text:
fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 22.2.
 Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:
 22.2.1.
 en beskrivelse af køretøjet og motortypen, der omfatter alle oplysninger i henhold til bilag 1
 22.3.
 en motor og dens udrustningsdele i henhold til bilag 1 til dette regulativ til indbygning i det køretøj, der søges godkendt, stilles til rådighed for den myndighed, der er ansvarlig for gennemførelse af prøvningerne i henhold til punkt 24 i regulativet. Efter ansøgning fra fabrikanten kan prøven dog, når den kompetente myndighed, der er ansvarlig for gennemførelse af godkendelsesprøvningerne, tillader det, foretages på et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der ønskes godkendt.
 23. GODKENDELSE
 23.1.
 Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i afsnit 24 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 23.2.
 Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 03, svarende til ændringsserie 03, der trådte i kraft den 20. april 1986) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til to forskellige køretøjstyper.
 23.3.
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 23.4.
 På alle køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet i godkendelsesformularen, og dette mærker skal bestå af:
 23.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)
 23.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 5.4.1
 23.4.3.
 følgende tillægssymboler: et rektangel med angivelse i m–1 af den korrigerede absorptionskoefficient, der i forbindelse med godkendelsen blev opnået ved prøvningen ved fri acceleration og i forbindelse med godkendelsen blev bestemt ved den metode, som er beskrevet i bilag 5, punkt 3.2, til dette regulativ.
 23.5.
 Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 23.4.1. I et sådant tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt tillægssymboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er omhandlet i punkt 23.4.1.
 23.6.
 Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være tydelige og må ikke kunne slettes.
 23.7.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 23.8.
 Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets og tillægssymbolets


text:
sammensætning.
 24. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 24.1. Generelt
 De dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende stoffer, skal være udformet, konstrueret og anbragt således, at køretøjet under normale kørebetingelser trods de svingninger, det er udsat for, opfylder de tekniske forskrifter i dette regulativ.
 Det skal være muligt at foretage teknisk kontrol af køretøjet ved at bestemme, hvordan det klarer sig i forhold til de data, der blev registreret ved typegodkendelsen i henhold til punkt 11.1.2.2 i bilag 2 til dette regulativ. Hvis en sådan kontrol forudsætter anvendelse af en særlig procedure, skal betjeningsvejledningen (eller lignende) indeholde udførlige oplysninger herom. Denne særlige procedure må ikke kræve brug af særligt udstyr ud over det, der leveres med køretøjet.
 24.2. Forskrifter vedrørende koldstartanordninger
 24.2.1.
 Koldstartanordningen skal være konstrueret og udført således, at den hverken kan aktiveres eller fortsat fungere, når motoren kører normalt.
 24.2.2.
 Bestemmelserne i punkt 24.2.1 ovenfor gælder ikke, hvis mindst et af følgende krav er opfyldt:
 24.2.2.1.
 Når udstødningsgassens lysabsorptionskoefficient ved konstante hastigheder, som målt efter den fremgangsmåde, der er foreskrevet i bilag 4 til dette regulativ, og med koldstartsanordningen aktiveret, ikke overskrider de grænser, der er foreskrevet i bilag 7 til dette regulativ.
 24.2.2.2.
 Når den omstændighed, at koldstartanordningen er aktiveret vedvarende, inden for en passende frist har til følge, at motoren går i stå.
 24.3. Forskrifter vedrørende emission af synlige forurenende stoffer
 24.3.1.
 Målingen af emissionen af synlige forurenende stoffer fra den type køretøj, der indleveres til godkendelse, foretages i overensstemmelse med de to fremgangsmåder, der er beskrevet i bilag 4 og 5 til dette regulativ, idet det ene bilag vedrører prøvning ved konstante hastigheder og det andet prøvning ved fri acceleration. Hvis udførelsen af disse prøvninger på hybridelektriske køretøjer forudsætter anvendelse af en særlig procedure, skal betjeningsvejledningen (eller lignende) indeholde udførlige oplysninger herom. Denne særlige procedure må ikke kræve brug af særligt udstyr ud over det, der leveres med køretøjet.
 24.3.2.
 Den værdi for emissionen af forurenende stoffer, der måles efter den fremgangsmåde, der er angivet i bilag 4 til dette regulativ, må ikke overskride de grænser, der er angivet i bilag 7 til dette regulativ.
 24.3.3.
 For motorer med en tryklader drevet af udstødningsgas må den værdi for absorptionskoefficienten, der måles ved fri acceleration, højst være lig med den grænse, der i henhold til bilag 7 er fastsat for den nominelle værdi for gennemstrømningen, der svarer til den højeste absorptionskoefficient, der er målt ved prøvning ved konstante hastigheder, forhøjet med 0,5 m-1.
 24.3.4.
 Tilsvarende måleapparater kan benyttes. Anvendes et andet apparat end et apparat som angivet i bilag 8 til dette regulativ, skal det dokumenteres, at det er lige så egnet for den pågældende motor.
 25. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN
 25.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen eller komponenttypen for så vidt angår de specifikationer, der er angivet i bilag 1 til dette regulativ, skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan:
 25.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller
 25.1.2.
 anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningen.
 25.2.
 Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 23.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.
 25.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 26. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 26.1.
 Ethvert køretøj, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal for så vidt angår komponenter, der påvirker motorens emission af synlige forurenende stoffer, være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype.
 26.2.
 Til kontrol af overensstemmelsen, som foreskrevet i punkt 26.1 ovenfor, udtages der et køretøj, der er forsynet med godkendelsesmærke i henhold til dette regulativ, fra serien.
 26.3.
 Køretøjets overensstemmelse med den godkendte type kontrolleres på basis af beskrivelsen i godkendelsesattesten. Der skal endvidere udføres kontrolprøvninger under følgende betingelser:
 26.3.1.
 Et endnu ikke tilkørt køretøj underkastes prøvningen ved fri acceleration i henhold til bilag 5 til dette regulativ. Køretøjet anses som værende i overensstemmelse med den godkendte type, når den konstaterede værdi af absorptionskoefficienten ikke overskrider den værdi, der er angivet på godkendelsesmærket (jf. punkt 26.1 ovenfor), med mere end 0,5 m-1. På fabrikantens anmodning kan der i stedet for referencebrændstof anvendes brændstof, som er i handelen. I tvivlstilfælde skal referencebrændstof anvendes.
 26.3.2.
 Hvis den værdi, der er konstateret ved prøvningen efter punkt 26.3.1 ovenfor, overskrider den værdi, der er angivet i godkendelsesmærket, med mere end 0,5 m-1, skal køretøjets motor underkastes en prøvning ved forskellige konstante hastigheder under fuld belastning i henhold til bilag 4 til dette regulativ. De synlige emissionsværdier må ikke overskride grænseværdierne i bilag 7 til dette regulativ.
 27. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 27.1.
 En godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 26.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis det eller de køretøjer, der er udtaget, ikke har bestået den i punkt 26.3 foreskrevne kontrol.
 27.2.
 Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere udstedt godkendelse, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.
 28. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af et køretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af denne anmeldelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN«.
 29. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske


text:
tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.
 (1) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttede), 37 for Tyrkiet, 38-39 (ubenyttede), 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine og 47 for Sydafrika. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.
 (2) Se fodnote 1.
 (3) Se fodnote 1.
 BILAG 1
 HOVEDSPECIFIKATIONER FOR KØRETØJET OG KT-MOTOREN SAMT OPLYSNINGER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF PRØVNINGER (1)
 (2)
 Note: Bogstavet »E« foran et tal betyder: Der skal indgives oplysninger for at opnå emissionsgodkendelse. Når der ikke er noget bogstav foran et tal, betyder det: Der skal indgives oplysninger under alle omstændigheder.
 Fodnoterne findes sidst i bilaget.
 0. BESKRIVELSE AF KØRETØJET
 0.1.
 Fabriksmærke:
 0.2.
 Type:
 0.3.
 Fabrikantens navn og adresse:
 0.4.
 Motortype og godkendelsesnummer:
 1. BESKRIVELSE AF MOTOREN
 1.1.
 Fabriksmærke:
 1.2.
 Handelsbetegnelse:
 1.3.
 Fabrikantens navn og adresse:
 1.4.
 Type(r):
 1.5.
 Arbejdsmåde: firtakts/totakts/andet (3)
 1.6.
 Boring: ............ mm
 1.7.
 Slaglængde: ............ mm
 1.8.
 Slagvolumen: ............ cm3
 1.9.
 Antal cylindre, cylinderarrangement samt tændingsrækkefølge:
 1.10.
 Forbrændingssystem: beskrivelse:
 1.11.
 Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone:
 1.12.
 Kompressionsforhold (4):
 1.13.
 Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte (4)
 2. KØLING: VÆSKEKØLING/LUFTKØLING (3)
 2.1. Specifikationer for væskekølesystemet
 2.1.1.
 Væskens art:
 2.1.2.
 Cirkulationspumpe (3): beskrivelse af fabrikat(er) og type(r)
 2.1.3.
 Beskrivelse af køler/ventilatorsystem:
 2.1.4.
 Udvekslingsforhold (3):
 2.1.5.
 Maksimumtemperatur ved udgang (3): ............ °C
 2.2. Specifikationer for luftkølesystemet
 2.2.1.
 Blæsersystem: specifikationer eller fabrikat(er) og type(r):
 2.2.2.
 Udvekslingsforhold (3):
 2.2.3.
 Temperaturreguleringssystemer: Ja/Nej (3) — Kort beskrivelse:
 2.2.4.
 Luftkanalisation: beskrivelse:
 2.2.5.
 Maksimumtemperatur på et karakteristisk sted (5): ............ °C
 3. LUFTINDTAGNINGSSYSTEM OG BRÆNDSTOFTILFØRSEL
 3.1. Luftindtagningssystem
 3.1.1.
 Beskrivelse og tegninger af luftindtagningssystemet og tilhørende dele (opvarmningsanordning, indsugningslyddæmpere, luftfiltre osv.) eller fabrikat(er) og type(r), hvis prøvningen udføres med et komplet system som leveret af køretøjets fabrikant, i et køretøj eller på en prøvebænk:
 3.1.2.
 Højst tilladte vakuum for luftindtag på et karakteristisk sted (angiv målested): (4)
 (5) ............


