text:
= ... kPa
 Min. índkoblingstryk = ... kPa
 4-kreds-beskyttelsesventil
 Statisk lukketryk = ... kPa
 Påhængskøretøjets styreventil eller relæventil med udtømning til fri luft (8) alt efter det gældende
 Det hertil svarende afgangstryk ved et kontroltryk på 150 kPa = ... kPa
 Minimalt konstruktionsbestemt tryk i driftsbremsesystemet til beregning (5)
 (6)
 Aksel(-ler)
 Type bremsecylinder (7)
 Drifts-/parkeringsbremse
 /
 /
 /
 Maksimal stempelvandring (7) smax = ... mm
 Armlængde (7) = ... mm
 5.1.4.6. Referencebremsekræfter
 5.1.4.6.1.
 Der defineres referencebremsekræfter for køretøjer med trykluftbremser ved anvendelse af en rulleprøvestand.
 5.1.4.6.2.
 Referencebremsekræfterne bestemmes for bremsecylindertryk fra 100 kPa til det tryk, der skabes for hver aksel ved type 0-betingelser. Ansøgeren angiver referencebremsekræfterne for bremsecylindertryk fra 100 kPa. Disse data stilles i henhold til punkt 5.1.4.5.1 ovenfor til rådighed af køretøjsfabrikanten.
 5.1.4.6.3.
 Referencebremsekræfterne angives sådan, at køretøjet er i stand til at frembringe et decelerationstal svarende til den i bilag 4 fastsatte for det relevante køretøj (50 % for køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3, O3 og O4 og 45 % for sættevogne), når den på rulleprøvestand målte bremsekraft for hver aksel, uanset køretøjets belæsning, ikke er mindre end referencebremsekraften for et bestemt bremsecylindertryk inden for det angivne driftstrykområde. (9)
 5.1.4.7. Det skal være muligt på enkel vis at efterprøve, at de komplekse elektroniske systemer, som kontrollerer bremsesystemet, fungerer korrekt. Hvis der er behov for særlige oplysninger, skal disse være frit tilgængelige.
 5.1.4.7.1.
 I forbindelse med typegodkendelsen afgives en fortrolig beskrivelse af den anvendte metode til beskyttelse mod simpel uautoriseret manipulation af den af fabrikanten valgte kontrolindikator (f.eks. advarselssignal).
 Alternativt anses dette beskyttelseskrav for at være opfyldt, når der findes et ekstra system til kontrol af korrekt driftsstatus.
 5.1.5. Forskrifterne i bilag 18 finder anvendelse på sikkerhedselementer ved elektroniske køretøjskontrolsystemer, som udgør eller indgår i bremsefunktionens betjeningstransmission, herunder elementer, der udnytter bremsesystemet(-erne) til bremsefunktioner med automatiske kommandoer eller til selektive bremsefunktioner.
 For så vidt angår systemer eller funktioner, som anvender bremsesystemet til at nå et højere stabilitetsniveau, finder bilag 18 kun anvendelse, såfremt de har direkte indvirkning på bremsesystemet. Hvis der findes sådanne systemer, må de ikke deaktiveres under typegodkendelsesprøvning af bremsesystemet.
 5.2. Bremsesystemernes egenskaber
 5.2.1. Køretøjer i klasse M2, M3 og N
 5.2.1.1. Alle køretøjets bremsesystemer skal opfylde de for driftsbremsen, nødbremsen og parkeringsbremsen gældende krav.
 5.2.1.2. Driftsbremse-, nødbremse- og parkeringsbremsesystemet kan have fælles komponenter, forudsat at nedenstående forskrifter er opfyldt:
 5.2.1.2.1.
 Der skal være mindst to af hinanden uafhængige betjeningsanordninger, som føreren let kan nå fra sin normale kørestilling.
 For alle kategorier af køretøjer, undtagen M2 og M3, gælder det, at enhver bremsebetjeningsanordning (undtagen en retardersystembetjeningsanordning) skal være konstrueret således, at det returnerer til udgangspositionen, når det slippes. Dette krav gælder ikke for parkeringsbremsens betjeningsanordning (eller den del af en kombineret betjeningsanordning), når den er mekanisk låst i en aktiveret stilling.
 5.2.1.2.2.
 Driftsbremsens betjeningsanordning skal være uafhængig af parkeringsbremsens betjeningsanordning.
 5.2.1.2.3.
 Har driftsbremsen og nødbremsen fælles betjeningsanordning, må forbindelsen mellem denne betjeningsanordning og transmissionens forskellige dele ikke svækkes efter en vis tids brug.
 5.2.1.2.4.
 Har driftsbremsen og nødbremsen fælles betjeningsanordning, skal parkeringsbremsen være


text:
således konstrueret, at den kan påvirkes under kørsel. Dette krav finder ikke anvendelse, hvis køretøjets driftsbremse kan påvirkes - også delvist - ved en hjælpebetjeningsanordning.
 5.2.1.2.5.
 Uanset forskrifterne i punkt 5.1.2.3 i dette regulativ kan driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet have fælles komponenter i deres transmissioner, forudsat at de for nødbremsning foreskrevne betingelser er tilgodeset i tilfælde af svigt i en hvilken som helst del af transmissionerne.
 5.2.1.2.6.
 I tilfælde af brud på en del, bortset fra selve bremsen (som defineret i punkt 2.6 ovenfor) eller de under punkt 5.2.1.2.8 nedenfor nævnte dele, eller af andre fejl i driftsbremsesystemet (funktionssvigt, energibeholdning helt eller delvis opbrugt), skal køretøjet kunne standses under de for nødbremsning foreskrevne betingelser ved anvendelse af nødbremsen eller den del af driftsbremsen, der ikke er berørt af fejlen.
