text:
fra Den Europæiske Union og en embedsmand fra regeringen i Cuba fungerer sammen som sekretærer for det blandede udvalg, og medmindre andet fastsættes i denne forretningsorden, udfører de sekretariatsopgaverne i fællesskab, idet de udviser gensidig tillid og samarbejdsvilje.
 Artikel 6
 Korrespondance
 1. Korrespondance stilet til det blandede udvalg sendes til en af sekretærerne, som underretter den anden sekretær.
 2. Sekretariatet sørger for, at korrespondance stilet til det blandede udvalg videresendes til formanden og om nødvendigt rundsendes i overensstemmelse med artikel 7.
 3. Korrespondance fra formanden sendes af sekretariatet til parterne på formandens vegne. Sådan korrespondance rundsendes om nødvendigt, jf. artikel 7.
 Artikel 7
 Dokumenter
 1. Dokumenter rundsendes gennem sekretærerne.
 2. Hver part sender sine dokumenter til sin sekretær. Sekretæren videresender disse dokumenter til den anden parts sekretær uden unødig forsinkelse.
 3. Hver sekretær rundsender dokumenterne til de ansvarlige repræsentanter for sin egen part og sætter systematisk sekretæren for den anden part i kopi.
 Artikel 8
 Fortrolighed
 Det blandede udvalgs møder er ikke offentlige, medmindre parterne træffer anden afgørelse. Når en part indgiver oplysninger til det blandede udvalg, der er angivet som fortrolige, behandler den anden part disse oplysninger fortroligt.
 Artikel 9
 Dagsordener for møderne
 1. Sekretariatet udarbejder på grundlag af forslag fra parterne en foreløbig dagsorden for hvert møde samt et udkast til praktiske konklusioner, jf. artikel 10. Den foreløbige dagsorden skal indeholde de punkter, som en part ved fremlæggelse af relevante dokumenter senest 21 kalenderdage før mødet har anmodet sekretariatet om at optage på dagsordenen.
 2. Den foreløbige dagsorden rundsendes sammen med relevante dokumenter, jf. artikel 7, senest 15 kalenderdage før mødet.
 3. Dagsordenen vedtages af det blandede udvalg ved hvert mødes begyndelse. Punkter, som ikke findes på den foreløbige dagsorden, kan optages på dagsordenen, hvis parterne er enige herom.
 4. Formanden for det blandede udvalg kan efter aftale med den anden part på ad hoc-basis invitere uafhængige eksperter på et bestemt område til at deltage i møderne som observatører eller for at give oplysninger om bestemte emner. Parterne sikrer, at sådanne observatører eller eksperter respekterer krav om fortrolighed.
 5. Formanden for det blandede udvalg kan i samråd med parterne afkorte de i stk. 1 og 2 nævnte tidsfrister for at tage hensyn til særlige omstændigheder.
 Artikel 10
 Protokol og praktiske konklusioner
 1. De to sekretærer udarbejder sammen et udkast til protokol for hvert møde.
 2. For hvert punkt på dagsordenen indeholder protokollen sædvanligvis oplysninger om:
 a)
 en liste over deltagere, en liste over de embedsmænd, der ledsagede dem, og en liste over eventuelle observatører eller eksperter, der deltog i mødet
 b)
 dokumenter, der er blevet forelagt for det blandede udvalg
 c)
 erklæringer, som det blandede udvalg har anmodet om at få optaget i protokollen og
 d)
 praktiske konklusioner fra mødet.
 3. Udkastet til protokol forelægges det blandede udvalg til godkendelse. Det blandede udvalg godkender protokollen på sit næste møde eller skriftligt.
 4. Sekretæren for den part, der varetager formandskabet, udarbejder et udkast til praktiske konklusioner og rundsender det til parterne sammen med dagsordenen, normalt senest 15 kalenderdage før


text:
mødet. I takt med at mødet skrider frem, ajourføres udkastet, således at det blandede udvalg ved mødets afslutning kan vedtage de praktiske konklusioner, der afspejler parternes opfølgende foranstaltninger, medmindre parterne har aftalt andet. Når de praktiske konklusioner er godkendt, vedlægges de protokollen, og deres gennemførelse tages op til revision på et senere møde i det blandede udvalg. Det blandede udvalg vedtager til det formål en model, som gør det muligt at sammenholde de enkelte opfølgende foranstaltninger med en bestemt frist.
 Artikel 11
 Afgørelser og henstillinger
 1. I de særlige tilfælde, hvor aftalen giver beføjelse til at træffe afgørelser, eller hvor det fælles råd har uddelegeret sådanne beføjelser, træffer det blandede udvalg afgørelser. Det kan også fremsætte henstillinger til det fælles råd. Der træffes afgørelser og fremsættes henstillinger efter fælles aftale mellem parterne og efter at disse har gennemført deres respektive interne procedurer. Hver afgørelse eller henstilling skal undertegnes af formanden.
 2. Det blandede udvalg kan vedtage afgørelser eller fremsætte henstillinger ved skriftlig procedure, hvis parterne er enige herom. En skriftlig procedure består af udveksling af noter mellem de to sekretærer, der handler efter aftale mellem parterne. Med henblik herpå rundsendes teksten til forslaget i henhold til artikel 7 med en frist på mindst 21 kalenderdage indenfor hvilken, eventuelle bemærkninger eller indsigelser skal tilkendegives. Formanden for det blandede udvalg kan i samråd med parterne afkorte tidsfristen for at tage hensyn til særlige omstændigheder. Når teksten er vedtaget, undertegnes afgørelsen eller henstillingen af formanden.
 3. Det blandede udvalgs retsakter benævnes henholdsvis »afgørelse« eller »henstilling« efterfulgt af et løbenummer, datoen for deres vedtagelse og en beskrivelse af deres emne. Enhver afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen, medmindre andet fastsættes i afgørelsen.
 4. Afgørelserne og henstillingerne sendes til parterne.
 5. Hver part kan beslutte at offentliggøre det blandede udvalgs afgørelser og henstillinger i deres respektive officielle tidende.
 Artikel 12
 Rapporter
 Det blandede udvalg aflægger rapport til det fælles råd om sine egne og underudvalgenes aktiviteter på hvert ordinært møde i det fælles råd.
 Artikel 13
 Sprog
 1. Det blandede udvalgs råds officielle sprog er det fælles råds officielle sprog.
 2. Det blandede udvalgs arbejdssprog er engelsk og spansk. Medmindre der bestemmes andet, baserer det blandede udvalg sine forhandlinger på dokumenter, der er udarbejdet på disse sprog.
 Artikel 14
 Udgifter
 1. Parterne afholder hver især de udgifter, der påløber i forbindelse med deltagelse i det det blandede udvalgs møder, såvel udgifter til personale, rejser og underhold som udgifter til postforsendelser og telekommunikation.
 2. Udgifter i forbindelse med tilrettelæggelse af møder, reproduktion af dokumenter og tolkning på møder og oversættelse af dokumenter til eller fra engelsk og spansk afholdes af den part, der er vært for mødet. Tolkning og oversættelse til eller fra andre sprog afholdes direkte af den anmodende part.
 Artikel 15
 Ændring af forretningsordenen
 Denne forretningsorden kan ændres ved afgørelse vedtaget af det fælles råd i overensstemmelse med artikel 11 i det fælles råds forretningsorden.
 Artikel 16
 Underudvalg
 1. I henhold til aftalens artikel 83, stk. 1, kan det blandede udvalg beslutte

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
at nedsætte underudvalg på bestemte områder, som er nødvendige for aftalens gennemførelse, til at bistå det ved udøvelsen af sit hverv. Det blandede udvalg kan beslutte at nedlægge sådanne underudvalg og at fastsætte eller ændre deres forretningsordener. Medmindre andet besluttes, arbejder disse underudvalg under det blandede udvalg og aflægger rapport til dette efter hvert af deres møder.
 2. Medmindre andet er fastsat i aftalen eller aftalt i det fælles råd, finder denne forretningsorden tilsvarende anvendelse på underudvalg nedsat ved aftalen eller i henhold til stk. 1.
 3. Møderne i underudvalgene kan afholdes efter behov ved personligt fremmøde enten i Bruxelles eller i Cuba eller ved hjælp af f.eks. videokonference. Underudvalgene skal være platformen for overvågning af de fremskridt, der gøres med tilnærmelse inden for bestemte områder, for drøftelse af bestemte emner eller udfordringer, der følger af processen, og for udformning af henstillinger og praktiske konklusioner.
 4. Det blandede udvalgs sekretariat sættes i kopi på al relevant korrespondance og alle relevante dokumenter og meddelelser vedrørende et underudvalgs arbejde.
 5. Medmindre andet aftales af parterne i det fælles råd, har underudvalgene kun beføjelse til at fremsætte henstillinger til det blandede udvalg.


text:
 Avis juridique important
 |
 21993A0501(04)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Finland om visse arrangementer på landbrugsområdet
 EF-Tidende nr. L 109 af 01/05/1993 s. 0022 - 0030
 AFTALE i form af brevveksling mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Finland om visse arrangementer paa landbrugsomraadet Oporto, den 2. maj 1992Hr. . . . . .,Jeg skal hermed henvise til de droeftelser om handelsarrangementer for en raekke landbrugsprodukter mellem Faellesskabet og Finland, der har fundet sted inden for rammerne af forhandlingerne om en EOES-aftale og protokol 42 til naevnte aftale.Jeg bekraefter, at forhandlingerne foerte til foelgende resultater:I. Et arrangement mellem Faellesskabet og Finland om samhandelen med ost. Teksten til dette arrangement er anfoert i bilag I til denne skrivelse.II. Et arrangement mellem Faellesskabet og Finland om samhandelen med oksekoed og svinekoed. Teksten til dette arrangement er anfoert i bilag II til denne skrivelse.III. Toldlempelser, som Finland indroemmer Faellesskabet. Lempelserne er anfoert i bilag III til denne skrivelse.IV. Toldlempelser, som Faellesskabet indroemmer Finland for visse alkoholholdige drikkevarer.- Fra den 1. januar 1993 afskaffer Faellesskabet importtolden for vodka paa flaske, henhoerende under KN-kode 2208 90 31 og ex 2208 90 53, med oprindelse i Finland og ledsaget af et aegthedscertifikat.V. Oprindelsesregler i forbindelse med gennemfoerelsen af naevnte arrangementer og lempelser. Reglerne er anfoert i bilag IV til denne skrivelse.De kontraherende parter godkender brevvekslingen efter egne procedurer.Jeg beder Dem venligst bekraefte, at Republikken Finlands regering er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.Paa vegne af Raadet for De Europaeiske FaellesskaberOporto, den 2. maj 1992Hr. . . . . .,Jeg skal hermed anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato af foelgende ordlyd:»Jeg skal hermed henvise til de droeftelser om handelsarrangementer for en raekke landbrugsprodukter mellem Faellesskabet og Finland, der har fundet sted inden for rammerne af forhandlingerne om en EOES-aftale og protokol 42 til naevnte aftale.Jeg bekraefter, at forhandlingerne foerte til foelgende resultater:I. Et arrangement mellem Faellesskabet og Finland om samhandelen med ost. Teksten til dette arrangement er anfoert i bilag I til denne skrivelse.II. Et arrangement mellem Faellesskabet og Finland om samhandelen med oksekoed og svinekoed. Teksten til dette arrangement er anfoert i bilag II til denne skrivelse.III. Toldlempelser, som Finland indroemmer Faellesskabet. Lempelserne er anfoert i bilag III til denne skrivelse.IV. Toldlempelser, som Faellesskabet indroemmer Finland for visse alkoholholdige drikkevarer.- Fra den 1. januar 1993 afskaffer Faellesskabet importtolden for vodka paa flaske, henhoerende under KN-kode 2208 90 31 og ex 2208 90 53, med oprindelse i Finland og ledsaget af et aegthedscertifikat.V. Oprindelsesregler i forbindelse med gennemfoerelsen af naevnte arrangementer og lempelser. Reglerne er anfoert i bilag IV til denne skrivelse.De kontraherende parter godkender brevvekslingen efter egne procedurer.Jeg beder Dem venligst bekraefte, at Republikken Finlands regering er indforstaaet med indholdet af denne skrivelse.«Jeg skal hermed bekraefte, at den finske regering er indforstaaet med indholdet af skrivelsen.For Republikken Finlands regeringBILAG I ARRANGEMENT mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Finland om samhandelen med ost For at fremme den harmoniske udvikling af samhandelen med landbrugsprodukter og under hensyn


