. 5.4. For varer, hvor der indgaar strimler bestaaende af en kerne af aluminiumsfolie eller en kerne af plastfolie, ogsaa beklaedt med aluminiumspulver, af bredde paa 5 mm og derunder, der ved hjaelp af et klaebemiddel er anbragt mellem to lag plastfolie, er tolerancen 30 % med hensyn til denne strimmel. Note 6: 6.1. For de tekstilvarer, der er markeret paa listen med en fodnote, der henviser til denne note, kan tekstilmaterialer med undtagelse af


text: for og mellemfor, som ikke opfylder reglen paa listen i kolonne 3 for den fremstillede vare, anvendes, forudsat at de er tariferet under en anden position end varen, og at deres vaerdi ikke overstiger 8 % af varens pris ab fabrik. 6.2. Materialer, der ikke tariferes under kapitel 50 til 63, kan anvendes frit, uanset om de indeholder tekstilmaterialer eller ej. Eksempel: Hedder det i en regel paa listen, at der skal anvendes garn til en bestemt tekstilgenstand saasom benklaeder, forhindrer dette ikke, at der kan anvendes metalgenstande som f.eks. knapper, idet knapper ikke tariferes under kapitel 50 til 63. Af samme aarsag forhindrer det heller ikke, at der kan anvendes lynlaase, selv om lynlaase i almindelighed indeholder tekstilmaterialer. 6.3. Naar der gaelder en procentregel, skal der ved beregningen af vaerdien af de medgaaende materialer, som ikke har oprindelsesstatus, tages hensyn til vaerdien af de materialer, der ikke tariferes under kapitel 50 til 63. Tillaeg II Liste over bearbejdninger eller forarbejdninger, som materialer uden oprindelsesstatus skal undergaa, for at den fremstillede vare kan faa oprindelsesstatus > TABELPOSITION> Tillaeg III VARECERTIFIKAT EUR.1 OG ANMODNING OM VARECERTIFIKAT EUR.1 Trykningsinstruks 1. Formularens format er 210 mm × 297 mm, idet en maksimal afvigelse paa minus 5 mm og plus 8 mm i laengden tillades. Der skal anvendes hvidt, traefrit og skrivefast papir med en vaegt paa mindst 25 g pr. m2. Det skal forsynes med guillochetryk i bunden i groen farve, som goer al forfalskning ved hjaelp af mekaniske eller kemiske midler synlig. 2. De offentlige myndigheder i EF-medlemsstaterne og Schweiz kan forbeholde sig ret til selv at trykke formularerne eller overlade trykningen til trykkerier, som de har godkendt. I sidstnaevnte tilfaelde skal hver formular forsynes med en bemaerkning om godkendelsen. Hver formular skal forsynes med trykkeriets navn og adresse eller et maerke, som goer det muligt at identificere trykkeriet. Den skal desuden forsynes med et paatrykt eller paa anden maade anfoert loebenummer, der tjener til identifikation. >REFERENCE TIL EN FILM>>REFERENCE TIL EN FILM>>REFERENCE TIL EN FILM>>REFERENCE TIL EN FILM> Tillaeg IV FAKTURAERKLAERING Fakturaerklaeringen, hvis tekst er gengivet nedenfor, skal udfaerdiges i overensstemmelse med fodnoterne. Det er dog ikke noeddvendigt at gengive fodnoterne. Dansk Eksportoeren af varer, der er omfattet af naervaerende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. . . . (1)), erklaerer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har praeferenceoprindelse i . . . (2c) (3). Spansk El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n° . . . (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial . . . (2b) (3). Tysk Der Ausfuehrer (Ermaechtigter Ausfuehrer; Bewilligungs-Nr. . . . (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklaert, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, praeferenzbeguenstigte Ursprungswaren . . . (2d) sind (3). Graesk Ï aaîáãùãÝáò ôùí ðñïúueíôùí ðïõ êáëýðôïíôáé áðue ôï ðáñueí Ýããñáoeï (UEaeaaéá ôaaëùíaassïõ õð'áñéè. . . . (1)) aeçëþíaaé ueôé, aaêôueò aaUEí aeçëþíaaôáé óáoeþò UEëëïò, ôá ðñïúueíôá áõôUE aassíáé ðñïôéìçóéáêÞò êáôáãùãÞò . . . (2e) (3).


text: Engelsk The exporter of the products covered by this document (customs authorization No . . . (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of . . . (2a)preferential origin (3). Fransk L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n° . . . (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle . . . (2f) (3). Italiensk L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. . . . (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale . . . (2g) (3). Nederlandsk De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. . . . (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële (2h) oorsprong zijn (3). Portugisisk O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira no . . . (1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial . . . (2i) (3). Islandsk Útflpytjandi varanna, sem skjal letta tekur til (heimild tollyfirvalda nr. . . . (1)), l ́ysir lví yfir, a s sé eigi annars greinilega geti s eru laer af . . . (2j) frí sindauppruna (3). Norsk Eksportoeren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr. . . . (1)) erklaerer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har . . . (2k) preferanseopprinnelse (3). Finsk Taessae asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejae (tullin lupanumero . . . (1)) ilmoittaa, ettae naemae tuotteet ovat, ellei toisin ole selvaesti merkitty, etuuskohteluun oikeuttavaa . . . (2l) alkuperaeae (3). Svensk Exportoeren av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstaand nr. . . . (1)) foersaekrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har foermaansberaettigande ursprung i . . . (2m) (3). . , den . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (4) (sted og dato) . (5) (Eksportoerens underskrift; endvidere skal navnet paa den person, der underskriver erklaeringen, angives letlaeseligt) (1) Hvis fakturaerklaeringen udfaerdiges af en godkendt eksportoer i henhold til artikel 22 i protokollen, skal nummeret paa den godkendte eksportoers tilladelse anfoeres her. Hvis fakturaerklaeringen ikke udfaerdiges af en godkendt eksportoer, kan ordene i parentes udelades, eller eksportoeren kan undlade at udfylde feltet. (2) a: EEA, EC, Austrian, Icelandic, Finnish, Norwegian, Swedish, Swiss b: EEE, CE, Austriaco, Islandés, Finlandés, Noruego, Sueco, Suizo c: EOES, EF, OEstrig, Island, Finland, Norge, Sverige, Schweiz d: EWR, EG, finnische, islaendische, norwegische, oesterreichische, schwedische, schweizerische e: AAÏ×, AAÊ, Áõóôñssáò, Éóëáíaessáò, OEéíëáíaessáò, Íïñâçãssáò, Óïõçaessáò, AAëâaaôssáò f: EEE, CE, autrichienne, islandaise, finlandaise, norvégienne, suédoise, suisse g: SEE, CE, austriaca, islandese, finlandese, norvegese, svedese, svizzera h: EER, EG, Oostenrijkse, IJslandse, Finse, Noorse, Zweedse, Zwitserse i: EEE, CE, austríaca, islandesa, finlandesa, norueguesa, sueca, suíca j: EES, EB, austurriskum, islenskum, finnskum, norskum, saenskum, svissneskum k: EOEF, EF, oesterriksk, islandsk, finsk, norsk, svensk, sveitsisk l: ETA- tai EY-alkuperaeae taikka itaevaltalaista, islantilaista, suomalaista, norjalaista, ruotsalaista tai


text: sveitsilaeistae m: EES, EG, OEsterrike, Island, Finland, Norge, Sverige, Schweiz (3) Hvis fakturaerklaeringen helt eller delvis vedroerer varer med oprindelse i Ceuta og Melilla i henhold til artikel 35 i protokollen, skal eksportoeren tydeligt angive dem i det dokument, hvorpaa erklaeringen udfaerdiges, ved hjaelp af maerket »CM«. (4) Disse angivelser kan udelades, hvis oplysningerne fremgaar af selve dokumentet. (5) Jf. artikel 21, stk. 5, i protokollen. Hvis det ikke er noedvendigt, at eksportoeren skriver under, er han ogsaa fritaget for at angive sit navn. TILLAEG V LISTE OVER DE I ARTIKEL 2, STK. 6, NAEVNTE VARER, DER MIDLERTIDIGT ER UNDTAGET FRA DENNE PROTOKOLS ANVENDELSESOMRAADE, BORTSET FRA BESTEMMELSERNE I AFSNIT IV, V OG VI > TABELPOSITION> FAELLESERKLAERING OM EN OVERGANGSPERIODE FOR UDSTEDELSE ELLER UDFAERDIGELSE AF DOKUMENTER VEDROERENDE BEVIS FOR OPRINDELSE a) I to aar efter denne afgoerelses ikrafttraeden accepterer de kontraherende parters kompetente myndigheder som gyldigt bevis for oprindelse i den betydning, der er fastlagt i denne overenskomst, foelgende dokumenter, der er omhandlet i artikel 13 i den tidligere protokol nr. 3, som affattet i afgoerelse nr. 1/88 truffet af Den Blandede Komité: i) EUR.1-certifikater, herunder langtidscertifikater, som paa forhaand er paategnet af de kompetente toldmyndigheder i eksportstaten ii) EUR.1-certifikater, herunder langtidscertifikater, som er paategnet af en godkendt eksportoer med et saerligt stempel, som er blevet godkendt af toldmyndighederne i eksportstaten, og iii) fakturaer, der henviser til langtidscertifikater. b) I seks maaneder efter denne afgoerelses ikrafttraeden accepterer de kontraherende parters kompetente toldmyndigheder som gyldigt bevis for oprindelse i den betydning, der er fastlagt i denne overenskomst, foelgende dokumenter, der er omhandlet i artikel 8 i den tidligere protokol nr. 3, som affattet i afgoerelse nr. 1/88 truffet af Den Blandede Komité: i) fakturaer, der er forsynet med eksportoerens erklaering som anfoert i bilag V til den tidligere protokol nr. 3, som affattet i afgoerelse nr. 1/88 truffet af Den Blandede Komité, udfaerdiget i overensstemmelse med artikel 13 i naevnte protokol, og ii) fakturaer, der er forsynet med eksportoerens erklaering som anfoert i bilag V til den tidligere protokol nr. 3, som affattet i afgoerelse nr. 1/88 truffet af Den Blandede Komité, udfaerdiget af enhver eksportoer. c) De kontraherende parters kompetente toldmyndigheder accepterer anmodninger om efterfoelgende kontrol af de i litra a) og b) naevnte dokumenter i en periode paa to aar efter udstedelsen og udfaerdigelsen af det paagaeldende bevis for oprindelse. Naevnte kontrol foretages i overensstemmelse med bestemmelserne i afsnit VI i denne protokol.