 5.2.1.2.7.
 Når nødbremsen og driftsbremsen har fælles betjeningsanordning og fælles transmission gælder især følgende:
 5.2.1.2.7.1.
 Opnås driftsbremsens virkning ved førerens muskelkraft med hjælpekraft fra en eller flere energibeholdninger, skal nødbremsning, hvis denne hjælpekraft svigter, kunne foretages ved førerens muskelkraft, i givet fald med hjælpekraft fra energibeholdninger, der ikke er berørt af fejlen; kraften på betjeningsanordningen må herunder ikke overskride de foreskrevne maksimumværdier.
 5.2.1.2.7.2.
 Hidrører driftsbremsekraften og dens transmission udelukkende fra en af føreren styret energibeholdning, skal der forefindes mindst to af hinanden helt uafhængige energibeholdninger med hver sin ligeledes uafhængige transmission. Det tillades, at den enkelte energibeholdning kun virker på bremserne på to eller flere hjul, der er valgt således, at disse hjul for sig selv kan sikre nødbremsevirkningen under de foreskrevne betingelser, uden at køretøjets stabilitet under bremsningen forringes; hver enkelt energibeholdning skal desuden være udstyret med en alarmanordning som angivet i punkt 5.2.1.13 nedenfor. I hver driftsbremsekreds skal der i mindst en af trykluftbeholderne forefindes en anordning til udluftning og tømning på et hertil egnet og tilgængeligt sted.
 5.2.1.2.7.3.
 Hidrører driftsbremsekraften og dens transmission udelukkende fra anvendelsen af én energibeholdning, anses én energibeholdning for tilstrækkeligt, hvis den foreskrevne nødbremsevirkning opnås ved førerens muskelkraft, der virker på driftsbremsens betjeningsanordning, og kravene i punkt 5.2.1.6 er opfyldt.
 5.2.1.2.8.
 Visse dele anses som sikre mod brud: dette gælder således pedalen og dens ophæng, hovedcylinderen og dens stempel(-ler) (hydrauliske systemer), bremseventil (hydrauliske og/eller pneumatiske systemer), forbindelsen mellem pedal og hovedcylinder eller bremseventil, bremsecylindrene og deres stempler (hydrauliske og/eller pneumatiske systemer) og bremsenøgler under forudsætning af, at disse dele er tilstrækkeligt dimensionerede, er let tilgængelige for vedligeholdelse og har sikkerhedskarakteristika, der mindst svarer til dem, der kræves for de øvrige vigtige køretøjsdele (som f.eks. styreapparatets dele). Har køretøjet ved eventuelt svigt af en enkelt af disse dele ikke har mindst samme bremseevne som foreskrevet for nødbremsning, skal den pågældende del være af metal eller et materiale med tilsvarende egenskaber og må ikke være udsat for nævneværdig deformation under bremseapparatets normale funktion.
 5.2.1.3. Hvis der er separat betjeningsanordning for driftsbremsen og nødbremsen, må samtidig påvirkning af begge anordninger ikke medføre, at både driftsbremsen og nødbremsen sættes ud af funktion, hverken hvis begge bremsesystemer fungerer korrekt, eller hvis et af dem er defekt.
 5.2.1.4. Driftsbremsesystemet skal, uanset

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
om det er forbundet med nødbremsesystemet, være således indrettet, at der i tilfælde af svigt i en del af transmissionen alligevel bremses et tilstrækkeligt antal hjul ved påvirkning af driftsbremseanordningen. Disse hjul skal være således valgt, at driftsbremsens restbremsevirkning opfylder forskrifterne i bilag 4, punkt 2.4.
 5.2.1.4.1.
 De nævnte forskrifter gælder dog ikke for sættevognstrækkere, når sættevognens driftsbremsetransmission er uafhængig af motorkøretøjets driftsbremsetransmission.
 5.2.1.4.2.
 Svigt af en del af et hydraulisk transmissionssystem skal tilkendegives over for føreren ved en anordning med en rød kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.1. Dog tillades det, at denne kontrollampe lyser, når væskestanden er under et bestemt niveau foreskrevet af fabrikanten.
 5.2.1.5. Anvendes anden energikilde end førerens muskelkraft, kræves kun en enkelt energikilde (hydraulisk pumpe, kompressor osv.), men denne energikildes drivanordning skal være så sikker som muligt.
 5.2.1.5.1.
 I tilfælde af svigt af en del af bremsetransmissionen skal energiforsyningen være opretholdt til den del, der ikke berøres af svigtet, såfremt dette er nødvendigt for at opnå samme bremsevirkning, som foreskrives for nødbremsning. Dette krav skal være opfyldt ved anvendelse af anordninger, der nemt kan påvirkes, når køretøjet holder stille, eller ved anvendelse af en automatisk virkende anordning.
 5.2.1.5.2.
 Desuden skal de oplagringsanordninger, der ligger efter denne anordning, i tilfælde af svigt af energiforsyningen gøre det muligt efter fire fuldbremsninger og under betingelserne anført i bilag 7, punkt 1.2, ved den femte påvirkning stadig at standse køretøjet med samme bremsevirkning som foreskrevet for nødbremsen.
 5.2.1.5.3.
 For hydrauliske bremsesystemer med energioplagring anses disse bestemmelser dog for opfyldt, når forskrifterne i bilag 7, del C, punkt 1.2.2 er overholdt.