text:
kPa
 3.2. Tryklader (3): Ja/Nej
 3.2.1.
 Beskrivelse af trykladesystemet
 3.2.2.
 Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r):
 3.2.3.
 Luftens maksimumtemperatur ved indsugningsmellemkølerens udgang: (4)
 (5): ............ °C
 3.3. Indsprøjtningssystem
 3.3.1. Lavtryksdelen
 3.3.1.1.
 Brændstoftilførsel
 3.3.1.2.
 Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r):
 3.3.2. Højtryksdelen
 3.3.2.1.
 Beskrivelse af indsprøjtningssystemet:
 3.3.2.1.1.
 Pumpe: beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r):
 3.3.2.1.2.
 Indsprøjtningsmængde: ...... mm3 pr. slag ved en motorhastighed på ...... omdr. ved fuld indsprøjtning eller karakteristikdiagram (2)
 (4)
 (5)
 Angiv anvendt metode på motor/pumpeprøvebænk (3)
 Hvis der findes ladetrykregulering, angives den karakteristiske brændstoftilførsel og ladetryk sammenstillet med motorhastighed.
 3.3.2.1.3.
 Statisk indsprøjtningsindstilling (4)
 (5):
 3.3.2.1.4.
 Automatisk indsprøjtningsforstillingsområde (4):
 3.3.3. Indsprøjtningsledninger
 3.3.3.1.
 Længde (4)
 (5):
 3.3.3.2.
 Indvendig diameter (4)
 (5):
 3.3.4. Indsprøjtningsventil(er)
 3.3.4.1.
 Fabrikat(er):
 3.3.4.2.
 Type(r):
 3.3.4.3.
 Åbningstryk (4): ............ MPa
 3.3.5. Regulator
 3.3.5.1.
 Beskrivelse af regulatorsystem eller fabrikat(er) og type(r):
 3.3.5.2.
 Hastighed for afskæringspunkt ved fuld belastning (4)
 (5): ............ omdr./min. (maksimal mærkehastighed)
 3.3.5.3.
 Maksimal hastighed, ubelastet (4)
 (5): ............ omdr./min
 3.3.5.4.
 Tomgangshastighed (4)
 (5): ............ omdr./min
 E 3.4. Koldstartsystem
 Beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r):
 E 3.5.
 Supplerende røgbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik):
 Beskrivelse af specifikationer:
 4. VENTILINDSTILLING
 Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkt (nominelle værdier) (4)
 (5):
 5. UDSTØDNING (3)
 5.1.
 Beskrivelse af udstødningssystemet, hvis prøvningen foretages med komplet udstødningssystem leveret af motor- eller køretøjsfabrikanten:
 Angiv modtryk ved maksimal nettoeffekt samt målested: ............ kPa
 Angiv den effektive udstødningsvolumen (4)
 (5): ............ cm3
 5.2.
 Hvis der anvendes prøvebænksudstyr, angives modtryk ved maksimal nettoeffekt samt målested:
 kPa
 cm3 Angiv den effektive udstødningsvolumen (4)
 (5):
 6. SMØRESYSTEM
 6.1.
 Beskrivelse af systemet:
 6.2.
 Cirkulationspumper (3): Ja/Nej
 Beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r):
 6.3.
 Oliekøler (3): Ja/Nej
 Beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r):
 6.4.
 Blanding med brændstof (3): Ja/Nej
 (blandingsforhold for smøreolie/brændstof):
 7. ANDET HJÆLPEUDSTYR DREVET AF MOTOREN
 7.1.
 Hjælpeudstyr, der er nødvendigt for drift af motoren i prøvebænken, bortset fra ventilator. Angiv specifikationer eller fabrikat(er) og type(r):
 7.1.1.
 Generator/alternatorer (3): Ja/Nej (3)
 7.1.2.
 Andet (3):
 E 7.2. Yderligere hjælpeudstyr, der er i drift, når prøvningen foretages i et køretøj
 Angiv specifikationer eller fabrikat(er) og type(r):
 E 7.3. Transmission
 Angiv inertimoment af det kombinerede svinghjul og transmission, når motoren ikke er i gear (5):
 eller beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r) (for drejningsmomentomformer):
 8. MOTORYDELSE (ANGIVET AF FABRIKANTEN)
 8.1.
 Tomgangshastighed (4):
 omdr./min.
 8.2.
 Maksimal mærkehastighed (4):
 omdr./min.
 8.3.
 Minimal mærkehastighed (4):
 omdr./min.
 8.4.
 Motorens maksimale nettodrejemoment i prøvebænk (4): ............ Nm ved ............ omdr./min.
 8.5.
 Motorens maksimale nettoeffekt i prøvebænk (4): ............ kW ved ............ omdr./min
 Angiv effekt optaget af ventilator kW
 8.5.1.
 Prøvning i prøvebænk
 Angivne effekter på målestederne i bilag 4, punkt 2.2, skal anføres i tabel 1.
 Tabel 1
 Angivne hastigheder og effekter for motor/køretøj (3) indleveret til godkendelse
 (Hastighederne aftales med prøvningsmyndigheden)
 Målepunkter (7)
 Motorhastighed: n
 (omdr./min.)
 Effekt: P (6)
 kW
 . . . . .
 . . . . .
 . . . . .
 . . . . .
 . . . . .
 . . .
 . . .
 . . .
 . . .
 . .


text:
.
 . . .
 . . .
 . . .
 . . .
 . . .
 (1) For ikke-konventionelle motortyper og systemer skal fabrikanten give nærmere oplysninger svarende til dem, der er nævnt her.
 (2) For den motor, der er repræsentativ for den type, der skal godkendes, leveres et komplet datasæt. For ændrede motorer er det kun nødvendigt at levere data, der er forskellige fra dette datasæt.
 (3) Det ikke gældende overstreges.
 (4) Specificer tolerancen.
 (5) Angiv området, hvis dette er relevant.
 (6) Nettoeffekt i henhold til bilag 10.
 (7) Se bilag 5, punkt 2.2.
 BILAG 2
 (Største format: A4 (210 × 297 mm)) (1):
 (2)
 Meddelelse vedrørende:
 enten:
 GODKENDELSE
 NÆGTELSE AF GODKENDELSE
 UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
 ENDELIG OPHØRT PRODUKTION (3)
 AF EN KØRETØJSTYPE/MOTORTYPE (3) MED HENSYN TIL EMISSIONER
 eller:
 UDELUKKENDE MÅLING AF MOTORENS EFFEKT
 i henhold til regulativ nr. 24
 Godkendelse nr.
 Udvidelse nr.
 1.
 Køretøjets handelsnavn eller mærke (4):
 9.
 Motorens handelsnavn eller -mærke:
 3.
 Køretøjstype (4):
 10.
 Motortype: ............ Motorgodkendelsesnummer (4)
 11.
 Fabrikantens navn og adresse:
 12.
 Navn og adresse på fabrikantens evt. repræsentant:
 13.
 Køretøj/motor indleveret til godkendelse den (3):
 14.
 Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne:
 15.
 Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:
 16.
 Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:
 17.
 Prøvningsresultater
 17.1.
 Emissioner (3)
 17.1.1.
 Prøvning ved konstante hastigheder: Køretøj på rulledynamometer/motor i prøvebænk (3)
 Målepunkter
 Motorhastighed
 (n)
 (omdr./min.)
 Effekt
 P
 (kW)
 Nominelt flow
 G
 (liter/sek.)
 Målt absorption
 (m–1)
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 Ved godkendelse af motortyper, effekt absorberet af ventilator under prøvningen (4): ............ kW
 17.1.2.
 Prøvninger ved fri acceleration
 17.1.2.1.
 Motorprøvning i henhold til bilag 5 (4)
 % af maksimal omdr./min. (5)
 % af maksimalt drejningsmoment ved angivet omdr./min.
 m–1
 Målt absorption
 m–1
 Korrigeret absorption
 m–1
 100
 100
 90
 100
 100
 90
 90
 90
 100
 80
 90
 80
 17.1.2.2.
 Motorprøvning i henhold til dette regulativ, del I, eller køretøjsprøvning i henhold til del III (4)
 Korrigeret absorption: ............ m–1
 Omdr./min. ved start: ............ omdr./min.
 17.2.
 Angivet maksimal nettoeffekt (4) ............ kW ved ............ omdr./min.
 18.
 Opacimeterets fabrikat og type:
 19.
 Hovedspecifikationer for motortypen
 Motorens funktionsprincip: firtakts/totakts (3)
 Cylinderantal og -arrangement:
 Slagvolumen: ............ cm3
 Brændstoftilførsel: direkte indsprøjtning/indirekte indsprøjtning (3)
 Trykladerudstyr: Ja/Nej (3)
 20.
 Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (3)
 Begrundelse(r) for udvidelsen af godkendelsen:
 Sted:
 Dato:
 Underskrift:
 Som bilag til denne meddelelse findes en liste over den dokumentation, som er indsendt til den administrative myndighed, der har meddelt godkendelsen.
 (1) Fodnoterne findes sidst i bilaget.
 (2) Myndighedens navn.
 (3) Det ikke gældende overstreges.
 (4) Udfyld eller anfør »ikke relevant«, afhængig af hvilken type godkendelse, der ansøges om.
 (5) Den nedre grænse kan være den, som er angivet af fabrikanten i henhold til dette regulativ, del I, punkt 6.3.4.
 BILAG 3
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 Model A
 (Se punkt 5.8, 14.8 og 23.8 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motoren/køretøjet, hvad angår motorens emission af synlige forurenende stoffer, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 24 med godkendelsesnummeret 032439. På godkendelsestidspunktet omfattede regulativet


text:
allerede ændringsserie 03. Den korrigerede absorptionskoefficient er 1,30 m–1 (hvis der tale om godkendelse af et køretøj).
 Model B
 (Se punkt 5.5, 14.5 og 23.5 i dette regulativ)
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor/et køretøj, viser, at den pågældende type er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 24 og 33 (1). Godkendelsesnummeret angiver, at på meddelelsesdatoerne for de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 24 ændringsserien 03, mens regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige version.
 (1) Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.
 BILAG 4
 PRØVNING VED KONSTANTE HASTIGHEDER UNDER FULD BELASTNING
 1. INDLEDNING
 1.1.
 Dette bilag beskriver fremgangsmåden til bestemmelse af synlige forurenende stoffer ved forskellige konstante hastigheder under fuld belastning.
 1.2.
 Prøvningen kan enten foretages på et køretøj eller på en motor.
 2. MÅLEMETODE
 2.1.
 Udstødningsgassens opacitet måles ved konstant hastighed under fuld belastning af motoren.
 2.2.
 Der skal foretages et tilstrækkeligt antal målinger i området mellem den maksimale og den minimale mærkehastighed. De yderste målepunkter skal ligge ved yderpunkterne af det ovenfor angivne måleområde, og et målepunkt skal svare til den hastighed, ved hvilken motoren udvikler den maksimale effekt, og den hastighed, ved hvilket den udvikler det maksimale drejningsmoment.
 3. PRØVNINGSBETINGELSER
 3.1. Køretøj eller motor
 3.1.l.
 Motoren eller køretøjet skal indleveres i god mekanisk tilstand. Motoren skal være tilkørt.
 3.1.2.
 Motoren skal prøves med det udstyr, der er foreskrevet i bilag 1 til dette regulativ.
 3.1.3.
 Motoren skal være indstillet efter fabrikantens anvisninger og som angivet i bilag 1 til dette regulativ.
 3.1.4.
 Hvis der er tale om prøvning af en motor, måles motorens effekt i overensstemmelse med bilag 10 til dette regulativ, mens tolerancerne i punkt 3.1.5 i dette bilag finder anvendelse. Hvis der er tale om en prøvning udført på et køretøj, sikres det, at brændstoftilførslen ikke er mindre end angivet af fabrikanten.
 3.1.5.
 Motorens effekt målt i prøvebænken under prøvning ved konstante hastigheder under fuld belastning må afvige fra effekten angivet af fabrikanten som følger:
 Maksimal effekt
 + 2 %
 i de andre målepunkter
 + 6 %
 – 2 %
 3.1.6.
 Udstødningsanordningen må ikke have nogen åbning, der kan medføre, at udstødningsgassen fortyndes. Hvis en motor har flere udstødningsåbninger, skal disse være sluttet sammen i en enkel åbning, hvor opaciteten kan måles.
 3.1.7.
 Motoren skal være i den normale driftstilstand, der er angivet af fabrikanten. Det er især vigtigt, at kølevand og olie har den normaltemperatur, der er angivet af fabrikanten.
 3.2. Brændstof
 Som brændstof skal benyttes det referencebrændstof, der opfylder de tekniske forskrifter i bilag 6 til dette regulativ.
 3.3. Prøvningslaboratorium
 3.3.1.
 Den absolutte lufttemperatur (T) (1) bestemmes i grader Kelvin højst 0,15 m efter indgangen til luftfiltret, eller, hvis der ikke er noget filter, 0,15 m efter luftindsugningsåbningen, og det atmosfæriske tryk (ps) måles i kilopascal, og den atmosfæriske faktor bestemmes i overensstemmelse med punkt 6.4.2.1 i bilag 10 til dette regulativ, hvilket svarer til følgende bestemmelser:
 3.3.1.1.
 Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:
 3.3.1.2.
 For turboladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:
 3.3.2.