text:
 Avis juridique important
 |
 21990A0807(04)
 Aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokol nr. 2 om fastsættelse af muligheder for fiskeri efter jomfruhummer og af den finansielle godtgørelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Marokko af havfiskeriområdet, for perioden den 1. april 1990 til 31. marts 1991 -
 EF-Tidende nr. L 208 af 07/08/1990 s. 0040
 ***** AFTALE i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokol nr. 2 om fastsaettelse af muligheder for fiskeri efter jomfruhummer og af den finansielle godtgoerelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Marokko af havfiskeriomraadet, for perioden den 1. april 1990 til 31. marts 1991 A. Skrivelse fra Kongeriget Marokko Hr. . . ., Under henvisning til protokol nr. 2, der paraferedes den 20. marts 1990, om fastsaettelse af mulighederne for fiskeri efter jomfruhummer og af den finansielle godtgoerelse for perioden 1. april 1990 til 31. marts 1991 skal jeg meddele Dem, at Marokko er rede til at anvende denne protokol midlertidig fra den 1. april 1990, indtil den traeder i kraft i overensstemmelse med artikel 7, forudsat at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er rede til at goere det samme. Det er en forudsaetning herfor, at udbetalingen af den i protokollens artikel 4 fastsatte finansielle godtgoerelse skal vaere foretaget inden den 30. august 1990. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, om De over for mig vil bekraefte, at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er indforstaaet med en saadan midlertidig anvendelse. Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. For regeringen for Kongeriget Marokko B. Skrivelse fra Faellesskabet Hr. . . ., Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd: »Under henvisning til protokol nr. 2, der paraferedes den 20. marts 1990, om fastsaettelse af mulighederne for fiskeri efter jomfruhummer og af den finansielle godtgoerelse for perioden 1. april 1990 til 31. marts 1991 skal jeg meddele Dem, at Marokko er rede til at anvende denne protokol midlertidigt fra den 1. april 1990, indtil den traeder i kraft i overensstemmelse med artikel 7, forudsat at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er rede til at goere det samme. Det er en forudsaetning herfor, at udbetalingen af den i protokollens artikel 4 fastsatte finansielle godtgoerelse skal vaere foretaget inden den 30. august 1990. Jeg vil vaere Dem taknemmelig, om De over for mig vil bekraefte, at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er indforstaaet med en saadan midlertidig anvendelse.« Jeg har den aere at bekraefte, at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er indforstaaet med en saadan midlertidig anvendelse. Modtag, hr. . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 12006E/PRO/25
 Traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab (Konsolideret udgave) - D. Protokoller knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab - Protokol (nr. 25) om visse bestemmelser vedrørende Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (1992)
 EU-Tidende nr. C 321 E af 29/12/2006 s. 0299 - 0301
 Protokol (nr. 25)om visse bestemmelser vedrørende Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (1992)DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,SOM ANERKENDER, at Det Forenede Kongerige ikke er forpligtet eller bundet til at gå over til tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union, uden at dets regering og Parlament har truffet særskilt beslutning derom,SOM TAGER TIL EFTERRETNING, at Det Forenede Kongeriges regering normalt finansierer sit lånebehov ved salg af gældsinstrumenter til den private sector,ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab:1. Det Forenede Kongerige skal meddele Rådet, hvorvidt det agter at gå over til tredje fase, inden Rådet foretager sin vurdering i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2.Medmindre Det Forenede Kongerige meddeler Rådet, at det agter at gå over til tredje fase, skal det ikke være forpligtet dertil.Hvis der ikke er fastsat nogen dato for indledningen af tredje fase efter traktatens artikel 121, stk. 3, kan Det Forenede Kongerige meddele, at det agter at gå over til tredje fase inden den 1. januar 1998.2. Punkt 3-9 i denne protokol finder anvendelse, hvis Det Forenede Kongerige meddeler Rådet, at det ikke agter at gå over til tredje fase.3. Det Forenede Kongerige skal ikke medregnes blandt det flertal af medlemsstater, der opfylder de nødvendige betingelser, som er anført i traktatens artikel 121, stk. 2, andet led, og stk. 3, første led.4. Det Forenede Kongerige bevarer alle sine beføjelser med hensyn til monetær politik i overensstemmelse med sin nationale lovgivning.5. Traktatens artikel 4, stk. 2, artikel 104, stk. 1, 9 og 11, artikel 105, stk. 1-5, artikel 106, 108, 109, 110, 111, artikel 112, stk. 1 og stk. 2, litra b), og artikel 123, stk. 4 og 5, finder ikke anvendelse på Det Forenede Kongerige. Henvisninger i disse bestemmelser til Fællesskabet eller medlemsstaterne omfatter ikke Det Forenede Kongerige, og henvisninger til de nationale centralbanker omfatter ikke Bank of England.6. Traktatens artikel 116, stk. 4, og artikel 119 og 120 finder fortsat anvendelse på Det Forenede Kongerige. Artikel 114, stk. 4, og artikel 124 finder anvendelse på Det Forenede Kongerige på samme måde, som hvis det havde en dispensation.7. Det Forenede Kongeriges stemmerettigheder suspenderes i forbindelse med rådsakter, hvortil der henvises i de i punkt 5 i denne protokol nævnte artikler. Med henblik herpå skal der ved beregningen af et kvalificeret flertal i henhold til traktatens artikel 122, stk. 5, ses bort fra Det Forenede Kongeriges vægtede stemmer.Det Forenede Kongerige er heller ikke berettiget til at deltage i udnævnelse af formanden og næstformanden for samt de øvrige medlemmer af ECB's direktion i henhold til traktatens artikel 112, stk. 2, litra b), og artikel 123, stk. 1.8. Artikel 3, 4, 6, 7, 9.2,


text: 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26, 27, 30-34, 50 og 52 i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (ESCB-statutten) finder ikke anvendelse på Det Forenede Kongerige.Henvisninger i disse artikler til Fællesskabet eller medlemsstaterne omfatter ikke Det Forenede Kongerige, og henvisninger til de nationale centralbanker eller indehavere af kapitalandele omfatter ikke Bank of England.Henvisninger i ESCB-statuttens artikel 10.3 og 30.2 til ECB's indskudte kapital omfatter ikke kapital indskudt af Bank of England.9. Traktatens artikel 123, stk. 3 og ESCB-statuttens artikel 44-48 gælder, uanset om der er medlemsstater med dispensation, idet der dog skal foretages følgende ændringer:a) Henvisninger i artikel 44 til ECB's og EMI's opgaver skal indbefatte sådanne opgaver, som fortsat skal udføres i tredje fase, dersom Det Forenede Kongerige træffer beslutning om, at det ikke vil gå over til denne fase.b) Foruden de i artikel 47 omhandlede opgaver skal ECB ligeledes rådgive og medvirke i forbindelse med forberedelsen af enhver afgørelse, som Rådet i medfør af denne protokols artikel 10, litra a) og c), måtte træffe vedrørende Det Forenede Kongerige.c) Bank of England skal fuldt ud indbetale sin kapitalandel til ECB's egenkapital som bidrag til dækning af ECB's driftsudgifter på samme grundlag som de nationale centralbanker i medlemsstater med dispensation.10. Hvis Det Forenede Kongerige ikke går over til tredje fase, kan det ændre sin meddelelse når som helst efter indledningen af denne fase. I så fald:a) har Det Forenede Kongerige ret til at gå over til tredje fase, forudsat at det opfylder de nødvendige betingelser. Rådet træffer efter anmodning fra Det Forenede Kongerige og på de i traktatens artikel 122, stk. 2, opstillede betingelser og efter den heri fastsatte fremgangsmåde afgørelse om, hvorvidt Det Forenede Kongerige opfylder de nødvendige betingelser.b) Bank of England indbetaler sit kapitalindskud fuldt ud, overfører valutareserveaktiver til ECB og bidrager til dennes reserver på samme grundlag som den nationale centralbank i en medlemsstat, hvis dispensation er ophævet.c) Rådet træffer på de i traktatens artikel 123, stk. 5, opstillede betingelser og efter den heri fastsatte fremgangsmåde alle øvrige nødvendige afgørelser for at sætte Det Forenede Kongerige i stand til at gå over til tredje fase.Hvis Det Forenede Kongerige går over til tredje fase i medfør af bestemmelserne i denne protokol, ophører punkt 3-9 med at gælde.11. Uanset bestemmelserne i traktatens artikel 101 og artikel 116, stk. 3, og statuttens artikel 21.1, kan Det Forenede Kongeriges regering opretholde sin "Ways and Means"-facilitet hos Bank of England, såfremt og så længe Det Forenede Kongerige ikke går over til tredje fase.--------------------------------------------------