 5.2.1.6. Kravene i punkt 5.2.1.2, 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i denne forordning skal være opfyldt uden anvendelse af en automatisk virkende anordning, såfremt manglende funktion vil kunne forblive ubemærket på grund af, at dele, der normalt er i hvilestilling, kun aktiveres ved fejl i bremsesystemet.
 5.2.1.7. Driftsbremsesystemet skal virke på alle køretøjets hjul, og dets virkning skal være passende fordelt på akslerne.
 5.2.1.7.1.
 For køretøjer med mere end to aksler, kan bremsekraften på visse aksler automatisk reduceres til nul ved transport af stærkt reducerede læs for at undgå blokering af hjulene eller glasering af bremsebelægningerne, forudsat at køretøjet opfylder alle præstationskravene i bilag 4.
 5.2.1.7.2.
 For køretøjer i klasse N1 med elektriske bremsesystemer med energigenvinding af kategori B kan bremseindgangsværdien fra andre bremsekilder være passende forskudt med henblik på at tillade, at kun det elektriske bremsesystem med energigenvinding anvendes, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 5.2.1.7.2.1.
 Interne variationer i bremsemomentet fra det elektriske bremsesystem med energigenvinding (f.eks. som følge af ændringer i traktionsbatteriernes elektriske ladetilstand) udlignes automatisk ved passende variation af fasningsforholdet, så længe kravene i et af følgende bilag (10) til dette regulativ er overholdt:
 Bilag 4, afsnit 1.3.2 eller
 Bilag 13, punkt 5.3 (inkl. tilfælde med indkoblet elektromotor) og
 5.2.1.7.2.2.
 Når som helst det er nødvendigt med henblik på at sikre, at decelerationstallet (10) forbliver relateret til førerens bremsekrav under hensyntagen til den aktuelle friktion mellem dæk og vej, skal bremsesystemet automatisk virke på alle køretøjets hjul.
 5.2.1.8. Driftsbremsens virkning skal


text:
på den enkelte aksel være fordelt symmetrisk omkring køretøjets midterplan i længderetningen. Bremseudligning og funktioner som antiblokering, som kan indebære undtagelser fra denne symmetriske fordeling, skal angives.
 5.2.1.8.1.
 Når den elektriske betjeningstransmission udligner for svigt eller fejl i bremsesystemet, skal dette tilkendegives over for føreren ved gul kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.2 nedenfor. Denne forskrift finder anvendelse uanset køretøjets belæsningstilstand, når udligningen overskrider følgende grænser:
 5.2.1.8.1.1.
 ved en afvigelse mellem forskrifterne for bremsning ved enderne af hver aksel:
 a)
 på 25 % af den øvre værdi ved deceleration af køretøjet ≥ 2 m/s2,
 b)
 lig med en værdi svarende til 25 % ved 2 m/s2 og decelerationer under denne værdi.
 5.2.1.8.1.2.
 ved en udligning på den enkelte aksel:
 a)
 på over 50 % af den nominelle værdi ved deceleration af køretøjet på 2 m/s2 eller derover
 b)
 lig med en værdi svarende til 50 % af den nominelle værdi ved 2 m/s2, når decelerationen er under denne værdi.
 5.2.1.8.2.
 Ovenstående udligning er kun tilladt, såfremt den indledende aktivering af bremserne finder sted ved en kørehastighed over 10 km/h.
 5.2.1.9. Svigt af den elektriske betjeningstransmission må ikke resultere i en af føreren uønsket aktivering af bremserne.
 5.2.1.10. Driftsbremsesystemet, nødbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet skal virke på bremseflader, der er fast forbundet med hjulene ved hjælp af tilstrækkeligt solide dele.
 Hvor bremsemomentet for en bestemt aksel eller bestemte aksler opnås både ved et friktionsbremsesystem og et elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori B, er det tilladt at frakoble sidstnævnte kilde, hvis friktionsbremsekilden forbliver permanent tilkoblet og er i stand til at levere den i punkt 5.2.1.7.2.1 nævnte udligning.
 I forbindelse med kortvarige transienter som følge af afbrydelser accepteres ufuldstændig udligning, men denne udligning skal inden for 1 sekund have opnået mindst 75 % af den endelige værdi.
 Under alle omstændigheder skal den permanent tilkoblede friktionsbremsekilde sikre, at både driftsbremsesystemet og nødbremsesystemet hele tiden fungerer med den foreskrevne bremsevirkning.
 Frakobling af parkeringsbremsesystemets bremseflader er kun tilladt, hvis det udelukkende udføres af føreren fra førersædet ved anvendelse af et system, der ikke kan træde i funktion på grund af en utæthed.
 5.2.1.11. Slid på bremserne skal let kunne udlignes ved anvendelse af en manuelt betjent eller automatisk justeringsanordning. Endvidere skal transmissionens og bremsernes betjeningsanordning og øvrige dele have en sådan vandringsreserve og om nødvendigt passende udligningsanordning, at bremsekraft er sikret, når bremserne bliver varme, og når bremsebelægningerne har nået en vis grad af slid, uden at dette kræver øjeblikkelig justering.
 5.2.1.11.1. For driftsbremserne skal udligning af slid ske automatisk. Montering af automatiske justeringsanordninger er imidlertid frivillig på terrængående køretøjer i klasse N2 og N3 og på bageste bremser på køretøjer i klasse N1. Bremser udstyret med automatiske justeringsanordninger skal efter opvarmning efterfulgt af afkøling af bremserne have friløb som defineret i bilag 4, punkt 1.5.4, og ifølge type I-prøvningen, som også er defineret i dette bilag.
 5.2.1.11.2. Kontrol af driftsbremsesystemets friktionskomponenter for slitage
 5.2.1.11.2.1.