text:
For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren fa gælde, at 0,98 ≤ fa ≤ 1,02.
 3.4. Prøveudtagnings- og måleapparater
 Udstødningsgassens lysabsorptionskoefficient bestemmes ved hjælp af et opacimeter, der opfylder forskrifterne i bilag 8 og er monteret i overensstemmelse med bilag 9 til dette regulativ.
 4. EVALUERING AF ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN
 4.1.
 For hver af de motorhastigheder, ved hvilke der foretages målinger af absorptionskoefficienten i henhold til punkt 2.2, beregnes den nominelle værdi for luftgennemstrømningen efter følgende formler:
 for totaktsmotorer
 :
 G = V.n/60
 for firetaktmotorer
 :
 G = V.n/120
 hvor:
 G
 =
 den nominelle luftgennemstrømning i liter pr. sek. (l/s)
 V
 =
 motorens slagvolumen i liter (l)
 n
 =
 motorens hastighed i omdr./min. (min–1).
 4.2.
 Er luftgennemstrømningsværdien ikke i overensstemmelse med nogen af de værdier, der er angivet i bilag 7 til dette regulativ, gælder den grænseværdi, der konstateres ved lineær interpolation.
 (1) Prøvningen kan udføres i luftkonditionerede prøverum, hvor de atmosfæriske betingelser kan styres.
 BILAG 5
 PRØVNING VED FRI ACCELERATION
 1. PRØVNINGSBETINGELSER
 1.1.
 Prøvningen udføres enten på en motor monteret i en prøvebænk eller på et køretøj.
 1.1.1.
 Foretages prøvningen af en motor i prøvebænken, skal den finde sted hurtigst muligt efter prøvningen til måling af opacitet under fuld belastning ved konstant hastighed. Specielt skal kølevandet og olien have den normaltemperatur, der er angivet af fabrikanten.
 1.1.2.
 Hvis prøvningen foretages på et køretøj, der står stille, skal motoren forinden ved kørsel på vej eller ved dynamisk prøvning, bringes i normal driftstilstand. Prøvningen skal foretages hurtigst muligt efter afslutningen af denne opvarmningsperiode.
 1.2.
 Forbrændingskammeret må ikke afkøles eller tilsmudses før prøvningen som følge af tomgang af længere varighed.
 1.3.
 Prøvningsbetingelserne i henhold til bilag 4, punkt 3.1, 3.2 og 3.3 finder anvendelse.
 1.4.
 De betingelser, der er foreskrevet i bilag 4, punkt 3.4, med hensyn til prøvetagnings- og måleapparater, finder anvendelse.
 2. PRØVNINGSMETODER
 2.1.
 De synlige forurenende stoffer ved fri acceleration måles, mens motoren kører med maksimal mærkehastighed og maksimal effekt.
 2.2.
 På fabrikantens anmodning skal der også foretages målinger, der dækker ændringer af en motortype, over en matrice af indtil fem andre kombinationer af effekt/hastighed for den nedregulerede og nedmærkede motor for at dække det interval for hastighed og effekt, der er givet mulighed for i punkt 6.3.4 i dette regulativs del I. I et sådant tilfælde måles synlige forurenende stoffer også ved stabil tilstand, med motoren indstillet til disse andre punkter, ved hjælp af den metode, der er beskrevet i bilag 4 til dette regulativ, for at gøre det muligt at korrigere absorptionskoefficienten ved fri acceleration i overensstemmelse med punkt 3 i dette bilag. Disse værdier registreres i tabel 2 i bilag 2 til dette regulativ.
 Nedenstående diagram viser matricens seks mulige målepunkter samt det interval for effekt og hastighed, der dækkes af hvert punkt.
 procent af maksimal mærkehastighed
 procent af maksimal drejningsmoment ved denne hastighed
 1
 100
 100
 2
 90
 100
 3
 100
 90
 4
 90
 90
 5
 100
 80
 6
 90
 80
 Hvert målepunkt dækker det område for effekt og hastighed, der er beliggende


text:
til venstre og neden for punktet, og er målepunktet for enhver motor »mærket« i dette område. F.eks. dækker målepunktet »A«, som ligger på linjen for 90 % af fuld belastning og 100 % mærkehastighed, det område for mærkeeffekt/mærkehastighed, der er afgrænset af punkterne ABCD i diagrammet.
 2.3.
 Foretages prøvningen i en prøvebænk, skal motoren frigøres fra bremsen; denne skal enten erstattes af de dele af gearkassen, der drejer sig i frigearstilling, eller af en svingmasse, der svarer så nøjagtigt som muligt til disse dele (jf. punkt 7.3 i bilag 1 til dette regulativ).
 2.4.
 Foretages prøvningen på et køretøj, skal gearkassen være i frigearstilling, og transmissionen mellem motor og gearkasse skal være tilkoblet.
 2.5.
 Med motoren i tomgang skal speederen hurtigt og uden stød trædes helt ned, således at der opnås den største leveringsmængde fra indsprøjtningspumpen. Denne stilling fastholdes, indtil motorens højeste hastighed er nået, og regulatoren træder i funktion. Så snart denne hastighed er nået, slippes speederen, indtil motoren igen går i tomgang, og opacimeteret igen befinder sig i tilsvarende stilling.
 2.6.
 Fremgangsmåden i henhold til punkt 2.5 gentages mindst seks gange, for at udstødningssystemet kan blive renset og apparaterne eventuelt blive justeret. De maksimale opacitetsværdier noteres ved hver af de på hinanden følgende accelerationer, indtil der opnås konstante værdier. De værdier, der forekommer under motorens tomgang efter den enkelte acceleration, tages ikke i betragtning. De aflæste værdier anses som konstante, når fire på hinanden følgende værdier ligger inden for en margin af 0,25 m–1 og ikke udgør en faldende talfølge. Den absorptionskoefficient XM, der skal registreres, er det aritmetiske gennemsnit af disse fire værdier.
 2.7.
 For motorer med lufttryklader gælder følgende særlige bestemmelser:
 2.7.1.
 For motorer med lufttryklader, der er mekanisk tilkoblet motoren eller drives mekanisk af denne, og som kan frakobles, gennemføres der to fuldstændige måleserier med forudgående accelerationer, således at lufttrykladeren første gang er tilkoblet og anden gang frakoblet. Det måleresultat, der registreres, skal være det højeste fra de to måleserier, og
 2.7.2.
 I tilfælde hvor motoren har flere udstødningsåbninger, skal prøvningerne udføres med alle åbninger samlet i en passende anordning, der sikrer en blanding af gasserne og udmunder i en enkelt åbning. Prøvninger ved fri acceleration kan dog udføres ved hver åbning. I så fald skal den værdi, der benyttes til beregning af korrektionen af absorptionskoefficienten være det aritmetiske gennemsnit af de værdier, der er registreret ved hver åbning, og prøvningen anses kun for gyldig, hvis de målte yderværdier ikke afviger med mere end 0,15 m–1.
 3. BESTEMMELSE AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI FOR ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN
 Finder anvendelse, hvor konstante absorptionskoefficienter er blevet fastlagt på den samme motorafledning.
 3.1. Symboler
 XM
 =
 værdien af absorptionskoefficienten, målt ved fri acceleration i henhold til punkt 2.4 i dette bilag
 XL
 =
 den korrigerede værdi for absorptionskoefficienten ved fri acceleration
 SM
 =
 værdien for den absorptionskoefficient, målt ved konstant hastighed (punkt 2.1 i bilag 4), der kommer den grænseværdi nærmest, der er foreskrevet ved samme nominelle luftgennemstrømning
 SL
 =
 den værdi for absorptionskoefficienten, der i henhold til punkt 4.2 i


text:
bilag 4 er foreskrevet for den nominelle gennemstrømning, der svarer til det målepunkt, der førte til værdien SM.
 3.2.
 Da absorptionskoefficienten måles i m–1, er den korrigerede værdi XL givet ved det mindste af følgende to udtryk:
 BILAG 6
 SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOF TIL GODKENDELSESPRØVNINGER OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Egenskab
 Grænseværdier og enheder
 ASTM-metode (1)
 Massefylde ved 15°C
 min. 0,835 kg/l
 D 1298
 maks. 0,845 kg/1
 Cetantal
 min. 51
 D 976
 maks. 57
 Destillation (2)
 D 86
 50 % vol. punkt
 min. 245 °C
 90 % vol. punkt
 min. 320 °C
 maks. 340
 Slutkogepunkt
 min. 370 °C
 Viskositet ved 40 °C
 min. 2,5 mm2/s
 D 445
 maks. 3,5 mm2/s
 Svovlindhold
 min. 0,20 masse %
 D 1266, D 2622 eller D 2785
 maks. 0,50
 Flammepunkt
 min. 55 °C
 D 93
 Koldfilterpunkt
 maks. – 5 °C
 CEN Draft Pr EN 116 eller IP 309
 Kulstofrest ved Conradson-test
 maks. 0,20 masse %
 D 189
 på 10 % destillationsrest
 Askeindhold
 maks. 0,01 masse %
 D 482
 Vandindhold
 maks. 0,05 masse %
 D 95 eller D 1744
 Kobberkorrosion 100 °C
 maks. 1
 D 130
 Syretal (stærk syre)
 maks. 0,20 mg KOH/g
 D 974
 Note 1: Der vil blive henvist til ækvivalente ISO-metoder, når de udstedes for alle de ovenfor nævnte egenskaber.
 Note 2: Tallene viser de samlede fordampede mængder ( % genvinding + % tab).
 Note 3: Dette brændstof kan være baseret på straight-run og krakdestillater af kulbrinter; afsvovling er tilladt. Det må ikke indeholde metaladditiver.
 Note 4: De i specifikationen angivne værdier er »faktiske værdier«. Ved fastsættelse af deres grænseværdier er retningslinjerne i ASTM 3244 om fastlæggelse af grundlaget for bestemmelse af olieprodukters kvalitet blevet anvendt, og ved fastsættelse af en maksimumsværdi er der taget udgangspunkt i en minimumsforskel på 2R over nul; ved fastsættelse af en maksimums- og minimumsværdi er minimumsforskellen 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Skulle det blive nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder specifikationen, anvendes ASTM D 3244.
 Note 5: Hvis en motors eller et køretøjs termiske virkningsgrad skal beregnes, kan brændstoffets brændværdi beregnes af: specifik energi (nedre brændværdi) (netto)
 MJ/kg = (46,423 – 8,792 d + 3,170 d)
 (1 – (x + y + s)) + 9,420 s – 2,499 x, hvor:
 d er massefylden ved 15 °C
 x er vandindholdet i massebrøk ( %/100)
 y er askeindholdet i massebrøk ( %/100)
 s er svovlindholdet i massebrøk ( %/100).
 (1) American Society for Testing and Materials,1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19103, USA.
 BILAG 7
 GRÆNSEVÆRDIER VED PRØVNING VED KONSTANTE HASTIGHEDER
 Nominelle værdier for gennemstrømningen G
 liter/sekund
 Absorptionskoefficient k
 m–1
 m–2
 42
 2,26
 45
 2,19
 50
 2,08
 55
 1,985
 60
 1,90
 65
 1,84
 70
 1,775
 75
 1,72
 80
 1,665
 85
 1,62
 90
 1,575
 95
 1,535
 100
 1,495
 105
 1,465
 110
 1,425
 115
 1,395
 120
 1,37
 125
 1,345
 130
 1,32
 135
 1,30
 140
 1,27
 145
 1,25