text: til droeftelserne i forbindelse med forhandlingerne om en EOES-aftale har Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Finland besluttet at indgaa et nyt arrangement om den indbyrdes samhandel med ost, der omfatter foelgende bestemmelser:1. Importafgifterne for nedennaevnte aarlige maengder ost fastsaettes til foelgende beloeb:a) ved indfoersel til FaellesskabetOst, henhoerende under HS-kode ex 0406, med oprindelse i Finland, der ledsages af et godkendt certifikat:>TABELPOSITION>b) ved indfoersel til FinlandOst, henhoerende under HS-kode ex 0406, med oprindelse i Faellesskabet, der ledsages af et godkendt certifikat:>TABELPOSITION>2. Finland forpligter sig til at traeffe de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at:- de maengder, der kan udfoeres fra Finland til Faellesskabet, ikke overskrides, (jf. punkt 1, litra a))- licenser for indfoersel til Finland udstedes regelmaessigt og saaledes, at de aftalte maengder for indfoersel til Finland fra Faellesskabet faktisk kan indfoeres (jf. punkt 1, litra b)).Finland og Faellesskabet sikrer, at de gensidigt indroemmede fordele ikke bringes i fare ved andre importforanstaltninger.3. Finland og Faellesskabet forpligter sig til hver isaer at soerge for, at de af deres eksportoerer anvendte priser ikke medfoerer vanskeligheder paa importlandets marked. I den forbindelse boer der ydes saerlig opmaerksomhed til de af de finske eksportoerer anvendte priser for »Finlandia«-ost, som ikke boer tilbydes til priser under priserne for Emmentaler-ost paa Faellesskabets marked.Med henblik herpaa er de blevet enige om med regelmaessige mellemrum at udveksle prisoplysninger og andre nyttige oplysninger om markedet for indenlandske og indfoerte oste.Hvis der opstaar vanskeligheder med hensyn til de anvendte priser, vil der saa hurtigt som muligt og paa anmodning af en af parterne blive afholdt samraad med henblik paa vedtagelse af passende reguleringsforanstaltninger.4. De to parter kan paa ethvert tidspunkt holde samraad om gennemfoerelsen af dette arrangement og eventuelt efter aftale aendre dette, specielt under hensyn til udviklingen i markedspriser, produktion, afsaetning og forbrug af oste paa deres respektive markeder.Specielt hvis de for et kontingentaar fastsatte maengder for indfoersel til Faellesskabet og/eller Finland naas, holder de to parter samraad paa anmodning af en af dem med henblik paa at undersoege muligheden for at aendre de i arrangementet fastsatte maengder.5. Arrangementet beroerer ikke anvendelsen af bestemmelserne i arrangementerne mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Finland som foelge af Kongeriget Spaniens og Den Portugisiske Republiks tiltraedelse af Faellesskabet, undertegnet den 14. juli 1986.6. Arrangementet finder anvendelse i samme omraade som Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, og paa de i denne fastsatte betingelser, samt paa Finlands omraade.7. Arrangementet traeder i kraft paa samme dato som EOES-aftalen.Falder denne dato ikke paa kalenderaarets foerste dag, anvendes bestemmelserne i punkt 1 forholdsmaessigt i det foerste aar.8. Arrangementet mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Finland vedroerende samhandelen med ost, undertegnet den 23. december 1985, ophaeves med virkning fra den dato, hvor dette arrangement traeder i kraft.BILAG II ARRANGEMENT mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Finland om samhandelen med oksekoed og svinekoed For at fremme den harmoniske udvikling af samhandelen med landbrugsprodukter og under hensyn til droeftelserne i forbindelse med forhandlingerne om en EOES-aftale har Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Finland besluttet


text: at indgaa et arrangement om samhandelen med oksekoed og svinekoed, der omfatter foelgende bestemmelser:1. For nedennaevnte aarlige maengder oksekoed og svinekoed fastsaettes der foelgende importafgifter:a) ved indfoersel til FaellesskabetSvinekoed, henhoerende under HS-kode 0203, med oprindelse i Finland:>TABELPOSITION>b) ved indfoersel til FinlandOksekoed, henhoerende under HS-kode 0201 og 0202, med oprindelse i Faellesskabet og ledsaget af et godkendt certifikat:>TABELPOSITION>2. Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber forvalter det i punkt 1, litra a fastsatte importkontingent for svinekoed paa kvartalsbasis gennem en importlicensordning.3. Finland og Faellesskabet sikrer, at de gensidigt indroemmede fordele ikke bringes i fare ved andre importforanstaltninger.4. Finland og Faellesskabet forpligter sig til hver isaer at soerge for, at de af deres eksportoerer anvendte priser ikke medfoerer vanskeligheder paa importlandets marked.Hvis der opstaar vanskeligheder med hensyn til de anvendte priser, vil der saa hurtigt som muligt og paa anmodning af en af parterne blive afholdt samraad med henblik paa vedtagelse af passende reguleringsforanstaltninger.5. De to parter kan paa ethvert tidspunkt holde samraad om gennemfoerelsen af dette arrangement og eventuelt efter aftale aendre dette, specielt under hensyn til udviklingen i markedspriser, produktion, afsaetning og forbrug af oksekoed og svinekoed paa deres respektive markeder.Specielt hvis de for et kontingentaar fastsatte maengder for indfoersel til Faellesskabet og/eller Finland naas, holder de to parter samraad paa anmodning af en af dem med henblik paa at undersoege muligheden af at aendre de i arrangementet fastsatte maengder.6. Arrangementet finder anvendelse i samme omraade som Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og paa de i denne fastsatte betingelser, samt paa Finlands omraade.7. Arrangementet traeder i kraft paa samme dato som EOES-aftalen.Falder denne dato ikke paa kalenderaarets foerste dag, anvendes bestemmelserne i punkt 1 forholdsmaessigt i det foerste aar.BILAG III TOLDLEMPELSER, SOM REPUBLIKKEN FINLAND INDROEMMER FAELLESSKABET Fra datoen for EOES-aftalens ikrafttraedelse afskaffer Republikken Finland importtolden for nedennaevnte varer med oprindelse i Faellesskabet.>TABELPOSITION>BILAG IV OPRINDELSESREGLER 1. 1. Ved anvendelse af denne aftale anses et produkt for at have oprindelse i Faellesskabet eller Finland, hvis det hidroerer fuldt ud derfra.2. Foelgende produkter anses for at hidroere fuldt ud fra Faellesskabet eller Finland:a) vegetabilske produkter, som er hoestet dérb) levende dyr, som er foedt og opdraettet dérc) produkter fra levende dyr, som er opdraettet dérd) varer fremstillet dér udelukkende af de produkter, der er omhandlet i litra a) til c).3. Emballager og beholdere, der frembydes sammen med de deri indeholdte produkter, laegges ikke til grund ved bestemmelse af, om et produkt hidroerer fuldt ud, og det er ikke noedvendigt at fastslaa, om saadanne emballager og beholdere har oprindelsesstatus eller ikke.2. Uanset stk. 1 anses de produkter, der er naevnt i kolonne 1 og 2 i listen i tillaegget, og som hidroerer fra Faellesskabet eller Finland og indeholder materialer, der ikke hidroerer fuldt ud derfra, ogsaa for at have oprindelsesstatus, saafremt de i kolonne 3 anfoerte betingelser vedroerende bearbejdning eller forarbejdning af saadanne materialer er opfyldt.3. 1. Den i aftalen fastsatte praeferencebehandling gaelder kun for produkter, der forsendes direkte fra Faellesskabet til Finland eller fra Finland til Faellesskabet uden at passere et andet


text: lands omraade. Produkter, der udgoer en enkelt forsendelse, kan dog passere et andet lands omraade, eventuelt med omlaesning eller midlertidig oplagring paa dette omraade, saafremt produkterne forbliver under opsyn af toldmyndighederne i transit- eller oplagringslandet og ikke underkastes andre behandlinger end losninger og lastning eller enhver foranstaltning, der skal sikre, at de bevares i god stand.2. Bevis for, at de i underpunkt 1 omhandlede betingelser er opfyldt, forelaegges toldmyndighederne i importlandet i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i protokol nr. 4 til EOES-aftalen.4. 1. Produkter med oprindelsesstatus som defineret i dette bilag, der indfoeres til Faellesskabet eller Finland, omfattes af aftalen, naar der fremlaegges et varecertifikat EUR.1 eller en fakturaerklaering, som er udstedt eller udfaerdiget i overensstemmelse med afsnit V i protokol nr. 4 til EOES-aftalen.2. Produkternes oprindelse angives tydeligt i de i underpunkt 1 anfoerte dokumenter ved anvendelse af ordene »Faellesskabet« eller »Finland« paa et af de sprog, som aftalen er udfaerdiget paa, efterfulgt af udtrykket »AGRI« i parentes. For saa vidt angaar fakturaerklaeringen erstatter denne oplysning henvisningen til »EOES-praeferenceoprindelse« i den erklaering, der er anfoert i tillaeg IV til protokol nr. 4 til EOES-aftalen.3. Uanset underpunkt 1 og 2 accepteres de i afsnit IV i brevvekslingen og bilag I omhandlede certifikater for henholdsvis vodka og ost som gyldigt oprindelsesbevis som defineret i denne aftale, uden at det er noedvendigt at fremlaegge et varecertifikat EUR.1 eller en fakturaerklaering.5. Bestemmelserne i afsnit IV (drawback eller fritagelse), afsnit V (oprindelsesbevis) og afsnit VI (metoder for administrativt samarbejde) i protokol nr. 4 til EOES-aftalen gaelder med de fornoedne tilpasninger. For saa vidt angaar bestemmelserne i afsnit IV, er det aftalt, at forbuddet mod drawback eller fritagelse fra den told, der er fastsat i disse bestemmelser, kun gaelder for materialer af den art, for hvilken EOES-aftalen finder anvendelse.Tillaeg Den i punkt 2 omhandlede liste over produkter, for hvilke der gaelder andre betingelser end kriteriet om at hidroere fuldt ud>TABELPOSITION>