 Der skal være let adgang til at kontrollere slitagen på driftsbremsens belægninger fra køretøjets yderside eller underside uden fjernelse af hjulene, f.eks. ved


text:
anvendelse af passende inspektionsåbninger eller på anden måde. Dette kan ske ved anvendelse af enkle, almindelige værkstedsredskaber eller inspektionsudstyr for køretøjer.
 Alternativt kan der accepteres føleranordninger for hvert hjul (tvillingehjul betragtes som enkelthjul), som advarer føreren på førerpladsen, når det er nødvendigt at udskifte belægningen. Den gule kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.2 nedenfor, kan anvendes som optisk advarselssignal.
 5.2.1.11.2.2.
 Inspektion for slitage af bremseskivernes friktionsoverflader kan kun udføres ved direkte måling af de pågældende komponenter eller ved undersøgelse af enhver bremseskives eller tromles slidindikatorer, hvilket i et vist omfang vil kunne kræve adskillelse. Derfor skal fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen angive følgende:
 a)
 Den metode, hvorved der inspiceres for slitage af bremsetromlers og -skivers friktionsoverflader, herunder omfanget af krævet adskillelse, værktøj og arbejdsprocesser.
 b)
 Den maksimale acceptable slitage på tidspunktet, hvor udskiftning bliver nødvendig.
 Disse oplysninger skal gøres frit tilgængelige, f.eks. i køretøjets instruktionsbog eller på et elektronisk datablad.
 5.2.1.12. I bremsesystemer med hydraulisk transmission skal væskebeholderens påfyldningsåbning være let tilgængelig; endvidere skal beholderne være således beskafne, at væskestanden nemt kan kontrolleres, uden at beholderne åbnes. Er disse forskrifter ikke opfyldt, skal der forefindes den i punkt 5.2.1.29.1.1 omhandlede kontrollampe, som advarer føreren om for lav væskestand, der kan medføre svigt af bremsesystemet. I bremsesystemer med hydraulisk transmission skal den væsketype, der skal anvendes, være angivet ved det anvendte symbol i fig. 1 eller 2 i ISO-standard 9128:1987. Det pågældende symbol skal være anbragt på et synligt sted på uudslettelig måde inden for 100 mm fra væskebeholderens påfyldningsåbning; fabrikanten kan eventuelt anføre yderligere oplysninger.
 5.2.1.13. Alarmanordninger
 5.2.1.13.1.
 Køretøjer, hvis driftsbremse påvirkes ved anvendelse af en energibeholdning, skal - hvis den foreskrevne nødbremsevirkning ikke kan opnås ved anvendelse af driftsbremsen uden hjælp fra energibeholdningen - foruden en trykmåler være forsynet med en optisk eller akustisk alarmanordning, der giver signal, når energibeholdningen i en del af systemet er faldet til en værdi, som uden genfyldning af energibeholdningen sikrer, at det under alle belæsningsforhold af køretøjet er muligt efter fire fulde aktiveringer af driftsbremsens betjeningsanordning at opnå endnu en femte bremsning med den foreskrevne nødbremsevirkning (uden svigt af driftsbremsens transmission og med bremserne helt korrekt justeret). Denne alarmanordning skal direkte og permanent være forbundet med bremsekredsen. Når motoren fungerer under normale driftsbetingelser, og der ikke optræder svigt i bremsesystemet, således som det er tilfældet under denne form for typegodkendelsesprøvning, må alarmanordningen ikke udløses bortset fra den tid, som er nødvendig til at genfylde energibeholderen (-beholderne), efter at motoren er startet. Den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.1, skal tjene som optisk advarselssignal.
 5.2.1.13.1.1.
 For køretøjer, der anses for at tilfredsstille forskrifterne i punkt 5.2.1.5.1 i dette regulativ, alene fordi de opfylder bestemmelserne i bilag 7, del C, punkt 1.2.2, skal alarmanordningen ud over det optiske signal omfatte et akustisk signal. Disse anordninger behøver ikke at fungere samtidigt, forudsat at hver af dem opfylder ovennævnte krav, og det akustiske signal ikke aktiveres før det optiske signal. Den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.1, skal tjene som optisk advarselssignal.
 5.2.1.13.1.2.
 Denne akustiske anordning tillades sat ud af drift,


text:
mens håndbremsen er aktiveret, og/eller - alt efter fabrikantens valg - gearvælgeren i forbindelse med automatisk transmission er i parkeringsstilling.
 5.2.1.14. Uanset forskrifterne i punkt 5.1.2.3 ovenfor skal energibeholdningen, når en hjælpekraft er nødvendig for et bremsesystems funktion, være afpasset således, at bremsevirkningen i tilfælde af motorstop eller svigt af energikildens drivanordning fortsat er tilstrækkelig til at standse køretøjet som foreskrevet. Hvis førerens muskelkraft til betjening af parkeringsbremsen forstærkes af en hjælpekraft, skal det endvidere i tilfælde af svigt af hjælpekraften være muligt at påvirke parkeringsbremsen, om nødvendigt ved anvendelse af en energibeholdning, som er uafhængig af den, der normalt anvendes til denne hjælpekraft. Denne energibeholdning kan være driftsbremsens energibeholdning.
 5.2.1.15. I de tilfælde, hvor et motorkøretøj er godkendt til at trække et påhængskøretøj, hvis bremse betjenes af motorkøretøjets fører, skal det trækkende køretøjs driftsbremsesystem være udstyret med en anordning, som - hvis påhængskøretøjets bremsesystem svigter, eller der sker brud på den pneumatiske forbindelse (eller anden forbindelse) mellem det trækkende køretøj og påhængskøretøjet - gør det muligt at bremse det trækkende køretøj med den for nødbremsen foreskrevne virkning; denne anordning skal være anbragt på det trækkende køretøj.