text:
150
 1,225
 155
 1,205
 160
 1,19
 165
 1,17
 170
 1,155
 175
 1,14
 180
 1,125
 185
 1,11
 190
 1,095
 195
 1,08
 200
 1,065
 Note: Selv om foranstående værdier er afrundet til 0,01 eller 0,005, betyder dette ikke, at målingerne skal gennemføres med denne nøjagtighed.
 BILAG 8
 SPECIFIKATIONER FOR OPACIMETRE
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 I dette bilag er fastlagt de betingelser, som de opacimetre, der benyttes til prøvning i henhold til bilag 4 og 5 til dette regulativ, skal opfylde.
 2. GRUNDLÆGGENDE KRAV TIL OPACIMETRE
 2.1.
 Gassen, der skal måles, skal befinde sig i et kammer, hvis inderflader ikke er reflekterende.
 2.2.
 Den effektive længde for lysabsorptionsvejen bestemmes under hensyntagen til eventuel indflydelse fra beskyttelsesanordninger for lyskilden og for fotocellen. Denne effektive længde angives på apparatet.
 2.3.
 Opacimeteret skal have to måleskalaer. Den ene skal vise absolutte enheder for lysabsorptionen fra 0 til ∞ (m–1), og den anden skal være inddelt lineært fra 0 til 100; begge skalaer skal strække sig fra værdien 0 for total lysgennemgang til skalaernes maksimale værdi for total lysspærre.
 3. KONSTRUKTIONSFORSKRIFTER
 3.1. Generelt
 Opacimeteret skal være således konstrueret, at røgkammeret er fyldt med røg af ens opacitet, når det anvendes ved konstante hastigheder.
 3.2. Røgkammeret og opacimeterets hus
 3.2.1.
 Parasitisk lysstråling, der falder på fotocellen, og som stammer fra den indre reflektion eller fra lysspredning, skal være begrænset til et minimum (f. eks. ved at inderfladerne har en matsort overflade, og ved passende forholdsregler).
 3.2.2.
 De optiske specifikationer skal sikre, at sprednings- og reflektionsvirkningen tilsammen ikke overskrider én enhed på den lineære skala, når røgkammeret er fyldt med røg med en absorptionskoefficient i nærheden af 1,7 m-1.
 3.3. Lyskilde
 Lyskilden skal bestå af en glødelampe, hvis farvetemperatur ligger mellem 2 800 og 3 250 K eller en grøn lysdiode (LED), hvis spektrum har maksimum mellem 550 og 570 nm.
 Lyskilden skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.
 3.4. Modtager
 3.4.1.
 Modtageren skal bestå af en fotocelle, hvis spektrale følsomhed er tilpasset det menneskelige øjes lysfølsomhedskurve (størst følsomhed i området 550/570 nm; mindre end 4 % af denne maksimale følsomhed under 430 nm og over 680 nm).
 3.4.2.
 Det elektriske kredsløb inklusive viseranordningen skal være af en sådan art, at fotocellens udgangsstrøm er en linear funktion af intensiteten af det modtagne lys inden for fotocellens arbejdstemperaturområde.
 3.5. Måleskalaer
 3.5.1.
 Lysabsorptionskoefficienten k beregnes efter formlen Ø = Øo e–kL, hvor L er lysabsorptionsstrækningens effektive længde, Øo den incidente lysstrøm, og Ø den emergente lysstrøm. Kan en type opacimeters effektive længde L ikke umiddelbart bestemmes ud fra dets geometri, bestemmes den effektive længde L
 enten efter den fremgangsmåde, der er beskrevet i punkt 4 i dette bilag, eller
 ved sammenligning med en anden opacimetertype, hvis effektive længde er kendt.
 3.5.2.
 Sammenhængen mellem den lineære skala med inddelingen 0 til 100 og absorptionskoefficienten k er givet af formlen
 hvor N er en aflæsning på den lineære skala, og k er den tilsvarende størrelse af absorptionskoefficienten.
 3.5.3.
 Opacimeterets viseranordning skal gøre det


text:
muligt at aflæse en absorptionskoefficient på 1,7 m–1 med en nøjagtighed af 0,025 m–1.
 3.6. Indstilling og kalibrering af måleapparatet
 3.6.1.
 Det elektriske kredsløb, der omfatter fotocellen og viserinstrumentet, skal være justerbart, for at viseren kan nulstilles, når lysstrømmen går gennem det med ren luft fyldte røgkammer eller et kammer med de samme egenskaber.
 3.6.2.
 Med slukket lampe og åben eller kortsluttet elektrisk kredsløb skal angivelsen på skalaen for absorptionskoefficienten være ∞, og når kredsløbet sluttes igen, skal viseren blive stående ved ∞.
 3.6.3.
 En foreløbig kontrol skal udføres ved, at der i røgkammeret anbringes et filter, som repræsenterer en gas med kendt lysabsorptionskoefficient k på mellem 1,6 m–1 og 1,8 m–1, målt som anført i punkt 3.5.1. Størrelsen af k skal være kendt med en nøjagtighed på 0,025 m–1.
 Kontrollen går ud på at konstatere, at denne værdi ikke afviger med mere end 0,05 m-1 fra den på viserinstrumentet aflæste værdi, når filtret anbringes mellem lyskilde og fotocelle.
 3.7. Opacimeterets reaktion
 3.7.1.
 Reaktionstiden for det elektriske målekredsløb, angivet som den tid, inden for hvilken viseren når 90 % af skalaslutværdien, når en fuldstændig lystæt skærm anbringes foran fotocellen, skal ligge mellem 0,9 og 1,1 sekund.
 3.7.2.
 Dæmpningen af det elektriske målekredsløb skal være således, at den første oversvingning over den endelige konstante angivelse efter hver pludselig ændring i indgangsværdien (f.eks. indsætning af prøvefiltret) ikke udgør mere end 4 % af denne værdi i enheder af den lineære skala.
 3.7.3.
 Opacimeterets reaktionstid, betinget af fysiske tilstande i røgkammeret, er den tid, der går mellem begyndelsen af gassens indtræden i måleapparatet, og den fuldstændige fyldning af røgkammeret; den må ikke overskride 0,4 sekunder.
 3.7.4.
 Disse bestemmelser gælder kun for opacimetre, der benyttes til forureningsmålinger ved fri acceleration.
 3.8. Trykket af den luft, der skal måles, og af skylleluften
 3.8.1.
 Udstødningsgassens tryk i røgkammeret må ikke afvige mere end 75 mm vandsøjle fra omgivelsestrykket.
 3.8.2.
 Tryksvingningerne for den gas, der skal måles, og for skylleluften må ikke fremkalde større ændring i absorptionskoefficienten end 0,05 m-1 ved en gas, som har en absorptionskoefficient på 1,7 m-1.
 3.8.3.
 Opacimeteret skal være forsynet med egnede anordninger til måling af trykket i røgkammeret.
 3.8.4.
 Grænserne for de tilladte tryksvingninger for gassen og skylleluften i røgkammeret skal angives af apparatets fabrikant.
 3.9. Temperatur af den gas, der skal måles
 3.9.1.
 Gassens temperatur skal på ethvert punkt i røgkammeret ligge mellem 70 oC og en maksimal temperatur, der er angivet af opacimeterets fabrikant, således at aflæsningerne inden for dette temperaturområde ikke svinger mere end 0,1 m-1, når kammeret er fyldt med en gas, der har en absorptionskoefficient på 1,7 m-1.
 3.9.2.
 Opacimeteret skal være forsynet med egnede anordninger til måling af temperaturen i røgkammeret.
 4. OPACIMETERETS EFFEKTIVE LÆNGDE »L«
 4.1. Generelt
 4.1.1.
 I nogle typer opacimetre har gassen mellem lyskilden og fotocellen eller mellem de transparente dele, der beskytter lyskilden og fotocellen, ikke nogen jævn opacitet. I sådanne tilfælde er den effektive længde L længden for en gassøjle med jævn opacitet, der medfører samme lysabsorption som den, der


text:
konstateres, når gassen går normalt gennem opacimeteret.
 4.1.2.
 Den effektive længde af lysabsorptionsstrækningen får man ved, at man sammenligner angivelsen N for det normalt arbejdende opacimeter med angivelsen No, der er opnået med opacimeteret ændret således, at prøvegassen fylder en nøjagtigt defineret længde Lo.
 4.1.3.
 Til korrektion af nulpunktet benyttes hurtigt på hinanden følgende sammenligningsangivelser.
 4.2. Fremgangsmåde til bestemmelse af den effektive længde L
 4.2.1.
 Prøvegassen skal være udstødningsgas med konstant opacitet eller lysabsorberende gas, hvis tæthed næsten svarer til udstødningsgassens.
 4.2.2.
 For opacimeteret bestemmes med nøjagtighed en søjle med længde Lo, der kan fyldes jævnt med prøvegas, og hvis grundflader er næsten vinkelret på lysstrålernes retning. Denne længde Lo må ikke afvige væsentligt fra opacimeterets effektive længde.
 4.2.3.
 Prøvegassens gennemsnitstemperatur i røgkammeret skal måles.
 4.2.4.
 Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlingsledningerne, så nær opsamlingssonden som muligt. Der kan også monteres en køleanordning. Tilføjelsen af ekspansionsbeholderen og køleren må ikke medføre, at udstødningsgassens sammensætning påvirkes i væsentlig grad.
 4.2.5.
 Prøvningen til bestemmelse af den effektive længde består i, at man først fører en prøve af prøvegassen gennem det normalt arbejdende opacimeter og derefter gennem det samme apparat, der er blevet ændret som angivet i punkt 4.1.2.
 4.2.5.1.
 De af opacimeteret angivne værdier noteres under prøven ved hjælp af en skriver, hvis reaktionstid højst er lig med reaktionstiden for opacimeteret.
 4.2.5.2.
 Ved normalt arbejdende opacimeter angiver den lineære opacitetskala værdien N, og angivelsen af gassens gennemsnitstemperatur er T i grader Kelvin.
 4.2.5.3.
 Ved kendt længde Lo, fyldt med samme prøvegas, angiver den lineære opacitetskala værdien No, og angivelsen af gassens gennemsnitstemperatur er To i grader Kelvin.
 4.2.6.
 Den effektive længde bliver derefter
 4.2.7.
 Prøvningen skal gentages med mindst fire prøvegasser, således at den fører til værdier, der på den lineære skala med regelmæssige afstande ligger mellem 20 og 80.
 4.2.8.
 Opacimeterets effektive længde L er det aritmetiske gennemsnit af de effektive længder, der fås med hver enkelt af prøvegasserne i henhold til pkt. 4.2.6.
 BILAG 9
 OPACIMETERETS MONTERING OG ANVENDELSE
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 I dette bilag specificeres monteringen og anvendelsen af de opacimetre, der benyttes til prøvning i henhold til dette regulativs bilag 4 og 5.
 2. DELSTRØMS-OPACIMETER
 2.1. Montering til prøvning ved konstante hastigheder
 2.1.1.
 Forholdet mellem sondens tværsnit og udstødningsrørets tværsnit skal udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeåbningen må ikke udgøre mere end 75 mm vandsøjle.
 2.1.2.
 Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse. Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvis jævn. Desuden skal den placeres så nær udstødningsrørets ende som muligt eller eventuelt i et forlængelsesrør, således at sondens ende ligger i en retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets diameter ved åbningen — har en længde af mindst 6 D i strømningsretningen foran opsamlingspunktet og 3 D bag dette punkt. Benyttes et forlængelsesrør, må der ikke kunne indsuges luft på forbindelsesstedet.
 2.1.3.