text:
 15.11.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 330/61
 AVS-EU-AMBASSADØRUDVALGETS AFGØRELSE Nr. 4/2014
 af 23. oktober 2014
 vedrørende mandatet til bestyrelsen for Centret for Virksomhedsudvikling (CVU)
 (2014/799/EU)
 AVS-EU-AMBASSADØRUDVALGET HAR —
 under henvisning til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), særlig artikel 2 og bilag III, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til artikel 2, stk. 6, litra d), i bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen skal AVS-EU-Ambassadørudvalget overvåge CVU's overordnede strategi og føre tilsyn med CVU's bestyrelses arbejde.
 (2)
 CVU's bestyrelse skal føre tilsyn med CVU's arbejde (artikel 2, stk. 7, litra b)), vedtage CVU's program og budget (artikel 2, stk. 7, litra c)), og aflægge regelmæssig beretning og evaluering til AVS-EU-Ambassadørudvalget (artikel 2, stk. 7, litra d)).
 (3)
 CVU's vedtægter og forretningsorden vedtaget ved afgørelse nr. 8/2005 truffet af AVS-EF-Ambassadørudvalget (»centrets vedtægter«) og CVU's finansforordning vedtaget ved afgørelse nr. 5/2004 truffet af AVS-EF-Ambassadørudvalget (»CVU's finansforordning«) giver garantier med hensyn til underretning af AVS-EU-Ambassadørudvalget og det tilsyn, dette skal føre.
 (4)
 AVS-EU-Ministerrådet besluttede på sit 39. møde den 19.-20. juni 2014 i Nairobi i en fælles erklæring at lukke CVU på en velordnet måde og ændre bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen og besluttede med henblik på dette at give AVS-EU-Ambassadørudvalget beføjelse til at gå videre med dette spørgsmål med henblik på at få truffet de nødvendige afgørelser.
 (5)
 Ved ovennævnte fælles erklæring nedsatte AVS-EU-Ministerrådet Den Fælles AVS-EU-arbejdsgruppe (»arbejdsgruppen«) for at sikre, at CVU lukkes på de bedst mulige betingelser —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 1. AVS-EU-Ambassadørudvalget tillader på betingelserne i artikel 2, 3 og 4 CVU's bestyrelse med øjeblikkelig virkning at træffe alle nødvendige foranstaltninger til forberedelse af lukningen af CVU.
 2. Lukningen af CVU skal respektere CVU's tilsynsmyndigheders kompetence som fastsat i bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen og de nærmere regler, som AVS-EU-Ministerrådet fastsatte i sin fælles erklæring af 20. juni 2014.
 Artikel 2
 1. CVU's bestyrelse skal snarest muligt, og senest den 23. december 2014, kontrahere med en kurator, der skal udarbejde og gennemføre en nedlukningsplan og forvalte CVU under den proces, der vil føre til dets lukning.
 2. Nedlukningsplanen skal gøre det muligt at lukke CVU på en velordnet måde, der respekterer alle involverede tredjeparters rettigheder og sikrer, at den igangværende støtte til projekter i den private sektor afsluttes enten af CVU selv eller af en enhed, som styringen af disse projekter kan overdrages til.
 3. Ifølge nedlukningsplanen skal afviklingen af CVU afsluttes den 31. december 2016. Nedlukningsplanen skal tage højde for den tid, der er nødvendig til de sidste udbetalinger, afsluttende rapporter og foreskrevne revisioner med henblik på afviklingen af CVU senest den 31. december 2016.
 Artikel 3
 1. I overensstemmelse med procedurerne fastlagt i AVS-EU-partnerskabsaftalen, CVU's forretningsorden og CVU's finansforordning skal den nedlukningsplan, som CVU's bestyrelse vedtager, forelægges for AVS-EU-Ambassadørudvalget.
 2. CVU's bestyrelse aflægger kvartalsrapporter til AVS-EU-Ambassadørudvalget om de fremskridt, der gøres med nedlukningsprocessen.
 Artikel 4
 CVU's


text:
bestyrelse rådfører sig med arbejdsgruppen om udkastet til mandat til kuratoren omhandlet i artikel 2, stk. 1, samt om udkastet til nedlukningsplanen og forslaget om udkast til decharge.
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 2014.
 På AVS-EU-Ambassadørudvalgets vegne
 S. SANNINO
 Formand
 (1) EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3. Aftale som ændret ved aftale undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 27) og ved aftale undertegnet i Ouagadougou den 22. juni 2010 (EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3).


text:
 31.8.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 230/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 13-H fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler hvad angår bremsesystemet
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 9 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 17. marts 2010
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Specifikationer
 6.
 Prøvning
 7.
 Ændringer af køretøjstypen eller dens bremsesystemog udvidelse af godkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester,der forestår godkendelsesprøvningerne,op på de administrative myndigheder
 12.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 Bilag 1 —
 Meddelelse vedrørende godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype med hensyn til bremsesystemet i henhold til regulativ nr. 13-H
 Bilag 2 —
 Udformning af godkendelsesmærkerne
 Bilag 3 —
 Bremseprøver og bremsevirkning for bremsesystemer
 Tillæg —
 Procedure for overvågning af batteriers ladetilstand
 Bilag 4 —
 Forskrifter for energikilder og anordninger til energioplagring (energiakkumulatorer)
 Bilag 5 —
 Bremsekraftens fordeling mellem køretøjets aksler
 Tillæg 1 —
 Prøvning af rækkefølgen for blokering af hjulene
 Tillæg 2 —
 Metode til prøvning med dynamometerhjul
 Bilag 6 —
 Forskrifter for prøvning af køretøjer med antiblokeringssystem
 Tillæg 1 —
 Symboler og definitioner
 Tillæg 2 —
 Udnyttelse af friktion
 Tillæg 3 —
 Bremsevirkning på vejbelægninger med forskellig friktion
 Tillæg 4 —
 Metode for valg af vejbelægning med lav friktion
 Bilag 7 —
 Inertidynamometerprøvemetode for bremsebelægninger
 Bilag 8 —
 Særlige forskrifter, der finder anvendelse på sikkerhedsaspekter ved avancerede elektroniske køretøjskontrolsystemer
 Bilag 9 —
 Elektronisk stabilitetskontrol og bremseassistentsystemer
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer af klasse M1 og N1 (1).
 1.2.
 Dette regulativ finder ikke anvendelse på:
 1.2.1.
 køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på ikke over 25 km/h
 1.2.2.
 køretøjer, som er bestemt til at blive ført af invalide.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår bremsesystemet.
 2.2.
 »Køretøjstype«: en klasse køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:
 2.2.1.
 teknisk tilladt totalmasse som defineret i punkt 2.11 nedenfor
 2.2.2.
 massens fordeling på akslerne
 2.2.3.
 konstruktivt bestemt maksimalhastighed
 2.2.4.
 bremseapparatets konstruktion, navnlig om der forefindes udstyr til bremsning af et påhængskøretøj eller ikke, eller et elektrisk bremsesystem
 2.2.5.
 motortype
 2.2.6.
 antal gear og deres udvekslingsforhold
 2.2.7.
 differentialets udvekslingsforhold
 2.2.8.
 dækkenes dimensioner.
 2.3.
 »Bremseapparat«: alle de dele, hvis funktion er at nedsætte et kørende køretøjs hastighed, bringe det til standsning eller holde det stationært, når det allerede er standset; funktionerne er uddybet i punkt 5.1.2 nedenfor. Bremseapparatet består af betjeningsanordningen, transmissionen og selve bremsen.
 2.4.
 »Betjeningsanordning«: den komponent, der påvirkes direkte af føreren for at levere den fornødne bremseenergi til transmissionen eller styre den. Denne energi kan enten


text:
hidrøre fra førerens muskelkraft, fra en anden energikilde styret af føreren eller fra en kombination af disse forskellige energiformer.
 2.5.
 »Transmission«: de dele, der findes mellem betjeningsorganet og bremsen og forbinder disses funktion med hinanden. Transmissionen kan være mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk eller en kombination heraf. Hidrører bremsekraften helt eller delvis fra en energikilde, der er uafhængig af føreren, anses energibeholdningen for en del af bremsetransmissionen.
 Transmissionen har to indbyrdes uafhængige funktioner: betjeningstransmission og energitransmission. I dette regulativ betyder udtrykket »transmission«, når det anvendes alene, på én gang »betjeningstransmission« og »energitransmission«.
 2.5.1. »Betjeningstransmission«: alle de dele af transmissionen, som styrer bremsernes funktion, herunder betjeningsfunktionen og de(n) nødvendige energibeholdning(er).
 2.5.2. »Energitransmission«: alle de dele, som tilfører bremserne den energi, der er nødvendig for deres funktion, herunder de(n) nødvendige energibeholdning(er).
 2.6.
 »Bremse«: den del af bremsesystemet, i hvilken de kræfter, der gør modstand mod køretøjets bevægelse, udvikles. Det kan være en friktionsbremse (hvor kræfterne udvikles ved friktion mellem to til køretøjet hørende dele, der bevæger sig i forhold til hinanden), en elektrisk bremse (hvor kræfterne udvikles ved elektromagnetisk virkning mellem to til køretøjet hørende dele, der bevæger sig i forhold til hinanden, men ikke er i berøring med hinanden), en væskebremse (hvor kræfterne udvikles ved påvirkning af en væske, der befinder sig mellem to til køretøjet hørende dele, der bevæger sig i forhold til hinanden), eller en motorbremse (hvor kræfterne hidrører fra en tilsigtet forøgelse af motorens bremsevirkning, der videregives til hjulene).
 2.7.
 »Bremseapparater af forskellig konstruktion«: bremseapparater, der adskiller sig fra hinanden på følgende væsentlige punkter:
 2.7.1.
 bremseapparater med forskelligartede komponenter
 2.7.2.
 bremseapparater, hvori der er anvendt forskellige materialer til en given komponent, eller som har komponenter af forskellig størrelse
 2.7.3.
 bremseapparater, hvis komponenter er kombineret på forskellig måde.
 2.8.
 »Komponent i bremseapparatet«: en af de enkeltkomponenter, der tilsammen udgør hele bremseapparatet.
 2.9.
 »Progressiv og gradueret bremsning«: bremsning, hvorunder, inden for bremsesystemets normale arbejdsområde, og når bremserne påvirkes (jf. punkt 2.16 nedenfor):
 2.9.1.
 føreren når som helst kan øge eller mindske bremsekraften ved at påvirke betjeningsanordningen
 2.9.2.
 bremsekraften virker i samme retning som påvirkningen af betjeningsanordningen (monotont virkende)
 2.9.3.
 bremsekraften let kan reguleres med tilstrækkelig præcision.
 2.10.
 »Belæsset køretøj«: medmindre andet er angivet, et køretøj der er læsset op til» den teknisk tilladte totalmasse«.
 2.11.
 »Teknisk tilladt totalmasse«: den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalmasse (denne kan være højere end den af de nationale myndigheder fastsatte» tilladte totalmasse«).
 2.12.
 »Massefordeling mellem akslerne«: fordeling mellem akslerne af tyngdekraftens påvirkning af massen af køretøjet og/eller dets last.
 2.13.
 »Belastning af hjul eller aksel«: den statiske lodrette reaktionskraft fra vejbanen mod det areal af akslens hjul, den rører.
 2.14.
 »Statisk totalbelastning af hjul eller aksel«: belastningen på hjul eller aksel i stationær tilstand, når køretøjet er belæsset.
 2.15.
 »Hydraulisk bremseapparat med energioplagring«: et bremsesystem, hvor energien leveres af en hydraulisk væske under tryk, oplagret i en eller flere akkumulatorer, som forsynes fra en eller flere trykpumper, der hver er udstyret med en anordning til at begrænse trykket til en maksimumværdi. Denne værdi skal angives


text:
af fabrikanten.
 2.16.
 »Påvirkning«: aktivering eller slækning af betjeningsanordningen.
 2.17.
 »Elektrisk bremsesystem med energigenvinding«: et bremsesystem, hvormed køretøjets kinetiske energi ved deceleration kan omdannes til elektrisk energi.
 2.17.1. »Betjeningsanordning for elektrisk bremsesystem med energigenvinding«: en anordning, som tilpasser virkningen af det elektriske bremsesystem med energigenvinding.
 2.17.2. »Elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori A«: et elektrisk bremsesystem, som har energigenvinding og ikke udgør en del af driftsbremsesystemet.
 2.17.3. »Elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori B«: et elektrisk bremsesystem, som har energigenvinding og udgør en del af driftsbremsesystemet.
 2.17.4. »Elektrisk ladetilstand«: det øjeblikkelige forhold mellem den elektriske energi, som er oplagret i traktionsbatteriet, og den maksimale elektriske energi, som kan oplagres i dette batteri.
 2.17.5. »Traktionsbatteri«: en enhed bestående af akkumulatorer, som udgør den energibeholdning, der leverer kraft til køretøjets traktionsmotor(er).
 2.18.
 »Forskudt bremsning«: et system, der kan anvendes i tilfælde, hvor to eller flere bremsekilder betjenes med en fælles betjeningsanordning, hvorved den ene kilde kan prioriteres ved tilbageforskydning af den anden kilder/de andre kilder således, at det bliver nødvendigt at påvirke betjeningsanordningen yderligere, før de begynder at blive aktiveret.
 2.19.
 »Nominel værdi« (for bremsevirkning): et mål for bremsesystemets energioverføringsevne, når forholdet mellem den tilførte og afgivne mængde betragtes for køretøjet isoleret.
 2.19.1. »Nominel værdi«: (for køretøjer) en specifikation, som kan godtgøres ved typegodkendelsen, og som udtrykker sammenhængen mellem decelerationstallet for køretøjet alene og indgangsværdien for bremsesystemet.
 2.20.
 »Bremsefunktion med automatiske kommandoer«: en funktion i et avanceret elektronisk kontrolsystem, hvor aktiveringen af bremsesystemet(-erne) på visse aksler sker med henblik på frembringelse af en bremseeffekt med eller uden direkte indgriben fra føreren som følge af automatisk evaluering af signaler, der genereres i køretøjet.
 2.21.
 »Selektiv bremsefunktion«: en funktion i et avanceret elektronisk kontrolsystem, hvor aktiveringen af de enkelte bremser sker på automatisk vis, således at bremsningen af køretøjet underordnes ændring af køretøjets opførsel.
 2.22.
 »Bremsesignal«: logisk signal, der angiver bremseaktivering, jf. punkt 5.2.22.
 2.23.
 »Nødbremsesignal«: logisk signal, der angiver nødbremseaktivering, jf. punkt 5.2.23.
 2.24.
 »Ackerman-styringsvinkel«: den vinkel, for hvilken tangens er akselafstanden divideret med radius for drejecirklen ved meget lav hastighed.
 2.25.
 »Elektronisk stabilitetskontrolsystem« eller »ESC-system«: et system med følgende egenskaber:
 2.25.1.
 forbedrer køretøjets retningsstabilitet ved automatisk mindst at kunne kontrollere bremsemomentet for venstre og højre hjul på hver aksel (2) individuelt med henblik på et giringskorrigerende moment, der er baseret på evaluering af køretøjets faktiske opførsel i sammenligning med en bestemmelse af den af føreren ønskede opførsel
 2.25.2.
 er computerstyret, idet computeren anvender en closed-loop-algoritme til begrænsning af overstyring og understyring, der er baseret på evaluering af køretøjets faktiske opførsel i sammenligning med en bestemmelse af den af føreren ønskede opførsel
 2.25.3.
 er i stand til direkte at bestemme køretøjets giringsudsving og bedømme dets udskridning eller afledte udskridning i tid
 2.25.4.
 er i stand til at overvåge førerens styrebevægelser og
 2.25.5.
 har en algoritme til bestemmelse af behovet for og den måde, hvorpå fremdriftmomentet om nødvendigt kan modificeres med henblik på at hjælpe føreren med at bevare kontrollen over køretøjet.
 2.26.
 »Sideværts acceleration«: den komponent i accelerationsvektoren for et punkt i køretøjet,