 5.2.1.16. Et køretøjs pneumatisk/hydrauliske hjælpeudstyr skal forsynes med energi på en sådan måde, at den foreskrevne deceleration nås, uanset om udstyret er i funktion, og således, at aktivering af hjælpeudstyret selv i tilfælde af svigt af energikilden ikke kan føre til, at bremsesystemets energibeholdning kommer under den i punkt 5.2.1.13 ovenfor fastsatte værdi.
 5.2.1.17. Er påhængskøretøjet af klasse O3 eller O4, skal driftsbremsen være af kontinuert eller semi-kontinuert type.
 5.2.1.18. For køretøjer, som er godkendt til tilkobling af påhængskøretøj af klasse O3 eller O4, skal bremsesystemet opfylde følgende forskrifter:
 5.2.1.18.1.
 Ved aktivering af det trækkende køretøjs nødbremse skal der ligeledes ske en gradueret bremsning af påhængskøretøjet.
 5.2.1.18.2.
 Består det trækkende køretøjs driftsbremsesystem af mindst to uafhængige enheder, skal i tilfælde af svigt heraf den eller de enheder, der ikke er berørt af fejlen, kunne aktivere påhængskøretøjets bremser helt eller delvist. Dets virkning skal være variabel. Hvis denne funktion opnås med en ventil, som normalt befinder sig i hvilestilling, må der kun monteres en sådan ventil, hvis den let kan kontrolleres af føreren uden brug af værktøj, enten fra førerhuset eller udefra.
 5.2.1.18.3.
 Ved brud eller utæthed på en af de pneumatiske bremseledninger eller afbrydelse eller svigt i den elektroniske kontrolledning skal føreren dog - med mindre påhængskøretøjet som følge af fejlen bremses automatisk med den i bilag 4, punkt 3.3 foreskrevne bremsevirkning - kunne aktivere påhængskøretøjets bremser helt eller delvis, enten ved anvendelse af driftsbremsens, nødbremsens eller parkeringsbremsens betjeningsanordning.
 5.2.1.18.4.
 Kravene til den i punkt 5.2.1.18.3 ovenfor nævnte automatiske bremsning anses for opfyldt, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 5.2.1.18.4.1.
 Når den pågældende betjeningsanordning blandt de i punkt 5.2.1.18.3 ovenfor nævnte betjeningsanordninger bliver fuldt aktiveret, skal trykket i fødeledningen falde til 150 kPa i løbet af de følgende to sekunder; når betjeningsanordningen slippes, skal fødeledningen igen sættes under tryk.
 5.2.1.18.4.2.
 Når fødeledningen tømmes med en hastighed af mindst 100 kPa/s, skal den automatiske bremsning


text:
af påhængskøretøjet begynde at træde i funktion, inden trykket i fødeledningen falder til 200 kPa.
 5.2.1.18.5.
 I tilfælde af svigt på en af kontrolledningerne mellem to køretøjer, der er udstyret i henhold til punkt 5.1.3.1.2, skal den kontrolledning, der ikke er omfattet af svigtet, automatisk sikre den for påhængskøretøjer i bilag 4, punkt 3.1, foreskrevne bremsevirkning.
 5.2.1.19. For motorkøretøjer, der er udstyret til at trække et påhængskøretøj med et elektrisk bremsesystem, jf. bilag 14, punkt 1.1, skal følgende forskrifter være opfyldt:
 5.2.1.19.1.
 Motorkøretøjets elektricitetskilde (generator og batteri) skal have tilstrækkelig kapacitet til at afgive den strømstyrke, som er bestemt for det elektriske bremsesystem. Når motoren er bragt til at gå med den af fabrikanten anbefalede tomgangshastighed, og de elektriske anordninger, som leveres af fabrikken som standardudstyr, er sat under spænding, må spændingen i de elektriske forbindelser ikke ved det elektriske bremsesystems maksimale strømforbrug (15 A) komme under 9,6 V, målt i tilslutningspunktet til køretøjets ledningsnet. Selv når de elektriske ledninger overbelastes, må kortslutning ikke kunne forekomme.
 5.2.1.19.2.
 Består det trækkende køretøjs driftsbremsesystem af mindst to uafhængige enheder, skal i tilfælde af svigt heraf den eller de enheder, der ikke er berørt af fejlen, kunne aktivere påhængskøretøjets bremser helt eller delvis.
 5.2.1.19.3.
 Anvendelse af stoplygtekontakten og dennes strømkreds til styring af det elektriske bremsesystem er kun tilladt, såfremt kontrolledningen er parallelforbundet med stoplygten, og den eksisterende stoplygtekontakt og -strømkreds kan bære denne ekstra belastning.
 5.2.1.20. I tilfælde af et pneumatisk driftsbremsesystem omfattende to eller flere uafhængige kredse skal en eventuel lækage mellem disse kredse ved eller efter betjeningsanordningen uafbrudt udluftes til det fri.
 5.2.1.21. Hvis et motorkøretøj er godkendt til tilkobling af et påhængskøretøj i klasse O3 eller O4, må påhængskøretøjets driftsbremsesystem kun fungere sammen med det trækkende køretøjs drifts-, nød- eller parkeringsbremse. Automatisk aktivering af påhængskøretøjets bremser alene er dog tilladt, hvis aktiveringen af påhængskøretøjets bremser indledes automatisk af det trækkende køretøj udelukkende med stabilisering af køretøjet for øje.