text:
Trykket i udstødningsrøret og trykfaldet i udtagningsledningerne skal være således, at sonden udtager en prøve, der i det væsentlige svarer til en prøve ved isokinetisk udtagning.
 2.1.4.
 Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlingsledningerne så nær opsamlingssonden som muligt. Der kan også monteres en køleanordning. Udstødningsgassens sammensætning må ikke påvirkes i væsentlig grad som følge af ekspansionsbeholderens og kølerens karakter.
 2.1.5.
 Et spjæld eller et andet middel til forøgelse af trykket for den opsamlede gas kan indbygges i udstødningsrøret bag opsamlingssonden i en afstand fra denne på mindst 3 D i strømningsretningen.
 2.1.6.
 Ledningerne mellem sonde, køleanordning, ekspansionsbeholder (om nødvendigt) og opacimeter skal være så korte som muligt og opfylde betingelserne med hensyn til tryk og temperatur i henhold til bilag 8, punkt 3.8 og 3.9. Ledningen skal fra opsamlingspunktet til opacimeteret være stigende; skarpe knæk, hvor der kan samle sig sod, skal undgås. Har opacimeteret ikke nogen shunt (by-pass-ventil), skal en sådan indbygges foran dette.
 2.1.7.
 Under prøvningen skal det kontrolleres, at forskrifterne i bilag 8, punkt 3.8, om trykket og forskrifterne i bilag 8, punkt 3.9, om temperaturen i målekammeret er opfyldt.
 2.2. Montering til prøvning ved fri acceleration
 2.2.1.
 Forholdet mellem sondens tværsnit og udstødningsrørets tværsnit skal udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeåbningen må ikke udgøre mere end 75 mm vandsøjle.
 2.2.2.
 Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse. Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvis jævn. Desuden skal den placeres så nær udstødningsrørets ende som muligt eller eventuelt i et forlængelsesrør, således at sondens ende ligger i en retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets diameter ved åbningen — har en længde af mindst 6 D i strømningsretningen foran opsamlingspunktet og 3 D bag dette punkt. Benyttes et forlængelsesrør, må der ikke kunne indsuges luft på forbindelsesstedet.
 2.2.3.
 Prøveudtagningssystemet skal være udformet således, at gasprøvens tryk ved opacimeteret ved alle motorhastigheder ligger inden for de i bilag 8, punkt 3.8.2, fastsatte grænser. Dette skal kontrolleres ved konstatering af prøvetrykket ved tomgang og ved de maksimale hastigheder i ubelastet tilstand. Alt efter opacimeterets kendetegn kan prøvetrykket reguleres ved en trykformindsker eller et spjæld i udstødningsrøret eller i forlængelsesrøret.
 Uafhængigt af fremgangsmåden må det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeåbningen ikke udgøre mere end 75 mm vandsøjle.
 2.2.4.
 Forbindelsesledningerne til opacimeteret skal også være så korte som muligt. Ledningen skal fra opsamlingspunktet til opacimeteret være stigende; skarpe knæk, hvor der kan samle sig sod, skal undgås. Der kan foran opacimeteret være indbygget en shunt (by-pass ventil), for at det kan frigøres fra udstødningsstrømmen, når der ikke foretages måling.
 3. FULDSTRØMS-OPACIMETER
 For prøvning både ved konstant hastighed og ved fri acceleration gælder:
 3.1.
 Forbindelsesledningerne mellem udstødningen og opacimeteret må ikke give adgang for udefra kommende luft.
 3.2.
 Forbindelsesledningerne til opacimeteret skal, som foreskrevet for delstrømsopacimetrene, være så korte som muligt. Ledningerne skal have stigning


text:
fra udstødningen til måleapparatet; skarpe knæk, hvor der kan samle sig sod, skal undgås. Der kan foran opacimeteret være indbygget en shunt (by-pass ventil), for at det kan frigøres fra udstødningsstrømmen, når der ikke foretages måling.
 3.3.
 Det kan desuden være nødvendigt at anbringe en køleanordning foran opacimeteret.
 BILAG 10
 »ECE«-METODE TIL MÅLING AF KT-MOTORERS EFFEKT
 1. FORMÅL
 Disse bestemmelser finder anvendelser på metoden for gengivelse af en forbrændingsmotors effektkurve som en funktion af motorhastighed.
 2. ANVENDELSESOMRÅDE
 Denne metode anvendes for forbrændingsmotorer, anvendt til fremdrift af køretøjer omfattet af nærværende regulativ og regulativ nr. 15 (E/ECE/324-E/ECE/505/Rev.l/Add.14/Rev.3).
 Motorerne henhører under én af følgende kategorier:
 motorer med frem- og tilbagegående stempel (styret tænding eller kompressionstænding), bortset fra fristempelmotorer
 motorer med roterende stempler.
 Der kan være tale om motorer med naturlig indsugning eller trykladede motorer.
 3. DEFINITIONER
 I disse bestemmelser forstås ved:
 »nettoeffekt«: effekt bestemt i prøvebænk ved enden af krumtapakslen eller tilsvarende del (1) ved tilsvarende motorhastighed med motoren forsynet med det tilbehør, som er angivet i tabel 1 nedenfor
 »standardudstyr«: udstyr som af fabrikanten leveres til en given motoranvendelse.
 4. MÅLENØJAGTIGHED
 4.1. Drejningsmoment
 ± 1 % af det målte drejningsmoment (2).
 4.2. Motorhastighed
 ±0,5 % af den målte hastighed.
 4.3. Brændstofforbrug
 ± 1 % af det målte forbrug.
 4.4. Brændstoftemperatur
 ± 2 K 4,5.
 4.5. Lufttemperatur
 ± 2 K.
 4.6. Barometertryk
 ± 100 Pa.
 4.7. Tryk i indsugningsrør (se note 1a i tabel 1)
 ± 50 Pa.
 4.8. Tryk i udstødningsrør (se note 1b i tabel 1)
 ± 200 Pa.
 5. PRØVNING AF MOTORENS NETTOEFFEKT
 5.1. Tilbehør
 5.1.1. Tilbehør, der skal monteres
 Under prøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant tilbehør (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den pågældende anvendelse.
 5.1.2. Tilbehør, der skal afmonteres
 Det tilbehør, som kun er nødvendigt for anvendelsen af selve køretøjet, og som er monteret på motoren, skal afmonteres inden prøvningen. Som eksempel gives følgende ikke udtømmende liste:
 —
 luftkompressor til bremser
 —
 pumpe til servostyring
 —
 pumpe til affjedringssystem
 —
 klimanalæg.
 For udstyr, som ikke kan demonteres, kan den optagne tomgangseffekt bestemmes og lægges til den målte effekt.
 Tabel 1
 Tilbehør, der skal monteres ved prøvning af motorens nettoeffekt
 Nr.
 Tilbehør
 Monteret ved prøvning af nettoeffekt
 1
 Indsugningssystem
 —
 indsugningsmanifold
 —
 system til kontrol med emission fra krumptaphus
 Ja, standardudstyr.
 —
 luftfilter
 —
 indsugningsstøjdæmper
 —
 hastighedsbegrænser
 Ja, standardudstyr (3).
 2
 Forvarmning af indsugningsmanifold
 Ja, standardudstyr. Stilles om muligt i gunstigste position.
 3
 Udstødningssystem
 —
 udstødningsrenser
 Ja, standardudstyr
 —
 udstødningsmanifold
 —
 trykladeranordning
 —
 tilslutningsrør (4)
 —
 lyddæmper (4)
 —
 udstødningsrør (4)
 —
 udstødningsbremse (5)
 4
 Brændstoftilførselspumpe (6)
 Ja, standardudstyr.
 5
 Karburator
 —
 elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv. (hvis monteret)
 Ja, standardudstyr.
 —
 trykbegrænser
 —
 fordamper
 —
 blander
 Udstyr til gasmotorer.
 6
 Brændstofindsprøjtningsudstyr
 (benzin og diesel)
 —
 forfilter
 Ja, standardudstyr
 —
 filter
 —
 pumpe
 —
 højtryksrør
 —
 indsprøjtningsventil
 —
 luftindtagsventil (7), hvis monteret
 —
 elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv. (hvis monteret)
 —
 regulator/styresystem
 —
 automatisk fuldlaststop for


text:
reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser
 7
 Væskekøling
 —
 motorhjelm
 —
 luftudtag i motorhjelm
 Nej
 —
 køler
 —
 ventilator (8)
 (9)
 —
 ventilatorskærm
 —
 vandpumpe
 —
 termostat (10)
 Ja (8), standardudstyr.
 8
 Luftkøling
 —
 skærm
 —
 blæser (8)
 (9)
 Ja, standardudstyr.
 Temperaturreguleringsenhed
 Ja, standardudstyr.
 9
 Elektrisk udstyr
 Ja (11), standardudstyr.
 10
 Trykladningsudstyr
 (hvis monteret)
 —
 kompressor trukket enten direkte af motoren og/eller af udstødningsgasserne
 Ja, standardudstyr.
 —
 ladeluftkøler (12)
 —
 kølepumpe eller -ventilator (drevet af motoren)
 —
 gennemstrømningskontrolsystem for kølevæske (hvis monteret)
 11
 Hjælpeventilator til prøvebænk
 Ja, om nødvendigt.
 12
 Antiforureningsudstyr (13)
 Ja, standardudstyr.
 5.1.3. Tilbehør til start af motorer med kompressionstænding
 I forbindelse med tilbehør til start af motorer med kompressionstænding skal to tilfælde overvejes:
 a)
 elektrisk start: Generatoren er monteret og leverer strøm til det tilbehør, der er nødvendigt for motorens drift
 b)
 ikke-elektrisk start. Hvis der er elektrisk drevet udstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, monteres generatoren for at levere strøm til sådant udstyr. I modsat fald afmonteres den.
 I begge tilfælde skal det system, som producerer og opsamler den nødvendige startenergi, være monteret og fungere i ubelastet stand.
 5.2. Indstilling
 Indstillingen under prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekten er angivet i tabel 2.
 Tabel 2
 Indstillinger
 1
 Indstilling af karburator(er)
 Ifølge fabrikantens specifikationer og anvendt uden yderligere tilpasninger til den særlige anvendelse
 2
 Indstilling af indsprøjtningspumpens tilførselssystem
 3
 Tændings- eller indsprøjtningsindstilling (indstillingskurve)
 4
 Indstilling af regulator
 5
 Antiforureningsudstyr
 5.3. Prøvningsbetingelser
 5.3.1.
 Prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekt skal for motorer med styret tænding gennemføres med fuldt åbent gasspjæld og for dieselmotorer med en fast indstilling med fuld gennemstrømningsmængde i indsprøjtningspumpen. Motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.
 5.3.2.
 Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Motoren skal være tilkørt efter fabrikantens anvisninger. Forbrændingskamrene kan indeholde afsætninger, men i begrænset omfang. Prøveparametrene, f.eks. luftindsugningstemperaturen, skal vælges så tæt som muligt ved referencebetingelserne (se punkt 6.2) for at mindske størrelsen af korrektionsfaktoren.
 5.3.3.
 Temperaturen af motorindsugningsluften (den omgivende luft) skal bestemmes højst 0,15 m efter indgangen til luftfiltret, eller, hvis der ikke er noget luftfilter, 0,15 m efter luftindsugningsåbningen. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod strålevarme og placeres direkte i luftstrømmen. Det skal ligeledes beskyttes mod brændstoftåge. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner for at give en repræsentativ indsugningsgennemsnitstemperatur.
 5.3.4.
 Før enhver måling skal drejningsmoment, hastighed og temperaturer have været praktisk talt konstante i mindst 1 minut.
 5.3.5.
 Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal overholdes med en nøjagtighed på ± 1 % eller ± 10 min–l i forhold til den valgte hastighed, idet den største værdi er gældende.
 5.3.6.
 Aflæsning af bremsebelastning, brændstofforbrug og temperatur i indsugningsluft skal gennemføres samtidigt. Måleværdien skal være gennemsnittet af to stabiliserede aflæsninger, som skal afvige mindre end 2 % for bremsebelastningen og brændstofforbruget.
 5.3.7.
 Kølevæskens temperatur, målt ved motorens udløb, skal holdes på ± 5 K af den af fabrikanten angivne øvre termostatindstilling. Har fabrikanten ikke foreskrevet nogen temperatur, skal denne være 353 K ± 5 K.