text:
som er vinkelret på køretøjets x-akse (længdeaksen) og parallel med vejplanet.
 2.27.
 »Overstyring«: en tilstand, hvor køretøjets giringsudsving er større end det giringsudsving, der ville være fremkommet ved den pågældende hastighed som følge af Ackerman-styringsvinklen.
 2.28.
 »Udskridning« eller »udskridningsvinkel«: arkustangens af forholdet mellem den sideværts hastighed og køretøjets hastighed i længderetningen ved køretøjets tyngdepunkt.
 2.29.
 »Understyring«: en tilstand, hvor køretøjets giringsudsving er mindre end det giringsudsving, der ville være fremkommet ved den pågældende hastighed som følge af Ackerman-styringsvinklen.
 2.30.
 »Giringsudsving«: ændringstakten for køretøjets kurs målt i grader/sekund rotation om en lodret akse gennem køretøjets tyngdepunkt.
 2.31.
 »Højeste bremsekoefficient (»PBC«)«: mål for friktionen mellem dæk og vej baseret på maksimal deceleration af et rullende dæk.
 2.32.
 »Fællesfelt«: et område, hvor mere end én kontrollampe, indikator, indikationssymbol eller anden meddelelse kan vises, dog ikke samtidigt.
 2.33.
 »Statisk stabilitetsfaktor»: halvdelen af et køretøjs sporvidde divideret med højden for dets tyngdepunkt; er også udtrykt som SSF = T/2H, hvor T = sporvidden (ved køretøjer med mere én sporvidde anvendes gennemsnittet af disse; ved køretøjer med tvillingehjul anvendes de ydre hjul ved beregningen af «T«), og H = køretøjets tyngdepunkt.
 2.34.
 »Bremseassistentsystem (BAS)«: en funktion i bremsesystemet, som udleder en nødopbremsningssituation af kendetegn ved førerens bremsekrav og under sådanne omstændigheder:
 a)
 hjælper føreren med at opnå det maksimale decelerationstal, eller
 b)
 er tilstrækkelig til at bevirke, at det blokeringsfri bremsesystem udfører komplette cyklusser.
 2.34.1.
 »Bremseassistentsystem i kategori A«: et system, som opdager en nødopbremsningssituation på baggrund af den kraft, føreren påfører pedalen.
 2.34.2.
 »Bremsesystem i kategori B«: et system, som opdager en nødopbremsningssituation på baggrund af den hastighed, hvormed føreren aktiverer bremsepedalen.
 2.34.3.
 »Bremseassistentsystem i kategori C«: et system, som opdager en nødopbremsningssituation på baggrund af flere kriterier, hvor et af disse skal være i hvilken grad, bremsepedalen aktiveres.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dens bremsesystem indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 Ansøgningen vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:
 3.2.1.
 beskrivelse af køretøjstypen på de i punkt 2.2 ovenfor specificerede punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype skal være anført i form af numre og symboler
 3.2.2.
 fortegnelse over bremsesystemets dele, behørigt identificeret
 3.2.3.
 diagram over hele bremsesystemet og angivelse af de enkelte deles placering på køretøjet
 3.2.4.
 detaljerede tegninger af alle komponenter, så de er lette at finde og identificere.
 3.3.
 Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Når den køretøjstype, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor, meddeles godkendelse af køretøjstypen.
 4.2.
 For hver godkendelse tildeles et typegodkendelsesnummer, hvoraf de to første cifre svarer til den ændringsserie, som indeholder de seneste tekniske ændringer af regulativet på den dato, da typegodkendelsen udstedtes. Samme kontraherende part må ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til samme køretøjstype, som er udstyret med et andet bremsesystem, eller til en anden køretøjstype.
 4.3.
 Godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette


text:
regulativ skal meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ og en sammenfatning af oplysningerne i de dokumenter, som er omhandlet i punkt 3.2.1 til 3.2.4 ovenfor, idet tegninger indsendt af ansøgeren højst skal være i formatet A4 (210 x 297 mm) eller foldet til dette format og skal være i passende skala.
 4.4.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1 ovenfor
 4.4.3.
 for køretøjer, der opfylder kravene vedrørende elektronisk stabilitetskontrol og bremseassistentsystemer i bilag 9 til dette regulativ, skal der desuden til højre for bogstavet »R «, som er nævnt i punkt 4.4.2, være anbragt bogstaverne» ESC«
 4.4.4.
 for køretøjer, der opfylder kravene vedrørende køretøjsstabilitetsfunktionen i bilag 21 til regulativ nr. 13 og kravene vedrørende bremseassistentsystemer i bilag 9 til dette regulativ, skal der desuden til højre for bogstavet »R«, som er nævnt i punkt 4.4.2, være anbragt bogstaverne »VSF«.
 4.5.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1 ovenfor.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.8.
 Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker.
 5. FORSKRIFTER
 5.1. Generelt
 5.1.1. Bremsesystem
 5.1.1.1.
 Bremsesystemet skal være således konstrueret, produceret og monteret, at køretøjet ved normal anvendelse trods de vibrationer, det kan blive udsat for, opfylder dette regulativs forskrifter.
 5.1.1.2.
 Navnlig skal bremsesystemet være konstrueret, udført og monteret således, at det kan modstå de korrosions- og ældningsfænomener, det udsættes for under driften.
 5.1.1.3.
 Bremsebelægninger må ikke indeholde asbest.
 5.1.1.4.
 Bremsevirkningen må ikke kunne forringes af magnetiske eller elektriske felter. (Denne betingelse anses for opfyldt, hvis regulativ nr. 10, revideret ved ændringsserie 02, er overholdt).
 5.1.1.5.
 Det kan godtages, at et signal for detektion af svigt kortvarigt (< 10 ms) afbryder signalet fra betjeningstransmissionen, forudsat bremsevirkningen ikke ændres derved.
 5.1.2. Bremseapparatets funktioner
 Det i punkt 2.3 definerede bremseapparat skal udfylde følgende funktioner:
 5.1.2.1.
 Driftsbremsesystem
 Driftsbremsesystemet skal give føreren kontrol over køretøjets bevægelser og mulighed for at standse køretøjet sikkert, hurtigt og effektivt ved


text:
enhver hastighed, under alle belastningsforhold og uanset vejens stigning eller fald. Dets virkning skal være variabel. Føreren skal kunne frembringe bremsevirkningen fra førersædet uden at flytte hænderne fra styreapparatets betjeningsanordning.
 5.1.2.2.
 Nødbremsesystem
 Nødbremsesystemet skal ved anvendelse af driftsbremsens betjeningsanordning kunne standse køretøjet inden for en rimelig afstand, hvis driftsbremsen svigter. Dets virkning skal være variabel. Føreren skal kunne frembringe bremsevirkningen fra førersædet uden at flytte hænderne fra styreapparatets betjeningsanordning. Med henblik på denne bestemmelse forudsættes det, at der ikke ved driftsbremsen kan optræde flere end én fejl samtidig.
 5.1.2.3.
 Parkeringsbremsesystem
 Parkeringsbremsesystemet skal kunne holde køretøjet stationært på nedad- eller opadskrånende grund, også i førerens fravær, idet de virksomme bremsekomponenter da fastholdes i bremsestilling af en rent mekanisk anordning. Føreren skal kunne frembringe bremsevirkningen fra førersædet.
 5.1.3. Forskrifterne i bilag 8 finder anvendelse på sikkerhedselementerne ved alle de elektroniske køretøjskontrolsystemer, som udgør eller indgår i bremsefunktionens kontroltransmission, herunder elementer, der udnytter bremsesystemet/bremsesystemerne til bremsefunktioner med automatiske kommandoer eller til selektive bremsefunktioner.
 For så vidt angår systemer eller funktioner, som anvender bremsesystemet til at nå et højere stabilitetsniveau, finder bilag 8 kun anvendelse, såfremt de har direkte indvirkning på bremsesystemet. Hvis der findes sådanne systemer, må de ikke deaktiveres under typegodkendelsesprøvning af bremsesystemet.
 5.1.4. Forskrifter vedrørende periodisk syn af bremsesystemet
 5.1.4.1.
 Det skal være muligt at inspicere for slitage af de af driftsbremsens komponenter, der udsættes for slid — f.eks. bremsebelægninger, tromler og skiver (for tromlers og skivers vedkommende udføres inspektion for slitage ikke nødvendigvis på tidspunktet for periodisk syn). Den metode, der kan anvendes til denne kontrol, er beskrevet i punkt 5.2.11.2 i dette regulativ.
 5.1.4.2.
 Det skal være muligt på enkel vis at efterprøve, at de komplekse elektroniske systemer, som kontrollerer bremsesystemet, fungerer korrekt. Hvis der er behov for særlige oplysninger, skal disse være frit tilgængelige.
 5.1.4.2.1.
 Ved typegodkendelsen afgives en fortrolig beskrivelse af den anvendte metode til beskyttelse mod simpel uautoriseret manipulation af den af fabrikanten valgte kontrolindikator (f.eks. advarselssignal). Alternativt anses dette beskyttelseskrav for at være opfyldt, når der findes et ekstra system til kontrol af korrekt driftsstatus.
 5.1.4.3.
 Der skal kunne frembringes maksimal bremsekraft under statiske forhold på et inertidynamometer eller på rulleprøvestand.
 5.2. Bremsesystemernes egenskaber
 5.2.1. Alle køretøjets bremsesystemer skal opfylde de for driftsbremsen, nødbremsen og parkeringsbremsen gældende krav.
 5.2.2. Driftsbremse-, nødbremse- og parkeringsbremsesystemet kan have fælles bestanddele, forudsat at nedenstående forskrifter er opfyldt:
 5.2.2.1.
 Der skal være mindst to af hinanden uafhængige betjeningsanordninger, som føreren let kan nå fra sin normale kørestilling. Bremsebetjeningsanordningen skal være konstrueret således, at den returnerer til udgangsstilling, når den slippes. Dette krav gælder ikke parkeringsbremsens betjeningsanordning, når den er mekanisk låst i stilling.
 5.2.2.2.
 Driftsbremsens betjeningsanordning skal være uafhængig af parkeringsbremsens betjeningsanordning.
 5.2.2.3.
 Forbindelsen mellem driftsbremsens betjeningsanordning og transmissionssystemernes forskellige dele må ikke kunne svækkes efter en vis tids brug.
 5.2.2.4.
 Parkeringsbremsesystemet skal være således konstrueret, at det kan aktiveres under kørsel. Dette krav anses for opfyldt, hvis køretøjets driftsbremse kan aktiveres — også delvist — ved en hjælpebetjeningsanordning.
 5.2.2.5.
 Uanset forskrifterne i punkt 5.1.2.3 i dette regulativ kan driftsbremsesystemet