text:
 29.8.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 231/5
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 32/2013
 af 15. marts 2013
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 840/2012 af 18. september 2012 om godkendelse af 6-fytase (EC 3.1.3.26) produceret af Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertilsætningsstof til alle fuglearter, der er beregnet til slagtning, undtagen slagtekyllinger, slagtekalkuner og slagteænder, og alle fuglearter, der er beregnet til æglægning, undtagen æglæggende høner (indehaver af godkendelsen er Danisco Animal Nutrition) (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 841/2012 af 18. september 2012 om godkendelse af Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) og Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter (2) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 842/2012 af 18. september 2012 om godkendelse af et præparat af lanthancarbonatoctahydrat som fodertilsætningsstof til hunde (indehaver af godkendelsen er Bayer Animal Health GmbH) (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (4)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 849/2012 af 19. september 2012 om godkendelse af præparatet af citronsyre, sorbinsyre, thymol og vanillin som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger, hønniker, alle mindre udbredte fuglearter beregnet til slagtning og opdrættet til æglægning samt andre fravænnede dyr af svinefamilien end Sus scrofa domesticus (indehaver af godkendelsen er Vetagro S.p.A) (4) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (5)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 868/2012 af 24. september 2012 om godkendelse af azorubin som fodertilsætningsstof til katte og hunde (5) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (6)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 869/2012 af 24. september 2012 om godkendelse af thaumatin som fodertilsætningsstof til alle dyrearter (6) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (7)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om foderstoffer. Lovgivning om foderstoffer finder ikke anvendelse på Liechtenstein, så længe aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter også gælder for Liechtenstein, jf. de sektorspecifikke tilpasninger af bilag I til EØS-aftalen. Denne afgørelse finder derfor ikke anvendelse på Liechtenstein.
 (8)
 Bilag I til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 61 (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1065/2012) i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen:
 »62.
 32012 R 0840: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 840/2012 af 18. september 2012 om godkendelse af 6-fytase (EC 3.1.3.26) produceret af Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertilsætningsstof til alle fuglearter, der er beregnet til slagtning, undtagen slagtekyllinger, slagtekalkuner og slagteænder, og alle fuglearter, der er beregnet til æglægning, undtagen æglæggende høner (indehaver af godkendelsen er Danisco Animal Nutrition) (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 14).
 63.
 32012 R 0841: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 841/2012 af 18. september 2012 om godkendelse af Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) og Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 17).
 64.
 32012 R 0842: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 842/2012 af 18. september 2012 om godkendelse af et præparat af lanthancarbonatoctahydrat som fodertilsætningsstof til hunde (indehaver af godkendelsen


text:
er Bayer Animal Health GmbH) (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 21).
 65.
 32012 R 0849: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 849/2012 af 19. september 2012 om godkendelse af præparatet af citronsyre, sorbinsyre, thymol og vanillin som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger, hønniker, alle mindre udbredte fuglearter beregnet til slagtning og opdrættet til æglægning samt andre fravænnede dyr af svinefamilien end Sus scrofa domesticus (indehaver af godkendelsen er Vetagro S.p.A) (EUT L 253 af 20.9.2012, s. 8).
 66.
 32012 R 0868: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 868/2012 af 24. september 2012 om godkendelse af azorubin som fodertilsætningsstof til katte og hunde (EUT L 257 af 25.9.2012, s. 3).
 67.
 32012 R 0869: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 869/2012 af 24. september 2012 om godkendelse af thaumatin som fodertilsætningsstof til alle dyrearter (EUT L 257 af 25.9.2012, s. 7).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesforordning (EU) nr. 840/2012, (EU) nr. 841/2012, (EU) nr. 842/2012, (EU) nr. 849/2012, (EU) nr. 868/2012 og (EU) nr. 869/2012, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 16. marts 2013, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-Udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (7).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 15. marts 2013.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 252 af 19.9.2012, s. 14.
 (2) EUT L 252 af 19.9.2012, s. 17.
 (3) EUT L 252 af 19.9.2012, s. 21.
 (4) EUT L 253 af 20.9.2012, s. 8.
 (5) EUT L 257 af 25.9.2012, s. 3.
 (6) EUT L 257 af 25.9.2012, s. 7.
 (7) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 29.8.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 231/18
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 44/2013
 af 15. marts 2013
 om ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens afgørelse 2012/720/EU af 14. november 2012 om opstilling af miljøkriterier for tildeling af EU-miljømærket til maskinopvaskemidler til industri- og institutionsbrug (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens afgørelse 2012/721/EU af 14. november 2012 om opstilling af miljøkriterier for tildeling af EU-miljømærket til vaskemidler til industri- og institutionsbrug (2) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Bilag XX til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 2zf (Kommissionens afgørelse 2012/481/EU) i bilag XX til EØS-aftalen:
 »2zg.
 32012 D 0720: Kommissionens afgørelse 2012/720/EU af 14. november 2012 om opstilling af miljøkriterier for tildeling af EU-miljømærket til maskinopvaskemidler til industri- og institutionsbrug (EUT L 326 af 24.11.2012, s. 25).
 2zh.
 32012 D 0721: Kommissionens afgørelse 2012/721/EU af 14. november 2012 om opstilling af miljøkriterier for tildeling af EU-miljømærket til vaskemidler til industri- og institutionsbrug (EUT L 326 af 24.11.2012, s. 38).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af afgørelse 2012/720/EU og 2012/721/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 16. marts 2013, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (3), eller på dagen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 200/2012 af 26. oktober 2012 (4), hvis denne dato falder senere.
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 15. marts 2013.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 326 af 24.11.2012, s. 25.
 (2) EUT L 326 af 24.11.2012, s. 38.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.
 (4) EUT L 21 af 24.1.2013, s. 50.


text:
 26.7.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 189/23
 AFGØRELSE Nr. 60/2018 TRUFFET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN OM GENSIDIG ANERKENDELSE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG AMERIKAS FORENEDE STATER
 af 5. juni 2018
 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2018/1056]
 DET BLANDEDE UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, og ud fra følgende betragtning:
 Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om opførelse af et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer i et sektorbilag —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 1.
 Overensstemmelsesvurderingsorganerne i tillæg A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet.
 2.
 Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive opretholdt af dem.
 Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.
 På vegne af Amerikas Forenede Stater
 James C. SANFORD
 Undertegnet i Washington D.C., den 30. maj 2018
 På vegne af Den Europæiske Union
 Ignacio IRUARRIZAGA
 Undertegnet i Bruxelles, den 5. juni 2018
 TILLÆG A
 EF-overensstemmelsesvurderingsorganer, der tilføjes på listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet
 dB Technology (Cambridge) Limited
 Radio Test Site
 Twentypence Road
 Cottenham
 Cambridge
 CB24 8PS
 DET FORENEDE KONGERIGE
 PRS LAB S.r.l.
 Via Campagna 92
 22020 Faloppio (CO)
 ITALIEN


text:
 Avis juridique important
 |
 21995D0302(05)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 5/95 den 27. januar 1995 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 047 af 02/03/1995 s. 0025 - 0025
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 5/95 den 27. januar 1995 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag II til aftalen blev senest ændret ved afgørelse nr. 44/94 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg den 15. december 1994 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen (1);Kommissionens direktiv 94/44/EF af 19. september 1994 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 82/130/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende elektrisk materiel til anvendelse i eksplosiv atmosfære i grubegasholdige miner (2) skal indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Følgende led indsættes i punkt 4 (Rådets direktiv 82/130/EØF) i kapitel X i bilag II til aftalen:»- 394 L 0044: Kommissionens direktiv 94/44/EF af 19. september 1994 (EFT nr. L 248 af 23. 9. 1994, s. 22)«.Artikel 2 Teksterne til direktiv 94/44/EF på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den 1. februar 1995, forudsat at alle de meddelelser, der kræves i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1, er givet til Det Blandede EØS-Udvalg.Artikel 4 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet af og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 27. januar 1995.På Det Blandede EØS-Udvalgs vegneG. J. L. AVERYFormand(1) EFT nr. L 372 af 31. 12. 1994, s. 20.(2) EFT nr. L 248 af 23. 9. 1994, s. 22.