 5.2.1.22. Motorkøretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 med højst fire aksler skal være udstyret med antiblokeringssystem af kategori 1 i overensstemmelse med bilag 13.
 5.2.1.23. Motorkøretøjer, der er godkendt til tilkobling af påhængskøretøjer, der er udstyret med antiblokeringssystem, skal også være udstyret med et særligt elektrisk forbindelsesstik, der er i overensstemmelse med ISO 7638:1997 (11), med henblik på transmission via den elektroniske kontrolledning og/eller påhængskøretøjets antiblokeringssystem.
 5.2.1.24. Yderligere forskrifter for køretøjer i klasse M2, N1 og N2 (< 5 ton), udstyret med elektriske bremsesystemer med energigenvinding af kategori A:
 5.2.1.24.1.
 Elektriske bremsesystemer med energigenvinding må for køretøjer i klasse N1udelukkende påvirkes af speederen og/eller gearvælgerens frigearsstilling.
 5.2.1.24.2.
 For køretøjer i klasse M2 og N2 (< 5 ton) kan betjeningen af det elektriske bremsesystem med energigenvinding ske ved anvendelse af en separat kontakt eller et separat håndtag.
 5.2.1.24.3.
 Forskrifterne i punkt 5.2.1.25.6 og 5.2.1.25.7 gælder også for elektriske bremsesystemer med energigenvinding af kategori A.
 5.2.1.25. Yderligere forskrifter for køretøjer i klasse M2, N1 og N2 (< 5 ton), udstyret med elektriske bremsesystemer med energigenvinding af kategori B:
 5.2.1.25.1.
 Ingen del


text:
af driftsbremsesystemet må kunne frakobles helt eller delvist, medmindre det sker ved en automatisk anordning. Denne forskrift skal ikke opfattes som en undtagelse fra forskrifterne i punkt 5.2.1.10.
 5.2.1.25.2.
 Driftsbremsesystemet må kun have én betjeningsanordning.
 5.2.1.25.3.
 For køretøjer med elektrisk bremsesystem med energigenvinding af begge kategorier skal alle relevante forskrifter være overholdt bortset fra forskrifterne i punkt 5.2.1.24.1.
 I dette tilfælde må elektriske bremsesystemer med energigenvinding for køretøjer i klasse N1udelukkende aktiveres af speederen og/eller gearvælgerens frigearsstilling.
 Endvidere må påvirkning af driftsbremsesystemets betjeningsanordning ikke nedsætte ovennævnte bremsevirkning, som opnås ved, at speederen slippes.
 5.2.1.25.4.
 Driftsbremsesystemets funktion må ikke kunne forstyrres ved, at motoren(-erne) stilles i frigear, eller af det anvendte gear.
 5.2.1.25.5.
 Er den elektriske bremsekomponents funktion baseret på en bestående sammenhæng mellem de informationer, der afgives fra driftsbremsens betjeningsapparat, og bremsekraften på de enkelte hjul, skal svigt af denne sammenhæng, som medfører modificering af bremsekraftfordelingen mellem akslerne (bilag 10 eller 13 efter omstændighederne), tilkendegives over for føreren ved et optisk advarselssignal, som tændes senest, når betjeningsapparatet påvirkes, og som lyser, så længe denne fejl er tilstede, og tændingskontakten er i positionen »ON«.
 5.2.1.25.6.
 Det elektriske bremsesystem med energigenvindings funktion må ikke kunne forstyrres af magnetiske eller elektriske felter.
 5.2.1.25.7.
 På køretøjer med antiblokeringssystem skal det elektriske bremsesystem med energigenvinding være styret af dette.
 5.2.1.26. Yderligere særlige forskrifter for parkeringsbremsesystemets elektriske transmission:
 5.2.1.26.1.
 I tilfælde af svigt af den elektriske transmission skal enhver utilsigtet påvirkning af parkeringsbremsesystemet være udelukket.
 5.2.1.26.2.
 Følgende forskrifter skal være opfyldt i tilfælde af elektriske svigt som specificeret:
 5.2.1.26.2.1.
 Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3:
 I tilfælde af elektrisk svigt i betjeningsanordningen eller brud på ledningerne i den elektriske betjeningstransmission uden for betjeningsanordningen (omfatter ikke energiforsyningen), skal parkeringsbremsesystemet fortsat kunne aktiveres fra førersædet og derved kunne holde det belæssede køretøj stationært på en skråning med 8 % hældning. Alternativt er automatisk aktivering af parkeringsbremsen tilladt under sådanne omstændigheder, hvis køretøjet holder stille, såfremt den ovenfor omhandlede bremsevirkning derved opnås, og parkeringsbremsen, når først den er aktiveret, forbliver indkoblet uanset tændingskontaktens (startkontaktens) tilstand. I forbindelse med dette alternativ skal parkeringsbremsen automatisk slækkes, så snart føreren atter sætter køretøjet i bevægelse. Desuden skal parkeringsbremsen kunne slækkes, i givet fald ved anvendelse af en ekstra enhed, som befinder sig i køretøjet eller er monteret i dette.
 5.2.1.26.2.2.