text:
og parkeringsbremsesystemet have fælles bestanddele i deres transmissioner, forudsat at de for nødbremsning foreskrevne betingelser er tilgodeset i tilfælde af svigt i en hvilken som helst del af transmissionerne.
 5.2.2.6.
 I tilfælde af brud på en del, bortset fra selve bremsen (som defineret i punkt 2.6 ovenfor) eller de under punkt 5.2.2.10 nedenfor nævnte dele, eller af andre fejl i driftsbremsesystemet (funktionssvigt, energibeholdning helt eller delvis opbrugt), skal køretøjet kunne standses under de for nødbremsning foreskrevne betingelser ved hjælp af den del af driftsbremsen, der ikke er berørt af fejlen.
 5.2.2.7.
 Opnås driftsbremsens virkning ved førerens muskelkraft med hjælpekraft fra en eller flere energibeholdninger, skal nødbremsning, hvis denne hjælpekraft svigter, kunne foretages ved førerens muskelkraft, i givet fald med hjælpekraft fra energibeholdninger, der ikke er berørt af fejlen; kraften på betjeningsanordningen må herunder ikke overskride de foreskrevne maksimumværdier.
 5.2.2.8.
 Hidrører driftsbremsekraften og dens transmission udelukkende fra en af føreren styret energibeholdning, skal der forefindes mindst to af hinanden helt uafhængige energibeholdninger med hver sin ligeledes uafhængige transmission. Det tillades, at den enkelte energibeholdning kun virker på bremserne på to eller flere hjul, der er valgt således, at disse alene kan sikre nødbremsevirkningen under de foreskrevne betingelser, uden at køretøjets stabilitet under bremsningen forringes; hver enkelt energibeholdning skal desuden være udstyret med en alarmanordning som defineret i punkt 5.2.14 nedenfor.
 5.2.2.9.
 Hidrører driftsbremsekraften og dens transmission udelukkende fra anvendelsen af én energibeholdning, anses én energibeholdning for tilstrækkeligt, hvis den foreskrevne nødbremsevirkning opnås ved førerens muskelkraft, der virker på driftsbremsens betjeningsanordning, og forskrifterne i punkt 5.2.5 er opfyldt.
 5.2.2.10.
 Visse dele anses for sikre mod brud, forudsat at de er tilstrækkeligt dimensionerede og let tilgængelige for vedligeholdelse og har sikkerhedsegenskaber mindst svarende til, hvad der kræves for andre vigtige køretøjsdele (f.eks. styreapparatets stangforbindelser); dette gælder således pedalen og dens konsol, hovedcylinderen og dens stempel (stempler), bremseventilen, forbindelsen mellem pedal og hovedcylinder eller bremseventil, bremsecylindrene og deres stempler samt bremsearme/-nøgler. Har køretøjet ved eventuelt svigt af en enkelt af disse dele ikke mindst samme bremseevne som foreskrevet for nødbremsning, skal den pågældende del være af metal eller et materiale med tilsvarende egenskaber og må ikke være udsat for nævneværdig deformation under bremseapparatets normale funktion.
 5.2.3. Svigt af en del af et hydraulisk transmissionssystem skal tilkendegives over for føreren ved en anordning med en rød kontrollampe, som tænder ved en trykforskel mellem det aktive system og det svigtende system på højst 15,5 bar, målt ved afgangen fra hovedcylinderen; denne lampe skal forblive tændt, så længe svigtet varer og tændingskontakten (startkontakten) er i positionen »On« (kørselsposition). Dog tillades en anordning med en rød kontrollampe, som tændes, når væskestanden i beholderen er under et bestemt niveau, som foreskrives af fabrikanten. Kontrollampen skal også kunne ses i dagslys; føreren skal fra førersædet let kunne kontrollere, at lampen er funktionsdygtig. Svigter en del af denne anordning, må det ikke kunne medføre, at bremsesystemet helt mister sin virkning. Det skal ligeledes være tilkendegivet over for føreren, om parkeringsbremsen er aktiveret. Hertil kan samme kontrollampe anvendes.
 5.2.4. Anvendes anden energikilde


text:
end førerens muskelkraft, kræves kun en enkelt energikilde (hydraulisk pumpe, kompressor osv.), men denne energikildes drivanordning skal være så sikker som muligt.
 5.2.4.1.
 I tilfælde af svigt af en del af bremsetransmissionen skal energiforsyningen være opretholdt til den del, der ikke berøres af svigtet, såfremt dette er nødvendigt for at opnå samme bremsevirkning som foreskrives for nødbremsning. Dette krav skal opfyldes ved hjælp af anordninger, der let kan aktiveres når køretøjet er standset, eller ved en automatisk virkende anordning.
 5.2.4.2.
 Desuden skal de oplagringsanordninger, der ligger efter denne anordning i kredsen, i tilfælde af svigt af energiforsyningen gøre det muligt efter fire fuldbremsninger med driftsbremsen og under betingelserne anført i bilag 4, punkt 1.2, ved den femte aktivering stadig at standse køretøjet med den for nødbremsen foreskrevne bremsevirkning.
 5.2.4.3.
 For hydrauliske bremsesystemer med energioplagring anses disse bestemmelser dog for opfyldt, når forskrifterne i punkt 1.3 i bilag 4 til dette regulativ er overholdt.
 5.2.5. Forskrifterne i punkt 5.2.2, 5.2.3 og 5.2.4 ovenfor skal være opfyldt uden anvendelse af en automatisk virkende anordning, såfremt manglende funktion vil kunne forblive ubemærket på grund af, at dele, der normalt er i hvilestilling, kun aktiveres ved fejl i bremsesystemet.
 5.2.6. Driftsbremsesystemet skal virke på alle køretøjets hjul, og dets virkning skal være passende fordelt på akslerne.
 5.2.7. For køretøjer med elektriske bremsesystemer med energigenvinding af kategori B kan bremseindgangsværdien fra andre bremsekilder være passende forskudt med henblik på at tillade, at kun det elektriske bremsesystem med energigenvinding anvendes, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 5.2.7.1.
 Interne variationer i bremsemomentet fra det elektriske bremsesystem med energigenvinding (f.eks. som følge af ændringer i traktionsbatteriernes elektriske ladetilstand) udlignes automatisk ved passende variation af fasningsforholdet, så længe forskrifterne i et af følgende bilag (4) til dette regulativ er overholdt:
 bilag 3, punkt 1.3.2, eller
 bilag 6, afsnit 5.3 (inkl. tilfælde med indkoblet elektromotor) og
 5.2.7.2.
 Når som helst det er nødvendigt med henblik på at sikre, at decelerationstallet (5) forbliver relateret til førerens bremsekrav under hensyntagen til den aktuelle friktion mellem dæk og vej, skal bremsesystemet automatisk virke på alle køretøjets hjul.
 5.2.8. Driftsbremsens virkning skal på den enkelte aksel være fordelt symmetrisk omkring køretøjets midterplan i længderetningen.
 Bremseudligning og funktioner som antiblokering, som kan indebære undtagelser fra denne symmetriske fordeling, skal angives.
 5.2.8.1.
 Når den elektriske betjeningstransmission udligner for svigt eller fejl i bremsesystemet, skal dette tilkendegives over for føreren ved gul kontrollampe som omhandlet i punkt 5.2.21.1.2 nedenfor. Denne forskrift finder anvendelse uanset køretøjets belæsningstilstand, når udligningen overskrider følgende grænser:
 5.2.8.1.1.
 ved en forskel i bremsetrykkene ved enderne af hver aksel:
 a)
 på 25 % af den højeste værdi ved deceleration på eller over 2 m/s2
 b)
 lig med en værdi svarende til 25 % ved 2 m/s2 ved deceleration under denne værdi.
 5.2.8.1.2.
 ved en udligning på den enkelte aksel:
 a)
 > på 50 % af den nominelle værdi ved deceleration af køretøjet på eller over 2 m/s2
 b)
 lig med en værdi svarende til 50 % af den nominelle værdi ved 2 m/s2, når decelerationen


text:
er under denne værdi.
 5.2.8.2.
 Bremseudligning som defineret ovenfor er kun tilladt, såfremt den indledende aktivering af bremserne finder sted ved en kørehastighed over 10 km/h.
 5.2.9. Svigt af den elektriske betjeningstransmission må ikke resultere i en af føreren uønsket aktivering af bremserne.
 5.2.10. Driftsbremsesystemet, nødbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet skal virke på bremseflader, der er fast forbundet med hjulene ved hjælp af tilstrækkeligt solide dele.
 Hvor bremsemomentet for en bestemt aksel eller bestemte aksler opnås både ved et friktionsbremsesystem og et elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori B, er det tilladt at frakoble sidstnævnte kilde, hvis friktionsbremsekilden forbliver permanent tilkoblet og er i stand til at levere den i punkt 5.2.7.1 nævnte udligning.
 I forbindelse med kortvarige afbrydelser accepteres ufuldstændig udligning, men denne udligning skal inden for 1 sekund have opnået mindst 75 % af den endelige værdi.
 Under alle omstændigheder skal den permanent tilkoblede friktionsbremsekilde sikre, at både driftsbremsesystemet og nødbremsesystemet hele tiden fungerer med den foreskrevne bremsevirkning.
 Frakobling af parkeringsbremsesystemets bremseflader er kun tilladt, hvis det udelukkende udføres af føreren fra førersædet ved hjælp af et system, der ikke kan træde i funktion på grund af en utæthed.
 5.2.11. Slid på bremserne skal let kunne udlignes ved hjælp af en manuelt betjent eller automatisk justeranordning. Endvidere skal transmissionens og bremsernes betjeningsanordning og øvrige dele have en sådan vandringsreserve og om nødvendigt passende udligningsanordning, at bremsekraft er sikret, når bremserne bliver varme, og når bremsebelægningerne har nået en vis grad af slid, uden at dette kræver øjeblikkelig justering.
 5.2.11.1. For driftsbremserne skal udligning af slid ske automatisk. Automatiske slidjusteranordninger skal være således indrettet, at bremsningen stadig er effektiv efter opvarmning efterfulgt af afkøling af bremserne. Navnlig skal køretøjet fortsat være i stand til at køre normalt efter udførelse af prøvningerne i henhold til bilag 3, punkt 1.5. (Type I-bremseprøve).
 5.2.11.2. Kontrol af driftsbremsesystemets friktionskomponenter for slitage
 5.2.11.2.1.
 Der skal være let adgang til at kontrollere slitagen på driftsbremsens belægninger fra køretøjets yderside eller underside uden fjernelse af hjulene, f.eks. ved hjælp af passende inspektionsåbninger eller på anden måde. Dette kan ske ved anvendelse af enkle, almindelige værkstedsredskaber eller inspektionsudstyr til køretøjer.
 Alternativt kan der accepteres føleranordninger for hvert hjul (tvillingehjul betragtes som enkelthjul), som advarer føreren på førerpladsen, når det er nødvendigt at udskifte belægningen. Den gule kontrollampe kan som omhandlet i punkt 5.2.21.1.2 nedenfor anvendes som optisk advarselssignal.
 5.2.11.2.2.
 Inspektion for slitage af bremseskivernes friktionsoverflader kan kun udføres ved direkte måling af de pågældende komponenter eller ved undersøgelse af enhver bremseskives eller tromles slidindikatorer, hvilket i et vist omfang vil kunne kræve adskillelse. Derfor skal fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen angive følgende:
 a)
 Den metode, hvorved der inspiceres for slitage af bremsetromlers og -skivers friktionsoverflader, herunder omfanget af krævet adskillelse, værktøj og arbejdsprocesser.
 b)
 Den maksimale acceptable slitage på det tidspunkt, hvor udskiftning bliver nødvendig.
 Disse oplysninger skal gøres frit tilgængelige, f.eks. i køretøjets instruktionsbog eller på et elektronisk datablad.
 5.2.12. I bremsesystemer med hydraulisk transmission skal væskebeholderens påfyldningsåbning være let tilgængelig; endvidere skal beholderen være konstrueret og produceret