text:
For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet punkt holdes inden for — 20 K af den maksimale værdi specificeret af fabrikanten i referencebetingelserne.
 5.3.8.
 Brændstoftemperaturen måles ved indgangen til karburatoren eller ved brændstofindsprøjtningssystemet og skal holdes inden for de af fabrikanten angivne grænser.
 5.3.9.
 Smøremidlets temperatur, målt i oliesump eller ved udgangen af oliekøleren, hvis en sådan er monteret, skal holdes inden for de af motorfabrikanten angivne grænser.
 5.3.10.
 Et ekstra kølesystem kan anvendes, hvis dette er nødvendigt for at holde temperaturerne inden for de i punkt 5.3.7, 5.3.8 og 5.3.9 angivne grænser.
 5.3.11.
 Det anvendte brændstof skal være et kommercielt brændstof uden nogen ekstra antirøgadditiver. I tilfælde af uenighed skal referencebrændstoffet være:
 a)
 dieselmotorer som defineret af CEC (14) i CEC-RF-03-A-80
 b)
 motorer med styret tænding som defineret i CEC-RF-01-A-80.
 5.4. Prøvningsmetode
 Der foretages målinger ved et sådant antal motorhastigheder, at det er muligt at fastlægge effektkurven korrekt mellem den af fabrikanten angivne laveste hastighed og højeste hastighed. Dette hastighedsinterval skal omfatte den omdrejningshastighed, ved hvilken motoren afgiver sin maksimale effekt. For hver hastighed tages gennemsnittet af mindst to stabiliserede målinger.
 5.5. Data, som skal registreres
 Data, der skal registreres, er anført i tillægget til dette bilag.
 6. EFFEKTKORREKTIONSFAKTORER
 6.1. Definition
 Effektkorrektionsfaktoren er den koefficient α, som den målte effekt skal multipliceres med for at bestemme motoreffekten ved de i punkt 6.2 specificerede atmosfæriske referencebetingelser.
 Po = α P
 hvor
 Po er den korrigerede effekt (effekt under atmosfæriske referencebetingelser)
 α er korrektionsfaktoren (αa eller αd)
 P er den målte effekt (prøvningseffekt).
 6.2. Atmosfæriske referencebetingelser
 6.2.1.
 Temperatur (To): 298 K (25 oC)
 6.2.2.
 Tørt tryk (Pso): 99 kPa
 Bemærk: Det tørre tryk er baseret på et samlet barometertryk på 100 kPa og et vanddamptryk på 1 kPa.
 6.3. Atmosfæriske betingelser under prøvningen
 De atmosfæriske betingelser under prøvningen skal være følgende:
 6.3.1. Temperatur (T)
 for motorer med styret tænding 288 K ≤ T ≤ 308 K
 for dieselmotorer 283 K ≤ T ≤ 313 K
 6.3.2. Tryk (Ps)
 80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa
 6.4. Bestemmelse af korrektionsfaktor αa og αd
 (15)
 6.4.1. Motorer med styret tænding (naturlig indsugning eller trykladning) — Faktor αa:
 Korrektionsfaktoren αa fås ved anvendelse af følgende formel:
 (16)
 hvor:
 Ps er det samlede tørre atmosfæriske tryk i kilopascal (kPa), dvs. det samlede barometertryk minus vanddamptryk
 T er den absolutte temperatur i Kelvin (K) for motorens indsugningsluft.
 Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
 En prøvning er kun gyldig, hvis korrektionsfaktoren αa er således, at 0,93 ≤ αa ≤ 1,07.
 Hvis disse grænser overskrides, skal den korrigerede målte værdi og prøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje angives i prøvningsrapporten.
 6.4.2. Dieselmotorer — faktor αd:
 Korrektionsfaktoren (αd) for dieselmotorer ved konstant brændstofgennemstrømningshastighed fås ved anvendelse af følgende formel:
 αd
 = (fa
 )
 fm
 hvor
 fa er den atmosfæriske faktor
 fm er karakteristikparameteret for hver motortype og indstilling.
 6.4.2.1. Atmosfærisk faktor fa
 Denne faktor angiver de omgivende forholds (tryk, temperatur og luftfugtighed) indvirkning på motorens indsugningsluft.
 Formlen for den atmosfæriske faktor er forskellig fra motortype til motortype.


text:
6.4.2.1.1.
 For motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning.
 6.4.2.1.2.
 For turboladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft
 6.4.2.2.
 Motorfaktor fm
 fm er en funktion af qc (korrigeret brændstofforbrug) som følger:
 fm = 0,036 qc — 1,14
 hvor
 qc = q/r
 hvor
 »q« er brændstofforbruget i milligram pr. arbejdsgang pr. liter samlet cylindervolumen (mg/(l. arbejdsgang))
 »r« er trykforholdet mellem kompressorudgang og kompressorindsugning (r = 1 for motorer med naturlig indsugning).
 Denne formel er gyldig for en qc-værdi, der ligger mellem 40 mg/(l. arbejdsgang) og 65 mg/(l. arbejdsgang).
 Ved qc-værdier under 40 mg/(l. arbejdsgang) vil fm blive sat til en konstant værdi af 0,3 (fm = 0,3).
 Ved qc-værdier over 65 mg/(l. arbejdsgang) vil fm blive sat til en konstant værdi af 1,2 (fm = 1,2) (se figuren):
 6.4.2.3. Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
 En prøvning er kun gyldig, hvis korrektionsfaktoren αd er således, at 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.
 Hvis disse grænser overskrides, skal den korrigerede målte værdi og prøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje angives i prøvningsrapporten.
 7. PRØVNINGSRAPPORT
 Prøvningsrapporten skal angive resultaterne og alle nødvendige beregninger for den nettoeffekt, der er angivet i tillægget til dette bilag, samt de motordata, som er angivet i bilag 1 til dette regulativ.
 8. ÆNDRING AF MOTORTYPEN
 Enhver ændring af motoren for så vidt angår de data, der er angivet i bilag 1 til dette regulativ, skal meddeles den kompetente myndighed. Denne myndighed kan da:
 8.1.
 betragte ændringerne for at være uden væsentlig indflydelse på motoreffekten, eller
 8.2.
 anmode om en yderligere bestemmelse af motoreffekten ved gennemførelse af de prøvninger, der anses for nødvendige.
 9. TOLERANCE FOR MÅLING AF NETTOEFFEKTEN
 9.1.
 Motorens nettoeffekt, således som den måles af den tekniske tjeneste, må afvige med ± 2 % fra den nettoeffekt, som fabrikanten har angivet, med en tolerance på 1,5 % for motorens hastighed.
 9.2.
 En motors nettoeffekt ved prøvning af produktionens overensstemmelse må afvige med 5 % fra den nettoeffekt, som er bestemt under typegodkendelsesprøvninge
 (1) Hvis effektmåling kun kan udføres på motor udstyret med gearkasse, skal der tages hensyn til gearkassens virkningsgrad.
 (2) Systemet til måling af drejningsmomentet skal være kalibreret med hensyntagen til tab ved friktion. Tilladt unøjagtighed i nederste halvdel af måleskalaen på dynamometerbænken: ± 2 % af det målte drejningsmoment.
 (3) Det komplette indsugningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten
 når det drejer sig om totaktsmotorer og motorer med styret tænding
 når fabrikanten anmoder herom.
 I andre tilfælde kan et tilsvarende system anvendes, og det skal konstateres, at indsugningstrykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne grænseværdi for et rent luftfilter.
 (4) Det komplette udstødningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten
 når det drejer sig om totaktsmotorer og motorer med styret tænding
 når fabrikanten anmoder herom.
 I andre tilfælde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ved udgangen af motorens udstødningssystem ikke afviger mere end


text:
1 000 Pa fra det af fabrikanten angivne tryk. Udgangen af motorens udstødningssystem defineres som et punkt, der ligger 150 mm fra afslutningen af den del af udstødningssystemet, der er monteret på motoren.
 (5) Har motoren udstødningsbremse, skal gasspjældet være fastgjort i helt åben stilling.
 (6) Brændstoftilførselstrykket kan om nødvendigt justeres, så det reproducerer det tryk, der forefindes i motorkonfigurationen (navnlig når der anvendes et »brændstofretursystem«).
 (7) Luftindtagsventilen er styreventil for indsprøjtningspumpens pneumatiske regulator. Regulatoren eller indsprøjtningssystemet kan indeholde andre elementer, som kan påvirke mængden af indsprøjtet brændstof.
 (8) Køler, ventilator, ventilatorskærm, vandpumpe og termostat skal i prøvebænken have samme indbyrdes position som på motorkøretøjet. Cirkulation af kølevæske må kun ske ved hjælp af motorens vandpumpe.
 Kølingen af væsken kan ske enten gennem motorens køler eller gennem et ydre kredsløb, under forudsætning af at dette kredsløbs ydelsestab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er de samme som i motorens kølesystem. Hvis køleren er forsynet med spjæld, skal dette være åbent.
 Hvis køleren, ventilatoren og ventilatorskærmen af praktiske grunde ikke kan monteres på motoren, bestemmes den effekt, som ventilatoren forbruger monteret adskilt i sin korrekte position i forhold til køler og skærm (hvis denne findes), ved de hastigheder, som svarer til motorens hastighed under effektprøven, enten ved beregning ud fra typedata eller ved praktisk prøvning. Denne effekt, korrigeret ud fra de atmosfæriske referencebetingelser, der er defineret i punkt 6.2, skal fratrækkes den korrigerede effekt.
 (9) Hvis ventilator eller blæser kan frakobles, skal prøven gennemføres med ventilator/blæser frakoblet, og hvis ventilator eller blæser er progressiv, skal prøven gennemføres med ventilator/blæser kørende med maksimalt slip.
 (10) Termostaten kan fastgøres i helt åben stilling.
 (11) Generatoren skal give den netop nødvendige strøm til fødning af det tilbehør, som er nødvendigt for motorens funktion. Hvis det er nødvendigt at tilslutte et batteri, skal dette være i god stand og fuldstændigt ladet.
 (12) Motorer med ladeluftkøling skal afprøves med ladeluftkøling, hvad enten de er væske- eller luftkølede, men et prøvebænksystem kan efter motorfabrikantens ønske erstatte luftkøleren. I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given hastighed foretages med det samme tryk- og temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren i prøvebænksystemet som det af fabrikanten angivne fald for systemet på det komplette køretøj.
 (13) Dette kan f.eks. være udstødningsrecirkulation (EGR (exhaust gas recirculation)), katalysator, termisk reaktor, sekundær lufttilførsel og system til beskyttelse mod fordampning af brændstof.
 (14) European Co-ordinating Council for the Development of Performance Tests for Lubricants and Engine Fuels.
 (15) Prøvningerne kan udføres i luftkonditionerede prøverum, hvor de atmosfæriske betingelser kan styres.
 (16) Når det drejer sig om motorer med automatisk styring af lufttemperaturen, og dersom denne anordning er således indrettet, at der ved fuld belastning ved 25 °C ikke tilføres opvarmet luft, skal prøvningen udføres med anordningen helt lukket. Hvis derimod anordningen stadig er i funktion ved 25 °C, skal prøvningen udføres med anordningen i normal funktion, og eksponenten for temperaturangivelsen i korrektionsfaktoren skal sættes til nul (dvs. ingen temperaturkorrektion).
 BILAG 10
 Tillæg
 ANGIVELSE AF RESULTATERNE AF PRØVNINGER TIL MÅLING AF NETTOMOTOREFFEKT
 Disse oplysninger skal