 Køretøjer i klasse N1:
 I tilfælde af elektrisk svigt i betjeningsanordningen eller brud på ledningerne i den elektriske betjeningstransmission mellem betjeningsanordningen og den hermed direkte forbundne elektroniske betjeningsenhed (omfatter ikke energiforsyningen), skal parkeringsbremsesystemet fortsat kunne aktiveres fra førersædet og derved kunne holde det belæssede køretøj stationært på en skråning med 8 % hældning. Alternativt er automatisk aktivering af parkeringsbremsen tilladt under sådanne omstændigheder, hvis køretøjet holder stille, såfremt den ovenfor omhandlede bremsevirkning derved opnås, og parkeringsbremsen, når først den er aktiveret, forbliver indkoblet uanset tændingskontaktens (startkontaktens) tilstand. I forbindelse med dette alternativ skal parkeringsbremsen automatisk slækkes, så snart føreren atter sætter køretøjet i bevægelse. Til opnåelse af den ovenfor omhandlede bremsevirkning kan den manuelle/mekaniske transmission eller den automatiske transmission (i


text:
parkeringsstilling) anvendes.
 5.2.1.26.2.3.
 Brud på ledningerne i den elektriske transmission eller elektrisk svigt i betjeningsanordningen for parkeringsbremsesystemet skal tilkendegives over for føreren ved gul kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.2. Når den gule kontrollampe tændes som følge af et brud på ledningerne i parkeringsbremsesystemets elektriske betjeningstransmission, skal dette signal afgives, så snart bruddet indtræder. Et sådant elektrisk svigt i betjeningsanordningen eller et brud på ledningerne uden for den elektroniske betjeningsenhed (omfatter ikke energiforsyningen) skal desuden tilkendegives over for føreren ved, at den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.1, blinker, så længe tændingskontakten (startkontakten) er i positionen »on« (kørselsposition) i en periode på 10 sekunder herefter, og betjeningsanordningen er positionen »on« (aktiveret).
 Detekterer parkeringsbremsesystemet imidlertid korrekt tilspænding af parkeringsbremsen, kan den røde kontrollampes blinken undertrykkes, og det ikke blinkende røde signal anvendes til at signalere »parkeringsbremse aktiveret«.
 I tilfælde, hvor aktivering af parkeringsbremsen normalt signaleres ved en separat rød kontrollampe, der opfylder kravene i punkt 5.2.1.29.3, anvendes dette signal til opfyldelse af ovennævnte krav vedrørende rød kontrollampe.
 5.2.1.26.3.
 Hjælpeudstyr kan forsynes med energi fra parkeringsbremsesystemets elektriske transmission, hvis energiforsyningen er tilstrækkelig til at aktivere parkeringsbremsesystemet foruden køretøjets elektriske belastning under ikke-fejl-betingelser. Når denne energibeholdning også anvendes af driftsbremsesystemet, finder bestemmelserne i punkt 5.2.1.27.7 endvidere anvendelse.
 5.2.1.26.4.
 Når der er afbrudt for tændings-/startkontakten, som styrer strømforsyningen til bremsesystemet, og/eller tændingsnøglen er taget ud, skal parkeringsbremsesystemet fortsat kunne aktiveres, men må ikke kunne slækkes.
 5.2.1.27. Yderligere særlige forskrifter for driftsbremsesystemer med elektrisk betjeningstransmission:
 5.2.1.27.1.
 Når parkeringsbremsen er slækket, skal driftsbremsesystemet kunne frembringe en total statisk bremsekraft mindst svarende til den, som frembringes under type 0-prøvning, uanset om der er afbrudt for tændings-/startkontakten, og/eller tændingsnøglen er taget ud. Hvis et motorkøretøj er godkendt til tilkobling af et påhængskøretøj af klasse O3 eller O4, skal det levere et fuldt kontrolsignal til påhængskøretøjets driftsbremsesystem. Det forudsættes, at der er tilstrækkelig energi til rådighed i driftsbremsesystemets energitransmission.
 5.2.1.27.2.
 Driftsbremsens virkning må ikke forringes væsentligt i tilfælde af enkeltstående svigt (< 40 ms, omfatter ikke energiforsyningen) af den elektriske betjeningstransmission (som f.eks. manglende signaloverførsel eller datafejl).
 5.2.1.27.3.
 Svigt i den elektriske betjeningstransmission (12), bortset fra dens energireserve, som omfatter funktioner og præstationer omfattet af dette regulativ, skal efter omstændighederne tilkendegives over for føreren ved rød eller gul kontrollampe, jf. henholdsvis punkt 5.2.1.29.1.1 og 5.2.1.29.1.2. Når den foreskrevne virkning af driftsbremsen ikke længere er sikret (rød kontrollampe), skal svigt som følge af afbrydelse af strømforsyningen (f.eks. pga. brud eller løse forbindelser) tilkendegives over for føreren, så snart det indtræder, og den foreskrevne nødbremsevirkning skal kunne opnås ved anvendelse af driftsbremsens betjeningsapparat i overensstemmelse med bilag 4, punkt 2.4. Denne forskrift skal ikke opfattes som en undtagelse fra forskriften vedrørende nødbremsning.
 5.2.1.27.4.
 Et motorkøretøj, der er elektrisk forbundet med et påhængskøretøj via en elektronisk kontrolledning, skal levere et klart advarselssignal til føreren, når påhængskøretøjet leverer svigtmelding om, at den oplagrede energi i en hvilken som helst del af påhængskøretøjets driftsbremsesystem falder til under det i punkt 5.2.2.16 nedenfor angivne varselsniveau. Samme advarsel afgives, når et varigt svigt (> 40 ms) i den påhængskøretøjets


text:
elektriske betjeningstransmission (bortset fra energireserven) bevirker at påhængskøretøjets driftsbremse ikke når den foreskrevne bremsevirkning, jf. punkt 5.2.2.15.2.1 nedenfor. Den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.2.1, skal anvendes til dette formål.
 5.2.1.27.5.