text:
således, at væskestanden nemt kan kontrolleres uden at beholderen åbnes, og således, at beholderens samlede kapacitet mindst svarer til den mængde væske, der flyttes, når alle hjulcylindre eller bremsekaliberstempler, som betjenes af beholderen, skifter fra tilbagetrukket til helt antrukket stilling, når belægningen er slidt. Er disse forskrifter ikke opfyldt, skal den i punkt 5.2.21.1.1 nedenfor omhandlede røde kontrollampe advare føreren om for lav væskestand, der kan medføre svigt af bremsesystemet.
 5.2.13. I bremsesystemer med hydraulisk transmission skal den væsketype, der skal anvendes, være angivet ved det anvendte symbol i figur 1 eller 2 i ISO-standard 9128-1987 samt ved den relevante DOT-betegnelse (f.eks. DOT 3). Det pågældende symbol og betegnelsen skal være anbragt på et synligt sted på uudslettelig måde inden for 100 mm fra væskebeholderens påfyldningsåbning; fabrikanten kan eventuelt anføre yderligere oplysninger.
 5.2.14. Alarmanordninger
 5.2.14.1.
 Køretøjer, hvis driftsbremse påvirkes ved hjælp af en energibeholdning, skal — hvis den foreskrevne nødbremsevirkning ikke kan opnås ved hjælp af driftsbremsen uden hjælp fra energibeholdningen — være forsynet med en optisk eller akustisk alarmanordning, der giver signal, når energibeholdningen i en del af systemet er faldet til en værdi, som uden genfyldning af energibeholdningen sikrer, at det under alle belæsningsforhold af køretøjet kun er muligt efter fire fuldbremsninger med driftsbremsen at opnå endnu en femte bremsning med den foreskrevne nødbremsevirkning (uden svigt af driftsbremsens transmission og med bremserne helt korrekt justeret). Denne alarmanordning skal være forbundet direkte og permanent med bremsekredsen. Når motoren fungerer under normale driftsbetingelser, og der ikke optræder svigt i bremsesystemet, således som det er tilfældet under typegodkendelsesprøvningen, må alarmanordningen ikke udløses bortset fra den tid, som er nødvendig til at genfylde energibeholderen(-beholderne) efter at motoren er startet. Den røde kontrollampe, som er omhandlet i punkt 5.2.21.1.1 nedenfor, skal tjene som optisk advarselssignal.
 5.2.14.2.
 For køretøjer, der anses for at tilfredsstille forskrifterne i punkt 5.2.4.1 i dette regulativ, alene fordi de opfylder bestemmelserne i bilag 4, punkt 1.3, skal alarmanordningen ud over det optiske signal omfatte et akustisk signal. Disse anordninger behøver ikke at fungere samtidigt, forudsat at hver af dem opfylder ovennævnte krav, og det akustiske signal ikke aktiveres før det optiske signal. Den røde kontrollampe, som er beskrevet i punkt 5.2.21.1.1 nedenfor, skal tjene som optisk advarselssignal.
 5.2.14.3.
 Denne akustiske anordning kan afbrydes, når parkeringsbremsen er trukket an og/eller, for automatgear, efter fabrikantens valg, når gearvælgeren er i parkeringsstilling.
 5.2.15. Uanset forskrifterne i punkt 5.1.2.3 ovenfor skal energibeholdningen, når en hjælpekraft er nødvendig for et bremsesystems funktion, være afpasset således, at bremsevirkningen i tilfælde af motorstop eller svigt af energikildens drivanordning fortsat er tilstrækkelig til at standse køretøjet som foreskrevet. Hvis førerens muskelkraft til betjening af parkeringsbremsen forstærkes af en hjælpekraft, skal det endvidere i tilfælde af svigt af hjælpekraften være muligt at aktivere parkeringsbremsen, om nødvendigt ved hjælp af en energibeholdning, som er uafhængig af den, der normalt anvendes til denne hjælpekraft. Denne energibeholdning kan være driftsbremsens energibeholdning.
 5.2.16. Et køretøjs pneumatiske/hydrauliske hjælpeudstyr skal forsynes med energi på en sådan måde, at den foreskrevne deceleration opnås, uanset om


text:
udstyret er i funktion, og således, at aktivering af hjælpeudstyret selv i tilfælde af svigt af energikilden ikke kan føre til, at bremsesystemets energibeholdning kommer under den i punkt 5.2.14 ovenfor fastsatte værdi.
 5.2.17. For motorkøretøjer, som er udstyret til at trække påhængskøretøj udstyret med elektriske driftsbremser, skal følgende forskrifter være opfyldt:
 5.2.17.1.
 Motorkøretøjets elektricitetskilde (generator og batteri) skal have tilstrækkelig kapacitet til at afgive den strømstyrke, som er bestemt for det elektriske bremsesystem. Når motoren er bragt til at gå med den af fabrikanten anbefalede tomgangshastighed, og de elektriske anordninger, som leveres af fabrikken som standardudstyr, er sat under spænding, må spændingen i de elektriske forbindelser ikke ved det elektriske bremsesystems maksimale strømforbrug (15 A) komme under 9,6 V, målt i tilslutningspunktet til køretøjets ledningsnet. Selv når de elektriske ledninger overbelastes, må kortslutning ikke kunne forekomme.
 5.2.17.2.
 Ved svigt af driftsbremsesystemet på et motorkøretøj, hvor systemet omfatter mindst to uafhængige enheder, skal de(n) enhed(er), som ikke er berørt af svigtet, være i stand til helt eller delvis at aktivere påhængskøretøjets bremser.
 5.2.17.3.
 Anvendelse af stoplygtekontakten og dennes strømkreds til styring af det elektriske bremsesystem er kun tilladt, såfremt styreledningen er parallelforbundet med stoplygten, og den eksisterende stoplygtekontakt og -strømkreds kan bære denne ekstra belastning.
 5.2.18. Supplerende bestemmelser for køretøjer udstyret med elektriske bremsesystemer med energigenvinding.
 5.2.18.1.
 Køretøjer med elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori A.
 5.2.18.1.1.
 Elektriske bremsesystemer med energigenvinding må udelukkende aktiveres af speederen og/eller gearvælgerens frigearsstilling.
 5.2.18.2.
 Køretøjer med elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori B.
 5.2.18.2.1.
 Ingen del af driftsbremsesystemet må kunne frakobles helt eller delvist, medmindre det sker ved en automatisk anordning. Denne forskrift skal ikke opfattes som en undtagelse fra forskrifterne i punkt 5.2.10.
 5.2.18.2.2.
 Driftsbremsesystemet må kun have én betjeningsanordning.
 5.2.18.2.3.
 Driftsbremsesystemets funktion må ikke kunne forstyrres ved, at motoren (motorerne) stilles i frigear, eller af det anvendte gear.
 5.2.18.2.4.
 Er den elektriske bremsekomponents funktion baseret på en bestående sammenhæng mellem de informationer, der afgives fra driftsbremsens betjeningsapparat, og den deraf følgende bremsekraft på hjulene, skal svigt af denne sammenhæng, som medfører tilsidesættelse af forskrifterne for bremsekraftfordelingen mellem akslerne (bilag 5 eller 6 efter omstændighederne), tilkendegives over for føreren ved et optisk advarselssignal, som tændes senest, når betjeningsapparatet påvirkes, og som lyser, så længe denne fejl er tilstede og tændingen er tilsluttet.
 5.2.18.3.
 For køretøjer med elektrisk bremsesystem med energigenvinding af begge kategorier skal alle relevante forskrifter være overholdt bortset fra forskrifterne i punkt 5.2.18.1.1 ovenfor. I dette tilfælde kan det elektriske bremsesystem med energigenvinding aktiveres af speederen og/eller gearstangens frigearsstilling. Endvidere må påvirkning af driftsbremsesystemets betjeningsanordning ikke nedsætte ovennævnte bremsevirkning, som opnås ved, at speederen slippes.
 5.2.18.4.
 Den elektriske bremses funktion må ikke kunne forstyrres af magnetiske eller elektriske felter.
 5.2.18.5.
 På køretøjer med antiblokeringssystem skal det elektriske bremsesystem være styret af dette.
 5.2.18.6.
 Traktionsbatteriernes elektriske ladetilstand bestemmes efter metoden beskrevet i bilag 3, tillæg 1 (6).
 5.2.19. Supplerende særlige bestemmelser for parkeringsbremsesystemets elektriske transmission:
 5.2.19.1.
 I tilfælde af svigt af den elektriske transmission skal enhver utilsigtet påvirkning af parkeringsbremsesystemet være udelukket.


text:
5.2.19.2.
 I tilfælde af elektrisk svigt i betjeningsanordningen eller brud på ledningerne i den elektriske betjeningstransmission mellem betjeningsanordningen og den hermed direkte forbundne elektroniske betjeningsenhed (omfatter ikke energiforsyningen), skal parkeringsbremsesystemet fortsat kunne aktiveres fra førersædet og derved kunne holde det belæssede køretøj stationært på en skråning med 8 % hældning Alternativt er automatisk aktivering af parkeringsbremsen tilladt under sådanne omstændigheder, hvis køretøjet holder stille, såfremt den ovenfor omhandlede bremsevirkning derved opnås, og parkeringsbremsen, når først den er aktiveret, forbliver indkoblet uanset tændingskontaktens (startkontaktens) tilstand. I forbindelse med dette alternativ skal parkeringsbremsen automatisk slækkes, så snart føreren atter sætter køretøjet i bevægelse. Til opnåelse af den ovenfor omhandlede bremsevirkning kan den manuelle/mekaniske transmission eller den automatiske transmission (i parkeringsstilling) anvendes.
 5.2.19.2.1.
 Brud på ledningerne i den elektriske transmission eller elektrisk svigt i betjeningsanordningen for parkeringsbremsesystemet skal tilkendegives over for føreren ved den gule kontrollampe beskrevet i punkt 5.2.21.1.2 nedenfor. Når den gule kontrollampe tændes som følge af et brud på ledningerne i parkeringsbremsesystemets elektriske betjeningstransmission, skal dette signal afgives, så snart bruddet indtræder.
 Et sådant elektrisk svigt i betjeningsanordningen eller et brud på ledningerne uden for den elektroniske betjeningsenhed (omfatter ikke energiforsyningen), skal desuden tilkendegives over for føreren ved, at den i punkt 5.2.1.29.1.1 beskrevne røde kontrollampe blinker, så længe tændingskontakten (startkontakten) er i positionen »On« (kørselsposition) i en periode på mindst 10 sekunder herefter, og betjeningsanordningen er positionen »On« (aktiveret).
 Opdager parkeringsbremsesystemet imidlertid korrekt klemning af parkeringsbremsen, kan den røde kontrollampes blinken undertrykkes, og det ikke blinkende røde signal anvendes til at signalere »parkeringsbremse aktiveret«.
 I tilfælde, hvor aktivering af parkeringsbremsen normalt signaleres ved en separat rød kontrollampe, der opfylder forskrifterne i punkt 5.2.21.2, anvendes dette signal til opfyldelse af ovennævnte krav vedrørende rød kontrollampe.
 5.2.19.3.
 Hjælpeudstyr kan forsynes med energi fra parkeringsbremsesystemets elektriske transmission, hvis energiforsyningen er tilstrækkelig til at aktivere parkeringsbremsesystemet foruden køretøjets elektriske belastning under ikke-fejl-betingelser. Når denne energibeholdning også anvendes af driftsbremsesystemet, finder bestemmelserne i punkt 5.2.20.6 endvidere anvendelse.
 5.2.19.4.
 Når der er afbrudt for tændings-/startkontakten, som styrer strømforsyningen til bremseudstyret, og/eller tændingsnøglen er taget ud, skal parkeringsbremsesystemet fortsat kunne aktiveres, men må ikke kunne slækkes.
 5.2.20. Supplerende særlige bestemmelser for driftsbremsesystemer med elektrisk betjeningstransmission:
 5.2.20.1.
 Når parkeringsbremsen er slækket, skal driftsbremsesystemet kunne frembringe en total statisk bremsekraft mindst svarende til den, som frembringes under type 0-prøvning, uanset om der er afbrudt for tændings-/startkontakten, og/eller tændingsnøglen er taget ud. Det forudsættes, at der er tilstrækkelig energi til rådighed i driftsbremsesystemets energitransmission.
 5.2.20.2.
 Driftsbremsens virkning må ikke forringes væsentligt i tilfælde af enkeltstående svigt (< 40 ms, omfatter ikke energiforsyningen) af den elektriske betjeningstransmission (som f.eks. manglende signaloverførsel eller datafejl).
 5.2.20.3.
 Svigt i den elektriske betjeningstransmission (7), bortset fra dens energireserve, som omfatter funktioner og præstationer omfattet af dette regulativ skal efter omstændighederne tilkendegives over for føreren ved hjælp af røde eller gule kontrollamper, beskrevet i henholdsvis punkt 5.2.21.1.1 og 5.2.21.1.2. Når den foreskrevne driftsbremsevirkning ikke længere er sikret (rød kontrollampe), skal svigt som følge af afbrydelse af strømforsyningen (f.eks. pga. brud eller løse forbindelser) tilkendegives over