text:
L 46/4 DA Den Europæiske Unions Tidende 19.2.2013
 OVERSÆTTELSE
 NAGOYA-KUALA LUMPUR-TILLÆGSPROTOKOLLEN OM ANSVAR OG ERSTATNING TIL
 CARTAGENAPROTOKOLLEN OM BIOSIKKERHED
 PARTERNE I DENNE TILLÆGSPROTOKOL,
 SOM ER parter i Cartagena-protokollen om biosikkerhed til konventionen om den biologiske mangfoldighed, i det
 følgende benævnt »protokollen«,
 UNDER HENSYN TIL princip 13 i Rio-erklæringen om miljø og udvikling,
 SOM PÅ NY BEKRÆFTER den forsigtige tilgang, der er indeholdt i princip 15 i Rio-erklæringen om miljø og udvikling,
 SOM ERKENDER, at det er nødvendigt at træffe passende beredskabsforanstaltninger, hvor der er sket skader, eller hvor
 der er tilstrækkelig sandsynlighed for skader, i overensstemmelse med protokollen,
 SOM ERINDRER OM artikel 27 i protokollen,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1 vant omfang og som fastsat i national lovgivning bl.a. kan
 omfatte indehaveren af en tilladelse, den person, som
 Formål markedsførte den levende modificerede organisme, en
 Formålet med denne tillægsprotokol er at bidrage til bevaring udvikler, producent, anmelder, importør, eksportør, befor
 og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed, idet drer eller leverandør
 der også tages hensyn til sundhedsrisikoen for mennesker, ved
 at udarbejde internationale bestemmelser og procedurer for d) »beredskabsforanstaltninger«: rimelige tiltag, som bidrager til:
 ansvar og erstatning i forbindelse med levende modificerede
 organismer. i) at forebygge, mindske, begrænse, afbøde eller på anden
 måde undgå skade i relevant omfang
 Artikel 2
 ii) at genoprette den biologiske mangfoldighed ved hjælp af
 Definitioner tiltag i følgende rækkefølge:
 1. Definitionerne i artikel 2 i konventionen om den biolo
 giske mangfoldighed, i det følgende benævnt »konventionen«, og a. genoprettelse af den biologiske mangfoldighed til den
 protokollens artikel 3 finder anvendelse på denne tillægspro tilstand, der eksisterede før skaden opstod, eller til den
 tokol. nærmeste tilsvarende tilstand, og hvor de kompetente
 myndigheder bestemmer, at dette ikke er muligt
 2. I denne tillægsprotokol forstås endvidere ved:
 b. genoprettelse ved bl.a. at erstatte tabet af biologisk
 mangfoldighed med andre bestanddele af den biolo
 a) »partskonference i dens egenskab af møde for parterne i giske mangfoldighed til den samme eller en anden
 protokollen«: konferencen af parter i konventionen, der type anvendelse enten på det samme eller i givet
 tjener som møde for parterne i protokollen fald på et andet sted.
 b) »skade«: en negativ virkning på bevaringen og den bæredyg 3. En »væsentlig« negativ virkning fastsættes på grundlag af
 tige udnyttelse af den biologiske mangfoldighed, idet der faktorer som f.eks.:
 også tages hensyn til sundhedsrisikoen for mennesker, som:
 i) kan måles eller på anden måde iagttages, idet der tages a) den langsigtede eller permanente ændring, hvorved forstås en
 højde for eventuelle videnskabeligt etablerede basislinjer, ændring, som ikke bliver afhjulpet gennem naturlig retable
 som er anerkendt af en kompetent myndighed, der tager ring inden for et rimeligt tidsrum
 højde for enhver anden menneskebetinget variation og
 naturlig variation, og
 b) rækkevidden af de kvalitative eller kvantitative ændringer,
 som har en negativ virkning på bestanddelene af den biolo
 ii) er væsentlig i henhold til stk. 3 nedenfor giske mangfoldighed
 c) »operatør«: enhver person, som har direkte eller indirekte c) nedsættelse af den evne, som bestanddele af den biologiske
 kontrol med


text:
en levende modificeret organisme, der i rele mangfoldighed har til at tilvejebringe varer og tjenesteydelser
 ---pagebreak--- 19.2.2013 DA Den Europæiske Unions Tidende L 46/5
 d) omfanget af eventuelle negative virkninger på menneskers a) omgående underretter den kompetente myndighed
 sundhed i forbindelse med protokollen.
 b) vurderer skaden og
 Artikel 3
 Anvendelsesområde c) træffer passende beredskabsforanstaltninger.
 1. Denne tillægsprotokol finder anvendelse på skader som 2. Den kompetente myndighed skal:
 følge af grænseoverskridende overførsel af levende modificerede
 organismer. De levende modificerede organismer, der henvises
 til er: a) identificere den operatør, som har forvoldt skaden
 b) vurdere skaden og
 a) bestemt til direkte anvendelse som fødevarer eller foder eller
 til forarbejdning
 c) fastlægge, hvilke beredskabsforanstaltninger operatøren bør
 træffe.
 b) bestemt til indesluttet anvendelse
 3. Hvis relevante oplysninger, herunder tilgængelig videnska
 c) bestemt til forsætlig udsætning i miljøet. belig information eller information, som Clearingcentret for
 Biosikkerhed er i besiddelse af, tyder på, at der er tilstrækkelig
 2. Med hensyn til forsætlige grænseoverskridende overførsler sandsynlighed for, at der vil opstå en skade, hvis der ikke
 finder denne tillægsprotokol anvendelse på skader som følge af iværksættes passende beredskabsforanstaltninger, skal opera
 godkendt anvendelse af de levende modificerede organismer, der tøren træffe passende beredskabsforanstaltninger for at undgå
 er nævnt i stk. 1 ovenfor. en sådan skade.
 3. Denne tillægsprotokol finder også anvendelse på skader 4. Den kompetente myndighed kan iværksætte passende
 som følge af uforsætlige grænseoverskridende overførsler, som beredskabsforanstaltninger, herunder navnlig når operatøren
 omhandlet i protokollens artikel 17, samt skader som følge af har undladt at gøre det.
 ulovlige grænseoverskridende overførsler, som omhandlet i
 protokollens artikel 25. 5. Den kompetente myndighed har ret til at kræve, at opera
 tøren afholder omkostningerne i forbindelse med vurderingen af
 4. Denne tillægsprotokol finder anvendelse på skader som skaden og gennemførelsen af eventuelle passende beredskabs
 følge af en grænseoverskridende overførsel af levende modifice foranstaltninger. Parterne kan i deres nationale lovgivning fast
 rede organismer, der blev indledt efter denne tillægsprotokols sætte andre situationer, hvor operatøren ikke kan pålægges at
 ikrafttræden, for den part, til hvis jurisdiktion den grænseover afholde omkostningerne.
 skridende overførsel blev foretaget.
 6. De beslutninger, som den kompetente myndighed træffer
 5. Denne tillægsprotokol finder anvendelse på skader, som om, at operatøren skal iværksætte beredskabsforanstaltninger,
 opstod på områder inden for parternes nationale jurisdiktions bør være begrundede. Operatøren skal underrettes om
 grænser. sådanne beslutninger. Der skal i national lovgivning fastsættes
 retsmidler, herunder administrative eller retlige muligheder for
 at klage over sådanne beslutninger. Den kompetente myndighed
 6. Parterne kan anvende kriterier, som er fastsat i deres skal i overensstemmelse med national lovgivning desuden infor
 nationale lovgivning, til at håndtere skader, som opstår inden mere operatøren om de tilgængelige retsmidler. Anvendelse af
 for deres nationale jurisdiktions grænser. sådanne retsmidler forhindrer ikke den kompetente myndighed i
 at træffe beredskabsforanstaltninger, når det findes hensigtsmæs
 7. National lovgivning til gennemførelse af denne tillægspro sigt, medmindre andet er fastsat i den nationale lovgivning.
 tokol finder også anvendelse på skader som følge af grænse
 overskridende overførsel af levende modificerede organismer fra 7. Ved gennemførelsen af denne artikel og med henblik på


text:
at
 lande, som ikke er part i protokollen. fastsætte de beredskabsforanstaltninger, som den kompetente
 myndighed skal kræve eller træffe, kan parterne i givet fald
 Artikel 4 vurdere, om beredskabsforanstaltninger allerede er omfattet af
 deres nationale erstatningsansvarslovgivning.
 Årsagssammenhæng
 Der skal etableres en årsagssammenhæng mellem skaden og den 8. Beredskabsforanstaltninger gennemføres i henhold til
 pågældende levende modificerede organisme i henhold til national lovgivning.
 national lovgivning.
 Artikel 6
 Artikel 5 Undtagelser
 Beredskabsforanstaltninger 1. Parterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte
 1. Parterne kræver, at den relevante operatør eller de rele følgende undtagelser:
 vante operatører i tilfælde af skade og med forbehold af den
 kompetente myndigheds krav: a) force majeure og
 ---pagebreak--- L 46/6 DA Den Europæiske Unions Tidende 19.2.2013
 b) krigshandling eller civile uroligheder. Artikel 12
 Gennemførelse og sammenhæng med erstatningsansvar
 2. Parterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte enhver
 anden undtagelse eller afhjælpning, de anser for nødvendig. 1. Parterne fastsætter i deres nationale lovgivning bestem
 melser og procedurer for håndtering af skader. For at opfylde
 denne forpligtelse træffer parterne beredskabsforanstaltninger i
 Artikel 7
 overensstemmelse med denne tillægsprotokol og kan i nødven
 Frister digt omfang:
 Parterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte:
 a) anvende deres eksisterende nationale lovgivning, herunder,
 a) relative og/eller absolutte frister, herunder for tiltag relateret hvor det er relevant, generelle bestemmelser og procedurer
 til beredskabsforanstaltninger, og for civilretligt erstatningsansvar
 b) påbegyndelsen af den periode, for hvilken en frist gælder. b) anvende eller udarbejde bestemmelser og procedurer for
 civilt erstatningsansvar specielt til dette formål, eller
 Artikel 8
 Økonomiske grænser c) anvende eller udarbejde en kombination af begge.
 Parterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte økonomiske
 grænser for afholdelsen af omkostninger i forbindelse med 2. Parterne skal med henblik på at tilvejebringe tilstrækkelige
 beredskabsforanstaltninger. bestemmelser og procedurer i deres nationale erstatnings
 ansvarslovgivning om ting- eller personskade, som er forbundet
 Artikel 9 med skaden i henhold til artikel 2, stk. 2, litra b):
 Klageret
 a) fortsætte med at anvende deres gældende almindelige civile
 Denne tillægsprotokol begrænser ikke en hvilken som helst erstatningsansvarslovgivning
 klage- eller erstatningsret, som en operatør måtte have over
 for enhver anden person.
 b) udarbejde og anvende eller fortsætte med at anvende civil
 Artikel 10 erstatningsansvarslovgivning specielt til dette formål, eller
 Finansiel sikkerhedsstillelse
 c) udarbejde og anvende eller fortsætte med at anvende en
 1. Parterne bevarer retten til i deres nationale lovgivning at kombination af begge.
 fastsætte bestemmelser om finansiel sikkerhedsstillelse.
 2. Parterne skal udøve den i stk. 1 ovenfor omtalte ret på en 3. Når parterne udarbejder erstatningsansvarslovgivning som
 sådan måde, at den er i overensstemmelse med deres rettigheder nævnt i stk. 1 eller 2, litra b) eller c), ovenfor, tager de bl.a. i
 og forpligtelser i henhold til folkeretten, idet der tages højde for givet fald højde for følgende elementer:
 de tre sidste punkter i præamblen til protokollen.
 a) skade
 3. Partskonferencen anmoder i sin egenskab af møde for
 parterne i protokollen på sit første møde efter tillægsprotokol
 lens ikrafttræden sekretariatet om at foretage en omfattende b) ansvarsstandard, herunder objektivt ansvar eller culpaansvar
 undersøgelse, som bl.a. omfatter:
 c) kanalisering