text:
indgives af fabrikanten samtidig med det oplysningsskema, der udgør bilag 1 til dette regulativ. Hvis prøvningen i henhold til dette regulativ er prøvning af motoren i prøvebænk, skal dette skema udfyldes af det laboratorium, der foretager prøvningen.
 1. Prøvningsbetingelser
 1.1. Tryk målt ved maksimal effekt
 1.1.1.
 Samlet barometertryk: ............ Pa
 1.1.2.
 Vanddamptryk: ............ Pa
 1.1.3.
 Udstødningstryk: ............ Pa
 1.2. Temperaturer målt ved maksimal effekt
 1.2.1.
 indsugningsluften: ............ K
 1.2.2.
 ved udgangen af motorens mellemkøler: ............ K
 1.2.3.
 kølevæsken:
 1.2.3.1.
 ved motorens kølervæskeafgang: ............ K (1)
 1.2.3.2.
 for luftkølet motor ved referencepunktet: ............ K (1)
 1.2.4.
 smøreolien (angiv målepunkt): ............ K
 1.2.5.
 brændstoffet:
 1.2.5.1.
 ved indgangen til brændstofpumpen: ............ K
 1.2.5.2.
 i anordningen til måling af brændstofforbruget: ............ K
 1.3. Specifikationer for dynamometeret:
 1.3.1.
 Fabrikat: ............ Model:
 1.3.2.
 Type:
 2. Brændstof
 2.1. For motorer med styret tænding og flydende brændstof
 2.1.1.
 Fabrikat:
 2.1.2.
 Specifikation:
 2.1.3.
 Antibankemiddel (bly osv.):
 2.1.3.1.
 Type:
 2.1.3.2.
 Indhold ............ mg/1
 2.1.4.
 RON-oktantal: ............ (ASTM D 26 99-70)
 2.1.4.1.
 Specifik massefylde: ............ g/cm3 ved 288 K
 2.1.4.2.
 Nedre brændværdi: ............ kJ/kg
 2.2. For motorer med styret tænding med gasbrændstof
 2.2.1.
 Fabrikat:
 2.2.2.
 Specifikation:
 2.2.3.
 Oplagringstryk: ............ bar
 2.2.4.
 Anvendelsestryk: ............ bar
 2.2.5.
 Nedre brændværdi: ............ kJ/kg
 2.3. For motorer med kompressionstænding med gasbrændstoffer
 2.3.1.
 Tilførselssystem: gas
 2.3.2.
 Specifikation af den anvendte gas:
 2.3.3.
 Forholdet olie/gas:
 2.3.4.
 Nedre brændværdi: ............ kJ/kg
 2.4. For motorer med kompressionstænding med flydende brændstof
 2.4.1.
 Fabrikat:
 2.4.2.
 Specifikation af det anvendte brændstof:
 2.4.3.
 Cetantal (ASTM D 976-71)
 2.4.4.
 Specifik massefylde: ............ g/cm3 ved 288 K
 2.4.5.
 Nedre brændværdi: ............ kJ/kg
 3. Smøremiddel
 3.1.
 Fabrikat:
 3.2.
 Specifikation:
 3.3.
 SAE-viskositet:
 4. Detaljerede resultater af målingerne
 4.1. Angivelse af resultaterne af prøvningen med målinger af nettoeffekt (2) effektkorrektionsfaktoren.
 Motorhastighed, min–1
 Målt drejningsmoment, Nm
 Målt effekt, kW
 Målt brændstoftilførsel, g/kWh
 Målt røgindeks, m–1
 (3)
 Barometertryk, kPa
 Vandamptryk, kPa
 Indsugningsluftens temperatur, K
 Effekt, der lægges til for tilbehør ud over tabel 1, kW
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 Effektkorrektionsfaktor
 Korrigeret bremseeffekt, kW
 (med/uden ventilator (4)
 Ventilatoreffekt, kW
 (trækkes fra, hvis ventilator ikke er monteret)
 Nettoeffekt, kW
 Nettodrejningsmoment, Nm
 Korrigeret specifikt brændstofforbrug g/(kWh) (5)
 Røgindeks m–1
 Kølevæsketemperatur ved udgang, K
 Smøreolietemperatur i målepunkt, K
 Lufttemperatur efter tryklader, K (6)
 Brændstoftemperatur ved indsprøjtningspumpens indgang, K
 Lufttemperatur efter ladeluftkøler, K (6)
 Tryk efter tryklader, kPa (6)
 Tryk efter ladeluftkøler, kPa
 4.2. Maksimal nettoeffekt ............ kW ved ............ min–1
 4.3. Maksimalt nettodrejningsmoment ............ Nm ved ............ min–1
 5. Køretøj indleveret til godkendelse den
 6. Teknisk tjeneste, der forstår prøvningerne
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Karakteristikkurverne for nettoeffekten og nettodrejningsmomentet tegnes som en funktion af motorhastigheden.
 (3) Kun for dieselmotorer.
 (4) Det ikke gældende overstreges.
 (5) Beregnet med nettoeffekten for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding, i sidstnævnte tilfælde multipliceret med effektkorrektionsfaktoren.
 (6) Hvis relevant.


text:
Nr. L 196/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19 . 7. 74
 AFTALE
 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Niger
 om levering af majs og sorghum som fødevarehjælp
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 på den ene side,
 REGERINGEN FOR REPUBLIKKEN NIGER
 på den anden side,
 HAR VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede
 udpeget:
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER :
 REGERINGEN FOR REPUBLIKKEN NIGER :
 SOM ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER :
 Artikel I port og forsikring af den leverede vare fra og med
 bestemmelseslandet.
 Inden for rammerne af fødevarehjælpeprogrammet
 for korn for året 1973/1974, leverer Det europæiske
 økonomiske Fællesskab, herefter benævnt » Fælles
 skabet« som gave til republikken Niger herefter Artikel V
 benævnt » bestemmelseslandet«, 20 000 tons korn, i
 form af 15 000 tons majs og 5 000 tons sorghum.
 Bestemmelseslandet forpligter sig til at anvende de
 Artikel 11 som fødevarehjælp modtagne varer til konsum.
 Leveringerne effektueres i nye jutesække med net
 toindhold på 50 kg hver franko bestemmelsesstedet, Det skal gratis uddele de mængder, der leveres som
 fastsat ved en fælles aftale mellem bestemmelseslan hjælp, bortset fra 5 000 tons majs, som vil kunne
 det og Fællesskabet. sælges på bestemmelseslandets marked til de priser,
 der sædvanligt noteres på dette marked for varer af
 Artikel 111 tilsvarende kvalitet.
 Fællesskabets og bestemmelseslandets forpligtelser og
 ansvar, især vedrørende levering og overtagelse, Udbyttet fra dette salg, med fradrag af normale
 fastsættes i bilaget, som udgør en integrerende del af afsætningsomkostninger på bestemmelseslandets
 denne aftale. marked, bortset fra udgifter til indenlandsk trans
 port, indbetales på en særlig konto i nævnte lands
 Artikel IV centralbank eller i en bank under statens kontrol og
 anvendes til finansiering af en eller flere udviklings
 Bestemmelseslandet forpligter sig til at træffe alle planer, foreslået af bestemmelseslandet og godkendt
 nødvendige foranstaltninger med henblik på trans af Fællesskabet.
 ---pagebreak--- 19 . 7. 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 196/3
 Artikel VI a) uddelte mængder; modtagernes antal og art;
 distributionssted, -tempo, og -måde;
 De kontraherende parter forpligter sig til at gennem
 føre denne aftale således, at produktionens og den b) solgte mængder, afsætningsmåde, faktiske
 internationale samhandels normale struktur ikke be salgspriser; normale afsætningsomkostninger
 røres. Med henblik herpå træffer de de nødvendige på bestemmelseslandets marked;
 foranstaltninger for at sikre, at hjælpeforsyningerne
 ikke erstatter, men supplerer de handelstransaktio
 ner, der med rimelighed kunne forventes, i mangel 2. den 15 . januar hvert år indtil den særlige konto
 af sådanne leverancer. er fuldstændigt udnyttet:
 a) opgørelse for denne konto (ind- og udbetalin
 Artikel VII ger) pr. 31 . december det foregående år;
 b) gennemførelsesstadiet for planen eller planer
 Bestemmelseslandet træffer alle nødvendige foran ne med angivelse af den samlede finansiering,
 staltninger for at forhindre : der er foretaget på dette stadium.
 — genudførsel såvel af de varer, der er modtaget
 som fødevarehjælp, som af produkter og bipro Artikel IX
 dukter, der stammer derfra;
 Bestemmelseslandet træffer alle egnede foranstaltnin
 — erhvervsmæssig og ikke erhvervsmæssig udførsel ger for at gøre det muligt for de af Fællesskabet be
 inden


text:
for 6 måneder efter den seneste levering hørigt befuldmægtigede personer på stedet at følge
 såvel af de lokalt fremstillede varer, som måtte transaktionerne i forbindelse med gennemførelsen af
 være af samme art som dem, der er modtaget aftalen.
 som fødevarehjælp, som af produkter og bipro
 dukter, der stammer derfra.
 Artikel X
 Artikel VIII På begæring af en af de kontraherende parter afhol
 der disse konsultationer om alle spørgsmål vedrøren
 de anvendelsen af denne aftale.
 Bestemmelseslandet forpligter sig til at give Fælles
 skabet meddelelse om gennemførelsesbetingelserne for
 denne aftale. Med henblik herpå giver det Kommis
 Artikel XI
 sionen for De europæiske Fællesskaber følgende
 oplysninger:
 Denne aftale er affattet i to eksemplarer på dansk,
 1 . hver 3 . måned, indtil de som hjælp modtagne engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk og tysk, hvil
 mængder er fuldstændig opbrugt : ke tekster alle har samme gyldighed.
 BILAG
 Bestemmelser fastsat i artikel III i aftalen
 Artikel 1 i overtagelsen af varen, og som henhører under bestem
 melseslandet, skal bæres af dette.
 Levering har fundet sted, og risikoen overgår fra Fælles
 skabet til bestemmelseslandet, i det øjeblik varerne Artikel 2
 faktisk er ankommet til bestemmelseslandet.
 Fællesskabet giver så hurtigt som muligt bestemmelses
 Bestemmelseslandet bærer alle omkostninger ved mod landet meddelelse om det eller de transportmidler, der
 tagelsen af varen, omkostninger ved eventuel omladning er benyttet ved varens transport til bestemmelsesstedet,
 og andre omkostninger efter leveringen. forsendelsesmåden for de mellemliggende faser, datoen
 for indladningen såvel som varens art og mængde, som
 Eventuelle omkostninger, der er opstået ved forsinkelser konstateret ved afsendelsen fra Fællesskabet.
 ---pagebreak--- Nr. L 196/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 7. 74
 Artikel 3 ne i dette bilag en befuldmægtiget, hvis navn og adresse
 det rettidigt meddeler bestemmelseslandet.
 Fællesskabet meddeler bestemmelseslandet det formodede
 tidspunkt for varens ankomst til leveringsstedet Bestemmelseslandet udpeger på hvert leveringssted en
 i passende tid før dette tidspunkt. Fællesskabet skal ladningsmodtager, hvis navn og adresse det forud for
 mindst 2 dage i forvejen meddele dette tidspunkt. aftalens gennemførelse meddeler Fællesskabet.
 Artikel 4
 Artikel 6
 Ved levering af varen er en tolerance på 5 °/o under den
 varemængde, som skal leveres ifølge artikel I i aftalen, Ved varernes levering tilsender bestemmelseslandet den
 tilladt. befuldmægtigede for Fællesskabet en overtagelsesattest
 med angivelse af sted og dato for overtagelsen, art og
 Artikel 5 mængde samt eventuelle bemærkninger om varernes
 kvalitet. Han sender en kopi af denne attest til Kom
 Fællesskabet udpeger til gennemførelsen af bestemmelser missionen for De europæiske Fællesskaber.
 Meddelelse vedrørende undertegnelse af aftalen om levering af fødevarehjælp mellem
 Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Niger
 Aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Niger om levering af
 majs og sorghum som fødevarehjælp, som Rådet har besluttet at indgå den 4. juni 1974,
 er blevet undertegnet i Bruxelles den 5 . juni 1974
 for Rådet for De europæiske Fællesskaber af Ulrich Lebsanft, overordentlig og
 befuldmægtiget ambassadør, formand for De faste repræsentanters Komité samt
 Hans-Broder Krohn, generaldirektør for udvikling og samarbejde i Kommissionen
 for De europæiske Fællesskaber
 for regeringen for Niger af Jean Poisson, ambassadør, republikken Nigers regerings


text:
 16.7.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 228/32
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. 20/2019
 af 8. februar 2019
 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen [2020/938]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/389 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår parametrene for beregning af bøder for afviklingsfejl samt CSD'ers aktiviteter i værtslande (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/390 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder om visse tilsynsmæssige krav for værdipapircentraler og udpegede kreditinstitutter, der leverer bankmæssige accessoriske tjenesteydelser (2), som berigtiget i EUT L 122 af 17.5.2018, s. 35, skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/391 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder om yderligere præcisering af indholdet af indberetningen af internaliserede afviklinger (3), som berigtiget i EUT L 122 af 17.5.2018, s. 36, skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (4)
 Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/392 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for krav vedrørende tilladelse, tilsyn og drift i forbindelse med værdipapircentraler (4) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (5)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/393 af 11. november 2016 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende skemaerne og procedurerne for indberetning og videregivelse af oplysninger om internaliserede afviklinger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 (5) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (6)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/394 af 11. november 2016 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende standardformularer, -skemaer og -procedurer for tilladelse, revision og evaluering af værdipapircentraler, for samarbejdet mellem myndigheder i hjem- og værtslande, for høring af myndigheder inddraget i tilladelsen til at levere bankmæssige accessoriske tjenesteydelser og for adgang, som involverer værdipapircentraler, samt vedrørende formatet af de registre, som værdipapircentraler skal opbevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 (6), skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (7)
 Bilag IX til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 31bf (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014) i bilag IX til EØS-aftalen:
 »31bfa.
 32017 R 0389: Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/389 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår parametrene for beregning af bøder for afviklingsfejl samt CSD'ers aktiviteter i værtslande (EUT L 65 af 10.3.2017, s. 1).
 Den delegerede forordnings bestemmelser læses med henblik på denne aftale med følgende tilpasning:
 I artikel 9, stk. 3, litra a), indsættes ordene »Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser indeholdende« efter ordene »ikrafttrædelsen af«.
 31bfb.
 32017 R 0390: Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/390 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014