text:
før føreren, så snart det indtræder, og den foreskrevne nødbremsevirkning skal kunne opnås ved hjælp af driftsbremsens betjeningsapparat i overensstemmelse med bilag 3, punkt 2.2.
 5.2.20.4.
 I tilfælde af bortfald af den elektriske betjeningstransmissions energiforsyning skal driftsbremsesystemets funktion fra og med den nominelle værdi af energibeholdningen i hele betjeningsområdet være sikret, efter at driftsbremsens betjeningspedal 20 gange er trådt helt ned. Under prøven skal bremsernes betjeningsanordning hver gang være ført helt til enden af sin vandring i 20 sekunder og derefter slækket i 5 sekunder. Det forudsættes, at der under denne prøve er tilstrækkelig energi i energitransmissionen til, at driftsbremsesystemet aktiveres fuldt ud. Denne forskrift skal ikke opfattes som en undtagelse fra forskrifterne i bilag 4.
 5.2.20.5.
 Kommer fødespændingen under en af fabrikanten fastsat værdi, under hvilken den foreskrevne driftsbremsevirkning ikke længere kan sikres og/eller mindst to uafhængige driftsbremsekredse ikke er i stand at tilvejebringe den foreskrevne nødbremsevirkning, skal den i punkt 5.2.21.1.1 nedenfor omhandlede røde kontrollampe tændes. Når kontrollampen er tændt, skal driftsbremsens betjeningsanordning kunne aktiveres med en nødbremsevirkning mindst svarende til den i punkt 2.2 i bilag 3 til dette regulativ foreskrevne. Det forudsættes, at der er tilstrækkelig energi til rådighed i driftsbremsesystemets energitransmission.
 5.2.20.6.
 Hvis hjælpeudstyr forsynes med energi fra samme beholdning som den, der forsyner den elektriske transmission, skal det sikres, at den leverede energimængde, når motorhastigheden er på højst 80 % af maksimalhastigheden, er tilstrækkelig til at opnå den foreskrevne deceleration, enten ved en energiforsyning, der kan forhindre udtømning af denne beholdning, når alt hjælpeudstyr er i funktion, eller ved automatisk afbrydelse af på forhånd udvalgte dele af hjælpeudstyret ved spændinger over det i punkt 5.2.20.5 nævnte niveau, således at yderligere udtømning af denne beholdning forhindres. Overensstemmelse med denne forskrift kan godtgøres ved beregning eller ved en praktisk prøve. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på køretøjer, for hvilke det gælder, at den foreskrevne deceleration kan opnås uden anvendelse af elektrisk energi.
 5.2.20.7.
 Såfremt hjælpeudstyret får sin energiforsyning fra den elektriske betjeningstransmission, skal følgende forskrifter være opfyldt:
 5.2.20.7.1.
 Hvis energikilden svigter mens køretøjet er i fart, skal energibeholdningen være tilstrækkelig til at påvirke bremserne, når betjeningsanordningen påvirkes.
 5.2.20.7.2.
 Hvis energikilden svigter, mens køretøjet er standset og parkeringsbremsen aktiveret, skal energibeholdningen være tilstrækkelig til at tænde lamperne også når bremserne aktiveres.
 5.2.21. De generelle krav til optiske advarselssignaler, som over for føreren skal tilkendegive visse specifikke svigt (eller fejl) i motorkøretøjets bremsesystem, er beskrevet i følgende underafsnit. Ud over det i punkt 5.2.21.5 nedenfor beskrevne formål anvendes disse signaler udelukkende til de i dette regulativ beskrevne formål.
 5.2.21.1.
 Motorkøretøjer skal kunne afgive advarselslys ved svigt af eller fejl i bremsesystemet som angivet i det følgende:
 5.2.21.1.1.
 en rød kontrollampe, som angiver svigt beskrevet andetsteds i dette regulativ af køretøjets bremsesystem, som bevirker at driftsbremsen ikke har den foreskrevne bremsevirkning, og/eller som sætter mindst én af de to uafhængige driftsbremsekredse ud af funktion
 5.2.21.1.2.
 i givet fald en gul kontrollampe, der angiver fejl ved køretøjets bremsesystem, som er fundet ad elektrisk vej og som ikke angives af den


text:
røde kontrollampe beskrevet i punkt 5.2.21.1.1 ovenfor.
 5.2.21.2.
 Kontrollamperne skal være synlige også i fuldt dagslys; føreren skal fra førersædet let kunne kontrollere, at de er funktionsdygtige; svigt af dele af alarmanordningen må ikke kunne forringe bremsesystemets virkning.
 5.2.21.3.
 Medmindre andet er angivet:
 5.2.21.3.1.
 Alle svigt og fejl skal ved hjælp af ovennævnte kontrollampe(-lamper) tilkendegives over for føreren, senest når føreren påvirker den relevante betjeningsanordning.
 5.2.21.3.2.
 Kontrollampen(-lamperne) skal forblive tændt, så længe svigtet eller fejlen er tilstede, og tændingskontakten (startkontakten) er i positionen »On« (kørselsposition).
 5.2.21.3.3.
 Kontrollampen skal lyse konstant (ikke blinke).
 5.2.21.4.
 Ovennævnte advarselssignaler skal lyse, når køretøjets elektriske udstyr (og bremsesystemet) forsynes med energi. Når køretøjet er standset, skal bremsesystemet efterprøve, at ingen af de ovenfor omhandlede svigt eller fejl gør sig gældende, før kontrollamperne slukker. Svigt eller fejl af den anførte art, som vil udløse ovennævnte kontrollamper, men som under statiske betingelser ikke vil blive detekteret, skal registreres i det øjeblik, de detekteres, og skal angives i det øjeblik motoren startes, og så længe tændingskontakten er tilsluttet, og svigtet eller fejlen er tilstede.
 5.2.21.5.
 Uspecificerede svigt (eller fejl) og andre informationer om bremserne og/eller motorkøretøjets løbeværk kan tilkendegives over for føreren ved gul kontrollampe som omhandlet i punkt 5.2.21.1.2 ovenfor, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 5.2.21.5.1.
 Køretøjet holder stille.
 5.2.21.5.2.
 Efter at bremsesystemet er forsynet med energi, og kontrollampen har angivet, at der i henhold til de procedurer, der er beskrevet i punkt 5.2.21.4 ovenfor, ikke er identificeret svigt (eller fejl).
 5.2.21.5.3.
 Uspecificerede fejl eller andre informationer skal kun angives ved blinkende kontrollampe. Kontrollampen skal dog slukke, når køretøjet første gang opnår en fart på over 10 km/h.
 5.2.22. Generering af bremsesignal til tænding af stoplygterne.
 5.2.22.1.
 Førerens aktivering af driftsbremsesystemet skal generere et signal, der anvendes til tænding af stoplygterne.
 5.2.22.2.
 Aktivering af driftsbremsesystemet ved »bremsefunktioner med automatiske kommandoer« skal generere ovennævnte signal. Hvis den opnåede bremseeffekt er mindre end 0,7 m/s2, kan signalet dog undertrykkes (8).
 5.2.22.3.
 Aktivering af en del af driftsbremsesystemet ved »selektive bremsefunktioner« skal ikke kunne generere ovennævnte signal (9).
 5.2.22.4.
 Elektriske bremsesystemer med energigenvinding, som skaber et bremsemoment ved slækning af speederpedalen, skal ikke kunne generere ovennævnte signal.
 5.2.23. Når et køretøj er udstyret med midler til signalering af nødopbremsning, skal aktivering og deaktivering af nødbremsesignalet opfylde specifikationerne nedenfor:
 5.2.23.1.
 Signalet skal aktiveres, når driftsbremsen anvendes, og der opnås en deceleration på eller over 6 m/s2.
 Signalet skal slukkes, senest når decelerationen er faldet til under 2,5 m/s2.
 5.2.23.2.
 Følgende kan også anvendes:
 a)
 Signalet kan aktiveres ved anvendelse af driftsbremsen på en måde, således at der i ubelæsset tilstand og med frakoblet motor ved Type 0-prøvebetingelser, jf. bilag 3, frembringes en deceleration på eller over 6 m/s2.
 Signalet skal slukkes, senest når decelerationen er faldet til under 2,5 m/s2.
 eller
 b)
 Signalet kan aktiveres, når driftsbremsen anvendes ved en hastighed på over 50 km/h, og antiblokeringssystemet udfører komplette cyklusser (som defineret i bilag 6, punkt 2).
 Signalet slukkes, når antiblokeringssystemet ikke længere udfører komplette cyklusser.
 5.2.24. Med forbehold af punkt


text:
12.2 til 12.3, skal ethvert køretøj, der er udstyret med et ESC-system, som er i overensstemmelse med definitionen i punkt 2.25, opfylde kravene med hensyn til udstyr, ydelse og prøvning i Del A i bilag 9 til dette regulativ.
 5.2.24.1.
 Som alternativ til kravene i punkt 5.2.24 kan køretøjer i klasse M1 og N1 med en masse i køreklar stand på over 1 735 kg, være udstyret med en køretøjsstabilitetsfunktion, som omfatter væltekontrol og retningskontrol samt opfylder de tekniske forskrifter i bilag 21 til regulativ nr. 13.
 5.2.25. Motorkøretøjer i klasse M1 og N1, som er udstyret med reservehjul/dæk til midlertidig brug, skal opfylde de relevante tekniske krav i bilag 3 til regulativ 64.
 6. PRØVNING
 Den bremseprøvning, som skal foretages af køretøjer, som fremstilles til godkendelse, samt den foreskrevne bremsevirkning er beskrevet i bilag 3 til dette regulativ.
 7. ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN ELLER DENS BREMSESYSTEM OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN
 7.1.
 Ændringer af køretøjstypen eller dens bremsesystem skal meddeles til den administrative tjeneste, som har udstedt typegodkendelse af køretøjet. Denne tjeneste kan da:
 7.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller
 7.1.2.
 rekvirere en ny prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 7.2.
 Underretning om godkendelse, udvidelse eller nægtelse skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor.
 7.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 8.1.
 Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.
 8.2.
 Den myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan inspektion er én gang hvert andet år.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De