text:
af ansvar, hvor det er relevant
 a) betingelserne for finansielle sikkerhedsstillelsesmekanismer
 b) en vurdering af de miljømæssige, økonomiske og sociale d) ret til at anmelde fordringer.
 virkninger af disse mekanismer, særlig på udviklingslandene,
 og
 Artikel 13
 c) fastlæggelse af de relevante enheder, som kan tilvejebringe Vurdering og revision
 finansiel sikkerhedsstillelse.
 Partskonferencen foretager i sin egenskab af møde for parterne i
 protokollen fem år efter denne tillægsprotokols ikrafttræden og
 Artikel 11 hvert femte år derefter en vurdering af tillægsprotokollens effek
 Landenes ansvar for internationalt uretmæssige handlinger tivitet, forudsat at parterne har fået oplysninger, som nødven
 diggør en sådan vurdering. Vurderingen foretages på grundlag af
 Denne tillægsprotokol berører ikke landenes rettigheder og vurderingen og revisionen af protokollen som fastsat i protokol
 forpligtelser i henhold til bestemmelserne i den generelle lens artikel 35, medmindre andet bestemmes af parterne i denne
 folkeret om landenes ansvar for internationalt uretmæssige tillægsprotokol. Den første vurdering omfatter en vurdering af,
 handlinger. om artikel 10 og 12 er effektive.
 ---pagebreak--- 19.2.2013 DA Den Europæiske Unions Tidende L 46/7
 Artikel 14 2. Denne tillægsprotokol træder i kraft for en stat eller en
 regional organisation for økonomisk integration, som ratificerer,
 Partskonferencen i dens egenskab af møde for parterne i accepterer eller godkender denne protokol eller tiltræder den
 denne protokol efter deponeringen af det fyrretyvende instrument i henhold
 1. I henhold til konventionens artikel 32, stk. 2, tjener parts til stk. 1, på den halvfemsindstyvende dag efter den dato,
 konferencen i sin egenskab af møde for parterne i protokollen hvor den pågældende stat eller regionale organisation for
 som møde for parterne i denne tillægsprotokol. økonomisk integration har deponeret sit ratifikations-, accept-,
 godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument, eller på den dato,
 2. Partskonferencen overvåger, i sin egenskab af møde for hvor protokollen træder i kraft for den pågældende stat eller
 parterne i denne protokol, gennemførelsen af denne protokol regionale organisation for økonomisk integration, idet den
 og træffer, inden for rammerne af sine beføjelser, de beslutnin seneste dato er gældende.
 ger, der kræves til at fremme en effektiv gennemførelse af
 protokollen. Den udfører de opgaver, den er pålagt i henhold 3. Med hensyn til stk. 1 og 2 kan intet instrument, der
 til denne tillægsprotokol, og de opgaver, den er pålagt i henhold deponeres af en regional organisation for økonomisk integra
 til protokollens artikel 29, stk. 4, litra a) og f). tion, føjes til de instrumenter, som medlemsstater af den nævnte
 organisation allerede har deponeret.
 Artikel 15
 Sekretariat Artikel 19
 Det sekretariat, der er oprettet ved konventionens artikel 24, Forbehold
 tjener som sekretariat for denne tillægsprotokol.
 Der må ikke tages forbehold over for denne tillægsprotokol.
 Artikel 16
 Artikel 20
 Sammenhæng med konventionen og protokollen
 Opsigelse
 1. Denne tillægsprotokol supplerer protokollen, og den
 hverken ændrer eller tilføjer protokollen. 1. Efter udløbet af en frist på to år fra datoen for denne
 tillægsprotokols ikrafttræden for en part kan den pågældende
 2. Denne tillægsprotokol berører ikke de rettigheder og part når som helst opsige tillægsprotokollen ved skriftlig medde
 forpligtelser, som parterne i denne tillægsprotokol har i lelse til depositaren.


text:
henhold til konventionen og protokollen.
 2. Enhver opsigelse får virkning efter udløbet af en frist på et
 3. Medmindre andet er fastlagt i denne tillægsprotokol, finder år efter datoen for depositarens modtagelse heraf eller på en
 bestemmelserne i konventionen og protokollen tilsvarende hvilken som helst anden senere dato, som måtte være anført i
 anvendelse på denne tillægsprotokol. opsigelsesmeddelelsen.
 4. Med forbehold af stk. 3 ovenfor berører denne tillægspro
 tokol ikke en parts rettigheder og forpligtelser i henhold til 3. Enhver part, som opsiger protokollen i henhold til
 folkeretten. protokollens artikel 39, anses for også at have opsagt denne
 tillægsprotokol.
 Artikel 17
 Artikel 21
 Undertegnelse
 Autentiske tekster
 Denne tillægsprotokol er åben for undertegnelse i De Forenede
 Nationers hovedkvarter i New York fra den 7. marts 2011 til Originaleksemplaret af denne tillægsprotokol, hvis arabiske,
 den 6. marts 2012. kinesiske, engelske, franske, russiske og spanske versioner er
 lige autentiske, deponeres hos De Forenede Nationers general
 Artikel 18 sekretær.
 Ikrafttræden
 TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, som er behørigt
 1. Denne tillægsprotokol træder i kraft på den halvfemsinds bemyndiget hertil, undertegnet denne tillægsprotokol.
 tyvende dag efter datoen for deponering af det fyrretyvende
 ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument
 for stater eller regionale organisationer for økonomisk integra
 tion, som er parter i protokollen. UDFÆRDIGET i Nagoya den femtende oktober to tusind og ti.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0207(02)
 De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer - Erklæringer
 EF-Tidende nr. L 033 af 07/02/1994 s. 0013 - 0028 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 29 s. 0029 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 29 s. 0029
 BILAG A (Oversaettelse)DE FORENEDE NATIONERS RAMMEKONVENTION OM KLIMAAENDRINGER PARTERNE I DENNE KONVENTION -SOM ERKENDER, at aendringer i jordens klima og de skadelige virkninger heraf er et problem for hele menneskeheden,SOM ER BETAENKELIGE VED, at menneskelige aktiviteter har medfoert en vaesentlig stigning i atmosfaerens koncentrationer af drivhusgasser, at disse stigende koncentrationer forstaerker den naturlige drivhuseffekt, og at dette i gennemsnit vil medfoere en yderligere opvarmning af jordens overflade og atmosfaere, hvilket kan faa negative foelger for de naturlige oekosystemer og menneskeheden,SOM MAERKER SIG, at stoerstedelen af de fortidige og de nuvaerende globale emissioner af drivhusgasser stammer fra industrilande, at emissionerne pr. indbygger i udviklingslandene stadig er relativt lave, og at udviklingslandenes andel i de globale emissioner vil vokse som foelge af deres straeben efter at opfylde deres sociale og udviklingsmaessige behov,SOM ER KLAR OVER, hvilken rolle og betydning draen og reservoirer for drivhusgasser har i terrestriske og marine oekosystemer,SOM MAERKER SIG, at prognoser for klimaaendringer er behaeftet med mange usikkerhedsmomenter, navnlig med hensyn til hvornaar de kan indtraede, og deres omfang og regionale fordeling,SOM ERKENDER, at der som foelge af klimaaendringernes globale karakter er behov for, at alle landene samarbejder videst muligt og deltager i en effektiv og hensigtsmaessig international indsats, i overensstemmelse med deres faelles, men differentierede ansvar, deres respektive muligheder samt deres sociale og oekonomiske vilkaar,DER MINDER OM de relevante bestemmelser i erklaeringen fra De Forenede Nationers Konference om det menneskelige miljoe, vedtaget i Stockholm den 16. juni 1972,SOM ENDVIDERE MINDER OM, at landene, i overensstemmelse med De Forenede Nationers Pagt og principperne i international ret, har suveraen ret til at udnytte deres egne ressourcer i henhold til deres egen miljoe- og udviklingspolitik og pligt til at sikre, at aktiviteter, der hoerer under deres jurisdiktion eller kontrol, ikke foraarsager miljoeskader i andre lande eller omraader uden for graenserne for deres nationale jurisdiktion,SOM PAA NY BEKRAEFTER princippet om landenes suveraenitet i internationalt samarbejde om imoedegaaelse af klimaaendringer,SOM ERKENDER, at landene boer vedtage effektive miljoelove, at standarder, forvaltningsmaalsaetninger og prioriteringer paa miljoeomraadet boer afspejle de miljoe- og udviklingsforhold, de gaelder for, og at de standarder, der anvendes af nogle lande, kan vaere uhensigtsmaessige og behaeftet med urimelige oekonomiske og sociale omkostninger for andre lande, navnlig udviklingslandene,SOM MINDER OM bestemmelserne i Generalforsamlingens resolution 44/228 af 22. december 1989 om De Forenede Nationers Konference om Miljoe og Udvikling og resolution 43/53 af 6. december 1988, 44/207 af 22. december 1989, 45/212 af 21. december 1990 og 46/169 af 19. december 1991 om beskyttelse af det globale klima for de nuvaerende og kommende generationer,SOM LIGELEDES MINDER OM bestemmelserne i Generalforsamlingens resolution 44/206 af 22. december 1989 om de mulige negative virkninger, som en stigning i havenes vandstand vil kunne faa paa oeer og kystomraader, navnlig lavtliggende kystomraader, samt om de relevante bestemmelser