text:
for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder om visse tilsynsmæssige krav for værdipapircentraler og udpegede kreditinstitutter, der leverer bankmæssige accessoriske tjenesteydelser (EUT L 65 af 10.3.2017, s. 9), som berigtiget i EUT L 122 af 17.5.2018, s. 35.
 Den delegerede forordnings bestemmelser læses med henblik på denne aftale med følgende tilpasninger:
 a)
 I artikel 23, stk. 2, skal henvisningen til »medlemmer af Det Europæiske System af Centralbanker« forstås således, at de, ud over deres betydning i forordningen, også omfatter EFTA-staternes nationale centralbanker.
 b)
 I artikel 36, stk. 8, litra b), nr. i), erstattes ordet »EU-valutaer« af ordene »officielle valutaer i de kontraherende parter i EØS-aftalen«.
 31bfc.
 32017 R 0391: Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/391 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder om yderligere præcisering af indholdet af indberetningen af internaliserede afviklinger (EUT L 65 af 10.3.2017, s. 44), som berigtiget i EUT L 122 af 17.5.2018, s. 36.
 31bfd.
 32017 R 0392: Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/392 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for krav vedrørende tilladelse, tilsyn og drift i forbindelse med værdipapircentraler (EUT L 65 af 10.3.2017, s. 48).
 Den delegerede forordnings bestemmelser læses med henblik på denne aftale med følgende tilpasninger:
 a)
 I artikel 2, stk. 1, litra a), erstattes ordet »EU-valutaer« af ordene »officielle valutaer i de kontraherende parter i EØS-aftalen«.
 b)
 I artikel 96, stk. 2, indsættes ordene »Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser indeholdende« efter ordene »ikrafttrædelsen af«.
 31bfe.
 32017 R 0393: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/393 af 11. november 2016 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende skemaerne og procedurerne for indberetning og videregivelse af oplysninger om internaliserede afviklinger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 (EUT L 65 af 10.3.2017, s. 116).
 31bff.
 32017 R 0394: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/394 af 11. november 2016 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende standardformularer, -skemaer og -procedurer for tilladelse, revision og evaluering af værdipapircentraler, for samarbejdet mellem myndigheder i hjem- og værtslande, for høring af myndigheder inddraget i tilladelsen til at levere bankmæssige accessoriske tjenesteydelser og for adgang, som involverer værdipapircentraler, samt vedrørende formatet af de registre, som værdipapircentraler skal opbevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 (EUT L 65 af 10.3.2017, s. 145).
 Gennemførelsesforordningens bestemmelser læses med henblik på denne aftale med følgende tilpasning:
 I artikel 17, stk. 2, indsættes ordene »Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser indeholdende« efter ordene »fra den dato, hvor«.
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af delegeret forordning (EU) 2017/389, (EU) 2017/390, som berigtiget i EUT L 122 af 17.5.2018, s. 35, (EU) 2017/391, som berigtiget i EUT L 122 af 17.5.2018, s. 36, og (EU) 2017/392 og gennemførelsesforordning (EU) 2017/393 og (EU) 2017/394, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 9. februar 2019, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk.


text:
1 (*1), eller på dagen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 18/2019 af 8. februar 2019 (7), alt efter hvilken af disse datoer der er den seneste.
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2019.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 65 af 10.3.2017, s. 1.
 (2) EUT L 65 af 10.3.2017, s. 9.
 (3) EUT L 65 af 10.3.2017, s. 44.
 (4) EUT L 65 af 10.3.2017, s. 48.
 (5) EUT L 65 af 10.3.2017, s. 116.
 (6) EUT L 65 af 10.3.2017, s. 145.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.
 (7) EUT L 60 af 28.2.2019, s. 3.


text:
 18.7.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 192/52
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. 64/2019
 af 29. marts 2019
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2019/1228]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1718 af 14. november 2018 om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 for så vidt angår Det Europæiske Lægemiddelagenturs hjemsted (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 15zb (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004) i kapitel XIII i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32018 R 1718: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1718 af 14. november 2018 (EUT L 291 af 16.11.2018, s. 3).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) 2018/1718, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 30. marts 2019, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2019.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 291 af 16.11.2018, s. 3.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 22.5.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 131/10
 AVS-EU-AMBASSADØRUDVALGETS AFGØRELSE Nr. 2/2012
 af 26. april 2012
 om afslutning af embedsperioden for vicedirektøren for Centret for Virksomhedsudvikling (CVU)
 (2012/267/EU)
 AVS-EU-AMBASSADØRUDVALGET HAR —
 under henvisning til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), som ændret første gang i Luxembourg den 25. juni 2005 (2), og som ændret for anden gang i Ouagadougou den 22. juni 2010 (3), særlig artikel 2, stk. 6, i bilag III,
 under henvisning til AVS-EF-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 8/2005 af 20. juli 2005 om vedtægterne og forretningsordenen for Centret for Virksomhedsudvikling (CVU) (4), særlig artikel 7, stk. 6, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Jyoti JEETUN blev ved AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 4/2010 udnævnt til vicedirektør for CVU med virkning fra den 1. september 2010 (5) og med forbehold af senere afgørelser, som udvalget måtte træffe inden for sine prærogativer.
 (2)
 På et ekstraordinært bestyrelsesmøde den 27. september 2011 anbefalede CVU's bestyrelse enstemmigt at afslutte både direktørens og vicedirektørens embedsperiode —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Hermed afsluttes Jyoti JEETUNS mandat som vicedirektør for CVU med virkning fra den 10. august 2012.
 Artikel 2
 CVU's bestyrelse har med øjeblikkelig virkning mandat til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre behørig forvaltning af centret, indtil en ny vicedirektør er blevet udnævnt.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 26. april 2012.
 På AVS-EU-Ambassadørudvalgets vegne
 Shirley SKERRITT-ANDREW
 Formand
 (1) EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.
 (2) Aftale om ændring af partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og medlemsstaterne på den anden side undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 27).
 (3) Aftale om ændring for anden gang af partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, som ændret første gang i Luxembourg den 25. juni 2005 (EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3).
 (4) EUT L 66 af 8.3.2006, s. 16.
 (5) EUT L 145 af 11.6.2010, s. 18.


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0875
 2002/875/EF: Afgørelse nr. 19/2002 af 28. august 2002 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, vedrørende opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet
 EF-Tidende nr. L 302 af 06/11/2002 s. 0033 - 0033
 Afgørelse nr. 19/2002af 28. august 2002truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, vedrørende opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet(2002/875/EF)DET BLANDEDE UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, ogud fra følgende betragtning:Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om at opføre et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i et sektorbilag -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:1. Overensstemmelsesvurderingsorganerne i bilag A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen "EF's adgang til USA's marked" i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet.2. Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganerne i bilag A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive ajourført af dem.3. Denne afgørelse, der er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af repræsentanter i det blandede udvalg, som har bemyndigelse til at handle på vegne af parterne med henblik på ændring af aftalen. Afgørelsen får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.Undertegnet i Washington D.C., den 23. august 2002På vegne af Amerikas Forenede StaterJames SanfordUndertegnet i Bruxelles, den 28. august 2002På vegne af Det Europæiske FællesskabAndreas JulinBILAG AEF-overensstemmelsesvurderingsorganer, der tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen "EF's adgang til USA's marked" i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitetTILAB, Telecom Italia Lab SpA TILAB-LAP (EMC Center) Via G. Reiss Romoli, 274 I - 10148 Torino Tlf. (39) 112 28 52 99 Fax (39) 112 28 75 40


text:
 1.7.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 171/63
 AVS-EF-MINISTERRÅDETS AFGØRELSE Nr. 1/2008
 af 13. juni 2008
 om revision af finansieringsbetingelserne i tilfælde af kortvarige udsving i eksportindtægterne
 (2008/494/EF)
 AVS-EF-MINISTERRÅDET HAR —
 under henvisning til AVS-EF-partnerskabsaftalen undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 (i det følgende benævnt »AVS-EF-partnerskabsaftalen«), særlig artikel 100, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 De lande, der har undertegnet AVS-EF-partnerskabsaftalen, erkender, at ustabilitet i eksportindtægterne kan påvirke AVS-landenes udvikling i negativ retning, og de har derfor indført en ordning for supplerende støtte med henblik på at afbøde de negative virkninger af ustabilitet i eksportindtægterne, også i landbrugs- og minesektoren, og bekræfter, at formålet med støtten er at beskytte de socioøkonomiske reformer og politikker, som kan blive påvirket i negativ retning af et fald i eksportindtægterne, og at afbøde de negative virkninger af ustabiliteten i eksportindtægterne, navnlig for så vidt angår landbrugs- og mineprodukter.
 (2)
 I overensstemmelse med bilag II, artikel 11, til AVS-EF-partnerskabsaftalen tages bestemmelserne i kapitel 3 i dette bilag om finansiering af kortvarige variationer i eksportindtægterne op til fornyet overvejelse senest efter to års anvendelse og derefter på anmodning af en af parterne.
 (3)
 Den støtteordning, der skal afbøde de negative virkninger af ustabilitet i eksportindtægterne, blev ændret først gang ved AVS-EF-Ministerrådets afgørelse nr. 2/2004 af 30. juni 2004.
 (4)
 Ved undertegnelsen i Luxembourg den 25. juni 2005 af revisionen af aftalen om AVS-EF-partnerskabet afgav parterne en fælleserklæring, hvori følgende blev præciseret: »AVS-EF-Ministerrådet vil i medfør af bestemmelserne i artikel 100 i Cotonouaftalen gennemgå AVS-staternes forslag vedrørende bilag II om kortvarige variationer i eksportindtægterne«.
 (5)
 Det er hensigtsmæssigt at forbedre den måde, hvorpå ordningen for finansiering af kortvarige udsving i eksportindtægterne fungerer, således at den i højere grad tjener sit formål —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Kapitel 3 i bilag II til AVS-EF-partnerskabsaftalen ændres som følges:
 1)
 Artikel 9, stk. 1, affattes således:
 »Berettigelseskriterier
 1. Berettigelse til supplerende midler forligger ved:
 —
 et fald på 10 % (2 % for de mindst udviklede stater, indlandsstaterne og østaterne samt stater, der har gennemgået en konflikt eller været udsat for en naturkatastrofe) i indtægterne fra eksport af varer i forhold til det aritmetiske gennemsnit af indtægterne fire år forud for anvendelsesåret, idet den mest afvigende værdi udelukkes, eller
 —
 et fald på 10 % (2 % for de mindst udviklede stater, indlandsstaterne og østaterne samt stater, der har gennemgået en konflikt eller været udsat for en naturkatastrofe) i indtægterne fra eksport af samtlige landbrugs- eller mineprodukter i forhold til det aritmetiske gennemsnit af indtægterne fire år forud for anvendelsesåret, idet den mest afvigende værdi udelukkes for stater, hvis indtægter fra landbrugs- eller mineeksport udgør mere end 40 % af de samlede indtægter fra eksport af varer, eller
 —
 et fald på 10 % (2 % for de mindst udviklede stater, indlandsstaterne og østaterne samt stater, der har gennemgået en konflikt eller været udsat for en naturkatastrofe) i indtægterne fra eksport af samtlige landbrugs- eller mineprodukter i forhold til