text:
kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1.
 I indtil 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 5 til den oprindelige udgave af dette regulativ må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat udstede ECE-godkendelser i henhold til det uændrede regulativ.
 12.2.
 Fra og med den 1. november 2011 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte national eller regional typegodkendelse af en køretøjstype, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 9 og ikke er udstyret med et elektronisk stabilitetskontrolsystem og et bremseassistentsystem, der opfylder bestemmelserne i bilag 9 til dette regulativ.
 12.3.
 Fra og med den 1. november 2013 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering af et køretøj, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 9 og ikke er udstyret med et elektronisk stabilitetskontrolsystem og et bremseassistentsystem, der opfylder bestemmelserne i bilag 9 til dette regulativ.
 12.4.
 Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 9 til den oprindelige udgave af dette regulativ:
 a)
 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte godkendelse i henhold til dette regulativ af køretøjer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 9 til den oprindelige udgave af regulativet.
 b)
 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 7 til den oprindelige udgave af regulativet.
 12.5.
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, udsteder fortsat godkendelser til de køretøjstyper, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 6 til den oprindelige udgave af dette regulativ.
 (1) Dette regulativ indeholder en række forskrifter, som finder anvendelse på køretøjer af klasse N1 og er forskellige fra forskrifterne i regulativ nr. 13. Parterne, som anvender både regulativ nr. 13 og dette regulativ, anerkender godkendelser meddelt i henhold til hvert af de to regulativer som ensgyldige. Køretøjsklasserne M1 og N1 er defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (2) En akselgruppe behandles som en enkelt aksel og tvillingehjul behandles som enkelthjul.
 (3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien- Hercegovina, 32 for Letland,


text:
33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 (4) Den myndighed, der meddeler godkendelse, har ret til at kontrollere driftsbremsesystemet ved yderligere procedurer for prøvning af køretøjet.
 (5) Se fodnote 3.
 (6) Hvis dette er aftalt med den tekniske tjeneste, kræves der ikke bestemmelse af ladetilstanden for køretøjer, der er forsynet med en energikilde til opladning af traktionsbatterierne og midler til at regulere ladetilstanden.
 (7) Indtil der er vedtaget ensartede prøvemetoder, skal fabrikanten for den tekniske tjeneste fremlægge en gennemgang af mulige fejl i betjeningstransmissionen og virkninger heraf. Fabrikanten og den tekniske tjeneste skal drøfte disse oplysninger og nå til enighed om dem.
 (8) Opfyldelsen af dette krav bekræftes af køretøjets fabrikant i forbindelse med typegodkendelsen.
 (9) I løbet af en begivenhed, der indebærer »selektiv bremsefunktion«, kan denne funktion ændres til en »bremsefunktion med automatiske kommandoer«.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (1)
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1) Efter anmodning i forbindelse med ansøgning om godkendelse i henhold til regulativ nr. 90 skal de i tillæg 1 til dette bilag omhandlede oplysninger leveres af den godkendende myndighed. Disse oplysninger skal dog alene fremlægges i forbindelse med godkendelse i henhold til regulativ 90.
 TILLÆG 1
 Liste over køretøjsdata i forbindelse med godkendelser i henhold til regulativ nr. 90
 1.
 Beskrivelse af køretøjstypen ...
 1.1.
 Køretøjets handelsbetegnelse eller mærke ...
 1.2.
 Køretøjets klasse ...
 1.3.
 Køretøjstype i henhold godkendelse efter regulativ nr. 13-H ...
 1.4.
 Modeller eller handelsbetegnelser for de køretøjer, køretøjstypen består af ...
 ...
 1.5.
 Fabrikantens navn og adresse ...
 2.
 Bremsebelægningernes fabrikat og type ...
 2.1.
 Bremsebelægninger prøvet i henhold til alle relevante forskrifter i bilag 3 ...
 2.2.
 Bremsebelægninger prøvet i henhold til bilag ...
 3.
 Køretøjets mindstemasse ...
 3.1.
 Massens fordeling på akslerne (minimumsværdier) ...
 4.
 Køretøjets teknisk tilladte totalmasse ...
 4.1.
 Massens fordeling på akslerne (minimumsværdier) ...
 5.
 Køretøjets tophastighed ...
 6.
 Dæk- og hjuldimensioner ...
 7.
 Bremsekredsenes konfiguration (f.eks. opdeling for/bag eller diagonal) ...
 8.
 Erklæring om, hvilket bremsesystem der er nødbremsesystemet ...
 9.
 Specifikationer for bremseventiler (hvis relevant) ...
 9.1.
 Justeringsspecifikationer for den lastafhængige reguleringsventil ...
 9.2.
 Trykventilens indstilling ...
 10.
 Tilsigtet fordeling af bremsekraften ...
 11.
 Bremsens specifikationer ...
 11.1.
 Skivebremsetype (f.eks. antal stempler og deres diameter,


text:
ventileret eller massiv skive) ...
 ...
 11.2.
 Tromlebremsetype (f.eks. duo servo, samt dimensioner for stempler og tromle) ...
 ...
 11.3.
 For trykluftbremsesystemer f.eks. type og størrelse af bremsemembraner, bremsearme, mv. ...
 ...
 12.
 Hovedcylinderens type og størrelse ...
 13.
 Forstærkerens type og størrelse ...
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (Se punkt 4.4 i dette regulativ)
 Af ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, fremgår, at køretøjet, hvad angår bremsesystemet, er godkendt i det Forenede Kongerige (E11) i medfør af regulativ nr. 13-H under typegodkendelsesnr. 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 13-H i dettes oprindelige form. Yderligere mærkning med bogstaverne »ESC« angiver, at køretøjet opfylder kravene vedrørende elektronisk stabilitetskontrol og bremseassistentsystemer i bilag 9 til dette regulativ.
 MODEL B
 (Se punkt 4.5 i dette regulativ)
 Af ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, fremgår, at køretøjstypen er godkendt i det Forenede Kongerige (E11) i medfør af regulativ nr. 13-H og 24 (1). (I sidstnævnte direktiv er den korrigerede energioptagende faktor 1,30 m-1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ nr. 13-H på godkendelsesdatoerne forelå i sin oprindelige form, og at regulativ nr. 24 omfattede ændringsserie 02.
 (1) Nummeret er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 BREMSEPRØVNINGER OG BREMSEVIRKNING FOR BREMSESYSTEMER
 1. BREMSEPRØVNINGER
 1.1. Generelt
 1.1.1.
 Den foreskrevne bremsevirkning for bremsesystemer er baseret på bremselængden og/eller den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration. Et bremsesystems virkning bedømmes ved, at man måler bremselængden i forhold til køretøjets begyndelseshastighed, og/eller ved, at man måler den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration under prøvningen.
 1.1.2.
 Bremselængden er den afstand, køretøjet tilbagelægger fra det øjeblik, føreren begynder at påvirke betjeningsanordningen, indtil køretøjet står stille; begyndelseshastigheden er køretøjets hastighed i det øjeblik, hvor føreren begynder at påvirke betjeningsanordningen; begyndelseshastigheden skal være mindst 98 % af den hastighed, der foreskrives for den pågældende prøvning.
 Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration (dm) beregnes som decelerationens gennemsnit over den tilbagelagte afstand i intervallet mellem vb og ve, efter nedenstående formel:
 hvor
 vo
 =
 køretøjets begyndelseshastighed i km/h,
 vb
 =
 køretøjets hastighed ved 0,8 vo i km/h,
 ve
 =
 køretøjets hastighed ved 0,1 vo i km/h,
 sb
 =
 den tilbagelagte afstand mellem vo og vb i meter,
 se
 =
 den tilbagelagte afstand mellem vo og ve i meter.
 Hastighed og afstand bestemmes med instrumenter, hvis nøjagtighed er ± 1 % ved den foreskrevne prøvningshastighed. Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration kan bestemmes på anden måde end ved måling af hastighed og afstand; i så fald skal nøjagtigheden af beregningen være ± 3 %.
 1.2. Ved godkendelse af et køretøj måles bremsevirkningen ved prøvninger på vej; disse prøvninger foretages under følgende betingelser:
 1.2.1.
 Køretøjets belæsningstilstand skal være som foreskrevet i forbindelse med den enkelte prøvning; oplysning om belæsningstilstanden skal gives i prøvningsrapporten.
 1.2.2.
 Prøvningen gennemføres ved de hastigheder, der er angivet for hver type prøvning. Er køretøjets konstruktivt bestemte maksimalhastighed lavere end den foreskrevne prøvningshastighed, udføres prøvningen ved køretøjets maksimalhastighed.
 1.2.3.
 Ved prøvningerne må den kraft, hvormed betjeningsanordningen aktiveres for at opnå den krævede virkning, ikke


text:
overskride den fastlagte maksimale værdi.
 1.2.4.
 Medmindre andet er fastlagt i de pågældende bilag, skal prøvestrækningen have en belægning, der giver god friktion.
 1.2.5.
 Prøvningerne udføres, når vinden ikke kan påvirke resultaterne.
 1.2.6.
 Ved prøvningens begyndelse skal dækkene være kolde og oppumpet til det tryk, der foreskrives for den faktiske statiske belastning af hjulene.
 1.2.7.
 Den foreskrevne bremsevirkning skal opnås ved hastigheder over 15 km/h uden blokering af hjulene, uden at køreretningen afviger fra en banebredde på 3,5 m, uden en kursafvigelse på mere end 15o og uden unormale vibrationer.
 1.2.8.
 For elektriske køretøjer, hvis motor(er) er fast forbundet med hjulene, skal alle prøvningerne udføres med motoren (motorerne) tilkoblet.
 1.2.9.
 For de i punkt 1.2.8 ovenfor omhandlede køretøjer med elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori A kan køreegenskabsprøverne i punkt 1.4.3.1 i dette bilag gennemføres på vejbane med lav friktionskoefficient (som defineret i bilag 6, punkt 5.2.2).
 1.2.9.1.
 På køretøjer med elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori A må midlertidige omstændigheder som gearskift, eller at speederen slippes, endvidere ikke kunne influere på køretøjets reaktioner under de i punkt 1.2.9 fastlagte prøvningsbetingelser.
 1.2.10.
 Under de i punkt 1.2.9 og 1.2.9.1 fastsatte prøvninger er blokering af hjulene ikke tilladt. Styrekorrektion er dog tilladt, hvis der drejes mindre end 120 ° på styreapparatets betjeningsorgan i løbet af de to første sekunder og mindre end 240 ° i alt.
 1.2.11.
 For køretøjer med elektrisk aktiverede driftsbremser drevet af traktionsbatterier (eller hjælpebatterier), som kun forsynes med energi fra et uafhængigt, eksternt opladningssystem, må disse batteriers ladetilstand ved prøvningen af bremsevirkningen gennemsnitligt ikke være mere end 5 procent højere end den ladetilstand, hvorved det i punkt 5.2.20.5 foreskrevne advarselssignal om bremsesvigt skal afgives.
 Hvis denne advarsel afgives, kan batterierne oplades en smule i løbet af prøvningen for at holde deres ladetilstand inden for det foreskrevne ladetilstandsinterval.
 1.3. Køretøjets opførsel under bremsningen
 1.3.1.
 Ved bremseprøvningerne, særligt ved høj hastighed, skal køretøjets generelle reaktioner under bremsningen efterprøves.
 1.3.2.
 Køretøjets reaktioner ved bremsning på vejbane med nedsat friktion skal opfylde forskrifterne i bilag 5 og/eller bilag 6.
 1.3.2.1.
 For bremsesystemer i henhold til punkt 5.2.7, hvor bremsemomentet for en bestemt aksel (eller aksler) opnås fra mere end en kilde, og hvor hver af de enkelte kilder kan varieres i forhold til de andre, skal køretøjet opfylde kravene i bilag 5 eller alternativt bilag 6 ved de i systemets kontrolstrategi tilladte forhold (1).
 1.4. Type 0-bremseprøve (normal prøvning af bremsevirkning med kolde bremser)
 1.4.1. Generelt
 1.4.1.1.
 Gennemsnitstemperaturen af driftsbremserne på køretøjets varmeste aksel, målt på bremsebelægningernes inderside eller på bremsefladen af skive eller tromle, skal være mellem 65 °C og 100 °C før enhver bremsning.
 1.4.1.2.
 Prøvningen foretages under følgende betingelser:
 1.4.1.2.1.
 køretøjet skal være belæsset, således at fordelingen af dets masse på akslerne er den af fabrikanten fastsatte; angives der flere forskellige muligheder for belastning af akslerne, fordeles den teknisk tilladte totalmasse på akslerne i et forhold svarende til de tilladte akseltryk
 1.4.1.2.2.
 hver prøve gentages på ubelæsset køretøj; ud over føreren kan der på forsædet sidde endnu en