text: i Generalforsamlingens resolution 44/172 af 19. december 1989 om gennemfoerelse af handlingsplanen til bekaempelse af oerkendannelse,SOM ENDVIDERE MINDER OM Wienerkonventionen om beskyttelse af ozonlaget, 1985, og Montreal-protokollen af 1987 om stoffer, der nedbryder ozonlaget, tilpasset og aendret den 29. juni 1990,SOM MAERKER SIG ministererklaeringen fra den anden verdensklimakonference, vedtaget den 7. november 1990,SOM ER KLAR OVER det vaerdifulde analysearbejde vedroerende klimaaendringer, som mange lande er i faerd med at gennemfoere, og de vigtige bidrag med hensyn til udveksling af forskningsresultater og samordning af forskningsarbejdet, som ydes af Den Meteorologiske Verdensorganisation, De Forenede Nationers Miljoeprogram samt andre organer, organisationer og instanser under De Forenede Nationer, saavel som andre internationale og mellemstatslige organer,SOM ERKENDER, at foranstaltninger til at forstaa og imoedegaa klimaaendringer vil faa stoerst virkning i miljoemaessig, social og oekonomisk henseende, hvis de bygger paa relevante videnskabelige, tekniske og oekonomiske overvejelser og loebende tages op til genvurdering i lyset af nye resultater paa disse omraader,SOM ERKENDER, at visse foranstaltninger til at imoedegaa klimaaendringer kan vaere oekonomisk berettigede i sig selv, og at de ogsaa kan bidrage til at loese andre miljoeproblemer,SOM TILLIGE ERKENDER, at industrilandene boer traeffe oejeblikkelige foranstaltninger, der er tilpasset forholdene og baseret paa klart opstillede prioriteringer, som et foerste skridt henimod samlede strategier paa globalt, nationalt og, hvor aftalt, regionalt plan, hvori der tages hensyn til samtlige drivhusgasser og deres respektive andel i foroegelsen af drivhuseffekten,SOM ENDVIDERE ERKENDER, at lavtliggende lande og smaa oeriger, lande med lavtliggende kystomraader, aride og semi-aride omraader og omraader, der trues af oversvoemmelser, toerke og oerkendannelse, samt udviklingslande med foelsomme bjergoekosystemer, er saerligt saarbare over for de skadelige virkninger af klimaaendringer,SOM ERKENDER de saerlige vanskeligheder, som foranstaltninger til begraensning af drivhusgasemissionerne vil medfoere for de lande, herunder navnlig udviklingslande, hvis oekonomi i saerlig hoej grad afhaenger af fremstilling, anvendelse og eksport af fossilt braendsel,SOM BEKRAEFTER, at indgreb mod klimaaendringer paa integreret vis boer samordnes med den sociale og oekonomiske udvikling for at undgaa negative konsekvenser for denne udvikling, idet der fuldt ud tages hensyn til udviklingslandenes legitime prioriterede behov for at realisere en baeredygtig oekonomisk vaekst og bekaempe fattigdommen,SOM ERKENDER, at alle lande, herunder navnlig udviklingslandene, maa have adgang til de ressourcer, der kraeves til en baeredygtig social og oekonomisk udvikling, og at udviklingslandenes energiforbrug noedvendigvis maa stige, hvis dette maal skal naas, idet der samtidig tages hensyn til mulighederne for at oege energieffektiviteten og bekaempe drivhusgasemissionerne generelt, bl.a. ved at anvende ny teknologi paa vilkaar, som goer en saadan anvendelse fordelagtig i oekonomisk og social henseende,SOM ER FAST BESLUTTET PAA at beskytte klimasystemet for de nuvaerende og kommende generationer -ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:Artikel 1Definitioner (1)I denne konvention forstaas ved:1. »Skadelige virkninger af klimaaendringer«: aendringer i det fysiske miljoe eller i biota, der skyldes klimaaendringer, og som har betydelige skadelige virkninger paa naturlige og forvaltede oekosystemers sammensaetning, modstandsdygtighed eller produktivitet, paa de sociooekonomiske systemers levedygtighed eller paa menneskers sundhed og velfaerd.2. »Klimaaendringer«: klimaaendringer, som ikke kan tilskrives naturlige klimavariationer iagttaget gennem sammenlignelige tidsrum, og som direkte eller indirekte kan tilskrives menneskelige aktiviteter,


text: der aendrer sammensaetningen i jordens atmosfaere.3. »Klimasystem«: atmosfaeren, hydrosfaeren, biosfaeren og geosfaeren, samt vekselvirkningerne mellem disse.4. »Emissioner«: udslip i atmosfaeren af drivhusgasser og/eller forloebere for disse gasser i et givet geografisk omraade og i et givet tidsrum.5. »Drivhusgasser«: de, baade naturlige og menneskeskabte, gasformige bestanddele af atmosfaeren, som absorberer og genudsender infraroed straaling.6. »Regional organisation for oekonomisk integration«: en organisation oprettet af suveraene stater i et givet omraade, som har kompetence paa de af konventionen eller dennes protokoller omfattede omraader, og som, efter organisationens egne bestemmelser, er behoerigt bemyndiget til at undertegne, ratificere, acceptere, godkende eller tiltraede konventionen eller protokollerne hertil.7. »Reservoir«: en eller flere dele af klimasystemet, hvor en drivhusgas eller en forloeber for en drivhusgas findes ophobet.8. »Draen«: enhver proces, aktivitet eller mekanisme, hvorved en drivhusgas, en aerosol eller en forloeber for en drivhusgas fjernes fra atmosfaeren.9. »Kilde«: enhver proces eller aktivitet, hvorved en drivhusgas, en aerosol eller en forloeber for en drivhusgas frigives i atmosfaeren.Artikel 2FormaalEndemaalet med denne konvention og alle hertil knyttede retlige instrumenter, som parternes konference maatte vedtage, er, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i konventionen, at opnaa en stabilisering af koncentrationerne af drivhusgasser i atmosfaeren paa et niveau, som kan forhindre farlig antropogen indvirkning paa klimasystetemet. Dette niveau boer realiseres inden for en tidsramme, der er tilstraekkelig til at sikre, at oekosystemerne kan tilpasse sig naturligt til klimaaendringerne, til at foedevareproduktionen ikke trues, og til at den oekonomiske udvikling kan fortsaette paa et baeredygtigt grundlag.Artikel 3PrincipperParterne foelger bl.a. nedenstaaende principper i deres foranstaltninger til at opfylde konventionens maal og gennemfoere dens bestemmelser:1. Parterne boer - paa et retfaerdigt grundlag og i overensstemmelse med deres faelles, men differentierede ansvar og respektive muligheder - beskytte klimasystemet af hensyn til menneskehedens nuvaerende og kommende generationer. Industrilandsparterne boer derfor tage foeringen i bekaempelsen af klimaaendringer og de skadelige virkninger heraf.2. Der boer tages fuldt hensyn til de saerlige behov og vilkaar, der goer sig gaeldende for udviklingslandsparterne, herunder navnlig dem, som er saerlig saarbare over for de skadelige virkninger af klimaaendringer, og for de parter, herunder navnlig udviklingslandsparter, for hvilke konventionen vil indebaere en urimelig eller unormal byrde.3. Parterne boer traeffe forsigtighedsforanstaltninger til at foregribe, forhindre eller mindske aarsagerne til klimaaendringer og afboede de skadelige virkninger heraf. Er der risiko for alvorlige eller uoprettelige skader, boer mangel paa videnskabeligt baseret sikkerhed ikke bruges som et paaskud til at udsaette saadanne foranstaltninger, da politikker og foranstaltninger til imoedegaaelse af klimaaendringer boer vaere omkostningseffektive, saa de kan medfoere globale fordele til de lavest mulige omkostninger. I dette oejemed boer der i disse politikker og foranstaltninger tages hensyn til de forskellige sociooekonomiske forhold, de boer vaere omfattende, daekke alle relevante kilder, draen og reservoirer for drivhusgasser, samt omfatte tilpasningstiltag og tage sigte paa alle samfundssektorer. Parterne kan samarbejde i deres bestraebelser paa at imoedegaa klimaaendringer.4. Parterne har ret til og boer fremme baeredygtig udvikling. Politikker og foranstaltninger til at beskytte klimasystemet mod menneskeskabte aendringer boer vaere tilpasset de enkelte parters saerlige omstaendigheder og boer vaere integreret i de nationale udviklingsprogrammer,


text: da oekonomisk udvikling er en vaesentlig forudsaetning for, at der kan traeffes foranstaltninger til imoedegaaelse af klimaaendringer.5. Parterne boer samarbejde om at fremme et gensidigt stoettende og aabent internationalt oekonomisk system, der kan foere til baeredygtig oekonomisk vaekst og udvikling for alle parterne, herunder navnlig udviklingslandsparterne, hvorved de vil vaere i stand til bedre at loese problemerne i forbindelse med klimaaendringer. Foranstaltninger til at bekaempe klimaaendringer, herunder unilaterale foranstaltninger, boer ikke vaere et middel til vilkaarlig eller uberettiget forskelsbehandling eller skjult begraensning af international samhandel.Artikel 4Forpligtelser1. Alle parterne skal, under hensyntagen til deres faelles, men differentierede ansvar og deres saerlige nationale og regionale udviklingsprioriteringer, maal og omstaendigheder:a) udvikle, jaevnligt ajourfoere, offentliggoere og i medfoer af artikel 12 meddele parternes konference nationale opgoerelser over antropogene emissioner fordelt paa kilder og optagelsen heraf fordelt paa draen for alle drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen, med anvendelse af sammenlignelige metoder, der skal godkendes af parternes konference;b) opstille, gennemfoere, offentliggoere og jaevnligt ajourfoere nationale, og, hvor det maatte vaere relevant, regionale programmer for foranstaltninger til at imoedegaa klimaaendringer under hensyntagen til kilderne for antropogene emissioner og draenene for optagelse af alle drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen, og foranstaltninger til at fremme hensigtsmaessig tilpasning til klimaaendringer;c) fremme og samarbejde om udvikling, anvendelse og videreformidling, herunder overfoersel, af teknologi, fremgangsmaader og processer, som kan kontrollere, mindske eller forhindre antropogene emissioner af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen, i alle relevante sektorer, herunder energi-, transport-, industri-, landbrugs-, skovbrugs- og affaldshaandteringssektoren;d) fremme baeredygtig forvaltning samt fremme og samarbejde om bevarelse og eventuelt foroegelse af draen og reservoirer for alle drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen, herunder biomasse, skove og oceaner, saavel som andre terrestriske og marine oekosystemer samt kystoekosystemer;e) samarbejde om at traeffe forberedelser til at tilpasse sig virkningerne af klimaaendringer; udvikle og opstille passende, integrerede planer for forvaltning af kystomraader, vandressourcer og landbrug, og for beskyttelse og genopretning af omraader, navnlig i Afrika, der er ramt af toerke og oerkendannelse saavel som af oversvoemmelser;f) saa vidt muligt tage hensyn til klimaaendringer i deres relevante sociale, oekonomiske og miljoemaessige foranstaltninger og anvende passende metoder, f.eks. konsekvensvurderinger, der er udarbejdet og opstillet paa nationalt plan, med henblik paa at mindske de skadelige virkninger, som de projekter eller foranstaltninger, de traeffer for at imoedegaa eller tilpasse sig klimaaendringer, kan faa for oekonomien, folkesundheden og miljoekvaliteten;g) fremme og samarbejde om videnskabelig, teknologisk, teknisk, sociooekonomisk og anden forskning, systematiske observationer og udvikling af dataarkiver vedroerende klimasystemet med henblik paa at oege forstaaelsen af og mindske eller fjerne den resterende usikkerhed med hensyn til aarsagerne til, virkningerne af, omfanget af og den tidsmaessige udvikling i klimaaendringerne og de oekonomiske og sociale konsekvenser af forskellige modforanstaltninger;h) fremme og samarbejde om fuldstaendig, aaben og hurtig udveksling af relevante videnskabelige, teknologiske, tekniske, sociooekonomiske og juridiske oplysninger vedroerende klimasystemet og klimaaendringer og vedroerende de oekonomiske og sociale konsekvenser af forskellige modforanstaltninger;i) fremme og samarbejde om undervisning, uddannelse og folkeoplysning vedroerende klimaaendringer og anspore til stoerst mulig medvirken i denne proces, herunder fra


text: ikke-statslige organisationer;j) meddele parternes konference oplysninger om gennemfoerelsen, jf. artikel 12.2. Industrilandsparterne og andre parter opfoert i bilag 1 indgaar nedenstaaende forpligtelser:a) Hver af disse parter opstiller nationale (2) strategier og traeffer foranstaltninger i overensstemmelse hermed til at imoedegaa klimaaendringer ved at begraense sine antropogene emissioner af drivhusgasser, og ved at beskytte og oege sine draen og reservoirer for drivhusgasser. Disse strategier og foranstaltninger vil vise, at industrilandene, i overensstemmelse med konventionens maal, gaar i spidsen for at aendre udviklingen i de antropogene emissioner paa lang sigt, idet de erkender, at tilbagevenden ved udgangen af dette aarti til tidligere niveauer for antropogene emissioner af kuldioxid og andre drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen, vil medvirke til en saadan aendring i udviklingen, og idet de tager hensyn til forskellene i disse parters udgangspunkter og fremgangsmaader, oekonomiske strukturer og ressourcegrundlag, behov for at bevare en staerk og baeredygtig oekonomisk vaekst, tilgaengelig teknologi og andre individuelle omstaendigheder, saavel som behovet for, at hver af disse parter yder rimelige og passende bidrag til den samlede indsats henimod opfyldelsen af dette maal. De naevnte parter kan gennemfoere strategierne og foranstaltningerne i faellesskab med andre parter og kan bistaa andre parter med at bidrage til opfyldelsen af konventionens maal, herunder navnlig maalet med naervaerende punkt.b) For at fremme udviklingen i denne retning meddeler hver af disse parter senest seks maaneder efter konventionens ikrafttraeden for den paagaeldende part og regelmaessigt derefter, i overensstemmelse med artikel 12, detaljerede oplysninger om sine strategier og foranstaltninger som omhandlet i litra a), saavel som oplysninger om sine herpaa baserede prognoser for antropogene emissioner fordelt paa kilder og optagelse fordelt paa draen af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen, i det i litra a) naevnte tidsrum med henblik paa, samlet eller hver for sig, at bringe disse antropogene emissioner af kuldioxid og andre drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen, tilbage til deres 1990-niveauer. Disse oplysninger gennemgaas af parternes konference paa dennes foerste samling og regelmaessigt derefter, jf. artikel 7.c) Beregninger af emissioner fordelt paa kilder og optagelse fordelt paa draen af drivhusgasser, med henblik paa anvendelsen af litra b), boer bygge paa den bedste foreliggende videnskabelige viden, herunder om draenenes faktiske kapacitet og gassernes respektive bidrag til klimaaendringer. Parternes konference undersoeger og vedtager metoder til disse beregninger paa sin foerste samling og gennemgaar dem regelmaessigt derefter.d) Parternes konference undersoeger paa sin foerste samling, om litra a) og b) er hensigtsmaessige. Denne undersoegelse gennemfoeres i lyset af de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger om og vurderinger af klimaaendringerne og virkningerne heraf saavel som relevante tekniske, sociale og oekonomiske oplysninger. Ud fra denne undersoegelse traeffer parternes konference passende foranstaltninger, som bl.a. kan omfatte vedtagelse af aendringer til de i litra a) og b) omhandlede forpligtelser. Parternes konference traeffer endvidere paa sin foerste samling afgoerelser om kriterierne for faelles gennemfoerelse som anfoert i litra a). Senest den 31. december 1998 foretages der en yderligere undersoegelse af litra a) og b) og derefter med jaevne mellemrum, som fastsat af parternes konference, indtil konventionens maal


text: er opfyldt.e) Hver af de naevnte parter skal:(i) alt efter behov samordne relevante oekonomiske og administrative virkemidler, der udvikles med henblik paa at opfylde konventionens maal med andre af de naevnte parter(ii) identificere og jaevnligt gennemgaa egne politikker og fremgangsmaader, som fremmer aktiviteter, der yderligere oeger niveauerne for antropogene emissioner af drivhusgasser, som ikke er reguleret af Montreal-protokollen.f) Parternes konference gennemgaar senest den 31. december 1998 de foreliggende oplysninger med henblik paa at vedtage eventuelle aendringer til listerne i bilag 1 og 2, med den beroerte parts samtykke.g) Enhver part, der ikke er opfoert i bilag 1, kan i sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltraedelsesinstrument eller naar som helst derefter meddele depositaren, at den agter at vaere bundet af pkt. a) og b). Depositaren underretter de andre signatarer og parter om enhver saadan meddelelse.3. De industrilandsparter og andre industrialiserede parter, der er opfoert i bilag 2, tilvejebringer nye og supplerende finansielle ressourcer til at daekke de godkendte samlede omkostninger, som udviklingslandsparterne afholder for at opfylde deres forpligtelser i henhold til artikel 12, stk. 1. De tilvejebringer ogsaa de finansielle ressourcer, herunder til teknologioverfoersel, som udviklingslandsparterne behoever til at daekke de godkendte samlede ekstraomkostninger ved gennemfoerelsen af foranstaltninger, som er omfattet af stk. 1 i denne artikel, og som en udviklingslandspart har aftalt med den eller de i artikel 11 omhandlede internationale enheder, i overensstemmelse med den naevnte artikel. Ved opfyldelsen af disse forpligtelser tages der hensyn til, at tilfoerslen af midler skal vaere adaekvat og forudsigelig, og at byrden boer fordeles passende mellem industrilandsparterne.4. Industrilandsparterne og andre industrialiserede parter, der er opfoert i bilag 2, bistaar endvidere udviklingslandsparter, der er saerligt saarbare over for de skadelige virkninger af klimaaendringer, med at daekke omkostningerne til deres tilpasning til disse skadelige virkninger.5. Industrilandsparterne og andre industrialiserede parter opfoert i bilag 2, traeffer de videst mulige foranstaltninger til, alt efter omstaendighederne, at fremme, lette og finansiere overfoersel af eller adgang til miljoevenlig teknologi og knowhow til andre parter, herunder navnlig udviklingslandsparter, saa de kan gennemfoere konventionens bestemmelser. I denne proces stoetter industrilandsparterne udviklingen og udbygningen af udviklingslandsparternes egen kapacitet og teknologi. Andre parter og organisationer, der er i stand hertil, kan ogsaa medvirke til at fremme overfoerslen af denne teknologi.6. Bl.a. hvad angaar valget af referenceniveau for antropogene emissioner af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montreal-protokollen, indroemmer parternes konference de parter i bilag 1, som befinder sig i overgangen til markedsoekonomi, et vist spillerum i opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til stk. 2 for at give disse parter stoerre mulighed for at imoedegaa klimaaendringer.7. Udviklingslandsparternes mulighed for at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionen fyldestgoerende vil afhaenge af industrilandsparternes opfyldelse af deres forpligtelser i henhold til konventionen for saa vidt angaar finansielle ressourcer og teknologioverfoersel, under fuld hensyntagen til, at udviklingslandsparternes foerste og vaesentligste prioriteringer er oekonomisk og social udvikling og bekaempelse af fattigdommen.8. Ved opfyldelsen af forpligtelserne i denne artikel overvejer parterne, hvilke foranstaltninger, herunder finansiering, forsikring og teknologioverfoersel, der boer traeffes i henhold til konventionen, for at imoedekomme


text: udviklingslandsparternes saerlige behov og problemer, som de skadelige virkninger af klimaaendringer og/eller konsekvenserne af gennemfoerelsen af modforanstaltninger vil medfoere, navnlig for:a) smaa oerigerb) lande med lavtliggende kystomraaderc) lande med aride og semi-aride omraader, skovomraader og omraader, der trues af skovdoedd) lande med omraader, der er udsat for naturkatastrofere) lande med omraader, der er udsat for toerke og oerkendannelsef) lande med staerkt luftforurenede byomraaderg) lande med omraader med saarbare oekosystemer, herunder bjergoekosystemerh) lande, hvis oekonomi i hoej grad afhaenger af indtaegter fra produktion, forarbejdning og eksport og/eller forbrug af fossile braendstoffer og energiintensive produkteri) indlandsstater og transitlande.Parternes konference kan endvidere, alt efter behov, traeffe foranstaltninger for saa vidt angaar dette punkt.9. Parterne tager i deres foranstaltninger med hensyn til finansiering og teknologioverfoersel fuldt hensyn til de mindst udviklede landes saerlige behov og situation.10. Ved opfyldelsen af konventionens forpligtelser tager parterne, i overensstemmelse med artikel 10, hensyn til situationen for de parter, herunder navnlig udviklingslandsparter, hvis oekonomi er saarbar over for de skadelige virkninger af foranstaltninger til imoedegaaelse af klimaaendringer. Dette gaelder bl.a. parter, hvis oekonomi er staerkt afhaengig af indtaegter fra produktion, forarbejdning og eksport og/eller forbrug af fossile braendstoffer og energiintensive produkter og/eller anvendelse af fossile braendstoffer, som disse lande meget vanskeligt kan erstatte med andre energiformer.Artikel 5Forsikring og systematiske observationerVed opfyldelsen af deres forpligtelser i medfoer af artikel 4, stk. 1, litra g), skal parterne:a) stoette og eventuelt videreudvikle internationale og mellemstatslige programmer og netvaerk eller organisationer, hvis formaal det er aat planlaegge, gennemfoere, vurdere og finansiere forskning, dataindsamling og systematiske observationer, under hensyntagen til behovet for at begraense dobbeltarbejde mest muligtb) stoette internationale og mellemstatslige bestraebelser paa at styrke systematiske observationer og landenes, navnlig udviklingslandenes, videnskabelige og tekniske forskningsmuligheder og -midler og paa at fremme adgangen til og udveksling af data og analysen heraf fra omraader, der ikke hoerer under deres nationale jurisdiktionc) tage hensyn til udviklingslandenes saerlige problemer og behov og samarbejde om at forbedre disse landes egne midler til og muligheder for at deltage i de bestraebelser, der henvises til i litra a) og b).Artikel 6Undervisning, uddannelse og folkeoplysningVed opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til artikel 4, stk. 1, litra i), skal parterne:a) paa nationalt og eventuelt paa subregionalt og regionalt plan og i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser samt inden for rammerne af deres respektive muligheder fremme og lette:i) udvikling og gennemfoerelse af undervisnings- og oplysningsprogrammer om klimaaendringer og virkningerne herafii) offentlighedens adgang til oplysninger om klimaaendringer og virkningerne herafiii) offentlighedens medvirken i undersoegelser af klimaaendringer og virkningerne heraf, og i udvikling af passende forholdsregleriv) uddannelse af videnskabeligt, teknisk og administrativt personale;b) samarbejde om og fremme, paa internationalt plan og eventuelt via allerede eksisterende organer:i) udvikling og udveksling af undervisnings- og oplysningsmateriale om klimaaendringer og virkningerne herafii) udvikling og gennemfoerelse af undervisnings- og uddannelsesprogrammer, herunder udbygning af nationale institutioner og udveksling eller udstationering af personale, som kan uddanne eksperter paa dette omraade, nanvlig for udviklingslandene.Artikel 7Parternes konference1. Hermed oprettes en konference for parterne.2. Parternes konference, som er det oeverste organ for denne konvention,


text: goer regelmaessigt status over gennemfoerelsen af konventionen og eventuelle dertil knyttede retlige instrumenter, som parternes konference maatte vedtage, og traeffer, inden for rammerne af sit mandat, de afgoerelser, der behoeves til at fremme en effektiv gennemfoerelse af konventionen. I dette oejemed paatager parternes konference sig foelgende:a) i lyset af maalet med konventionen, de erfaringer, der indhentes i forbindelse med gennemfoerelsen heraf, og udviklingen i den videnskabelige og teknologiske viden, gennemgaar den regelmaessigt parternes forpligtelser og de institutionelle ordninger i henhold til konventionenb) den fremmer og letter udvekslingen af oplysninger om de foranstaltninger, parterne traeffer for at imoedegaa klimaaendringer og virkningerne heraf, under hensyntagen til parternes forskellige vilkaar, ansvar og muligheder og deres respektive forpligtelser i henhold til konventionenc) paa anmodning af to eller flere parter fremmer den samordningen af foranstaltninger, som disse traeffer for at imoedegaa klimaaendringer og virkningerne heraf, under hensyntagen til parternes forskellige vilkaar, ansvar og muligheder og deres respektive forpligtelser i henhold til konventionend) i overensstemmelse med konventionens maal og bestemmelser fremmer og leder den udvikling og regelmaessig videreudvikling af sammenlignelige metoder, som godkendes af parternes konference, og som bl.a. skal anvendes til at udarbejde opgoerelser over drivhusgasemissioner fordelt paa kilder og optagelse heraf fordelt paa draen, og til vurdering af effektiviteten ved foranstaltninger til at begraense emissionen og oege optagelsen af disse gassere) paa grundlag af alle de oplysninger, den faar meddelt i henhold til konventionens bestemmelser, vurderer den parternes gennemfoerelse af konventionen, de samlede virkninger af de foranstaltninger, der traeffes i henhold til konventionen, navnlig de miljoemaessige, oekonomiske og sociale virkninger, saavel som de samlede konsekvenser heraf, og fremskridtene henimod opfyldelse af konventionens maalf) den gennemgaar og godkender regelmaessige rapporter om konventionens gennemfoerelse og soerger for offentliggoerelse herafg) den fremkommer med henstillinger om alle spoergsmaal af betydning for konventionens gennemfoerelseh) den soeger at mobilisere finansielle ressourcer i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, 4 og 5, og artikel 11i) den opretter de hjaelpeorganer, der skoennes noedvendige til konventionens gennemfoerelsej) den gennemgaar rapporter forelagt af sine hjaelpeorganer og vejleder dissek) den vedtager og godkender ved konsensus forretnings orden og finansielle regler for konferencen selv og for eventuelle hjaelpeorganerl) den kan anmode om og benytte kompetente internationale organisationers og mellemstatslige og ikke-statslige organers tjenester og bistand samt de oplysninger, de tilvejebringerm) den udoever andre funktioner, der kraeves til opfyldelse af konventionens maal, saavel som alle andre funktioner, den paalaegges i henhold til konventionen.3. Parternes konference vedtager paa sit foerste moede sin egen forretningsorden saavel som forretningsordner for de ved konventionen oprettede hjaelpeorganer; de naevnte forretningsordner omfatter beslutningsprocedurer for spoergsmaal, der ikke allerede er omfattet af de i konventionen fastsatte beslutningsprocedurer. Procedurerne kan indeholde bestemmelse om, hvilket flertal der kraeves til vedtagelse af bestemte afgoerelser.4. Den foerste samling for parternes konference indkaldes af det i artikel 21 omhandlede midlertidige sekretariat og afholdes senest ét aar efter datoen for konventionens ikrafttraeden. Derefter afholdes der ordinaere samlinger for parternes konference hvert aar, medmindre andet fastsaettes af parternes konference.5. Ekstraordinaere samlinger for parternes konference afholdes paa et hvilket som helst tidspunkt,