 I tilfælde af bortfald af den elektriske betjeningstransmissions energiforsyning skal driftsbremsesystemets funktion fra og med den nominelle værdi af energibeholdningen i hele betjeningsområdet være sikret, efter at driftsbremsens betjeningspedal 20 gange er trådt helt ned. Under prøvningen skal bremsens betjeningsanordning hver gang være ført helt til enden af sin vandring i 20 sekunder og derefter slækket i 5 sekunder. Det forudsættes, at der under denne prøvning er tilstrækkelig energi i energitransmissionen til, at driftsbremsesystemet aktiveres fuldt ud. Denne forskrift skal ikke opfattes som en undtagelse fra forskrifterne i bilag 7.
 5.2.1.27.6.
 Kommer fødespændingen under en af fabrikanten fastsat værdi, under hvilken den foreskrevne virkning af driftsbremsen ikke længere kan sikres, og/eller mindst to uafhængige driftsbremsekredse ikke er i stand at tilvejebringe den foreskrevne nødbremsevirkning, skal den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.1 nedenfor, tændes. Når kontrollampen er aktiveret, skal driftsbremsens betjeningsapparat kunne aktiveres med en restbremsevirkning mindst svarende til forskriften i bilag 4, punkt 2.4. Det forudsættes, at der er tilstrækkelig energi til rådighed i driftsbremsesystemets energitransmission. Denne forskrift skal ikke opfattes som en undtagelse fra forskriften vedrørende nødbremsning.
 5.2.1.27.7.
 Hvis hjælpeudstyr forsynes med energi fra samme beholdning som den, der forsyner den elektriske transmission, skal det sikres, at den leverede energimængde, når motorhastigheden er på højst 80 % af maksimalhastigheden, er tilstrækkelig til at opnå den foreskrevne deceleration, enten ved en energiforsyning, der kan forhindre udtømning af denne beholdning, når alt hjælpeudstyr er i funktion, eller ved automatisk afbrydelse af på forhånd udvalgte dele af hjælpeudstyret ved spændinger over det i punkt 5.2.1.27.6 nævnte niveau, således at yderligere udtømning af denne beholdning forhindres. Overensstemmelse med denne forskrift kan godtgøres ved beregning eller ved en praktisk prøve. Hvis et motorkøretøj er godkendt til tilkobling af et påhængskøretøj i klasse O3 eller O4, skal påhængskøretøjets energiforbrug beregnes ved en belastning på 400 W. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på køretøjer, for hvilke det gælder, at den foreskrevne deceleration kan opnås uden anvendelse af elektrisk energi.
 5.2.1.27.8.
 Såfremt hjælpeudstyret får sin energiforsyning fra den elektriske betjeningstransmission, skal følgende forskrifter være opfyldt:
 5.2.1.27.8.1.
 Hvis energikilden svigter, mens køretøjet er i fart, skal energibeholdningen være tilstrækkelig til at aktivere bremserne, når betjeningsanordningen aktiveres.
 5.2.1.27.8.2.
 Hvis energikilden svigter, mens køretøjet er standset og parkeringsbremsen aktiveret, skal energibeholdningen være tilstrækkelig til at tænde lamperne, også når bremserne aktiveres.
 5.2.1.27.9.
 I tilfælde af svigt i den elektriske betjeningstransmission for driftsbremsesystemet for et trækkende køretøj, der er udstyret med en elektronisk kontrolledning i overensstemmelse med punkt 5.1.3.1.2 eller 5.1.3.1.3, skal fuld aktivering af bremserne på påhængskøretøjet fortsat være sikret.
 5.2.1.27.10.
 I tilfælde af svigt i den elektriske betjeningstransmission på et påhængskøretøj, som kun er elektronisk forbundet via den elektroniske kontrolledning i henhold til punkt 5.1.3.1.3, skal påhængskøretøjets bremsefunktioner være sikret i henhold til punkt 5.2.1.18.4.1. Dette skal være tilfældet, når som helst påhængskøretøjet afgiver signal om »fødeledningsbremsekrav« via datakommunikationsdelen


text:
af den elektroniske kontrolledning eller i tilfælde af vedvarende fravær af denne datakommunikation. Dette punkt vedrører ikke motorkøretøjer, som ikke kan betjenes med påhængskøretøj forbundet kun via en elektronisk kontrolledning som beskrevet i 5.1.3.5.
 5.2.1.28. Særlige forskrifter for styring af koblingskraft
 5.2.1.28.1.
 Styring af koblingskraft er kun tilladt i det trækkende køretøj.
 5.2.1.28.2.
 Styringen af koblingskraft skal reducere forskellene mellem de dynamiske decelerationstal for det trækkende og det trukne køretøj. Styringens funktion skal kontrolleres i forbindelse med typegodkendelsen. Den metode, hvorved denne prøvning udføres, skal aftales mellem køretøjets fabrikant og den tekniske tjeneste, og bedømmelsesmetoden og resultaterne skal vedlægges køretøjets typegodkendelsesrapport.
 5.2.1.28.2.1.
 Styringen af koblingskraften kan styre decelerationstallet TM/PM og/eller bremsekravværdierne for påhængskøretøjet. For trækkende køretøjer, der er udstyret med to kontrolledninger i henhold til punkt 5.1.3.1.2 ovenfor, skal begge signaler underkastes de samme kontroljusteringer.
 5.2.1.28.2.2.
 Styringen af koblingskraften må ikke forhindre aktiveringen af maksimalt/maksimale bremsetryk.
 5.2.1.28.3.
 Køretøjet skal opfylde kompatibilitetskravene vedrørende belæsset stand i bilag 10, men disse krav kan med henblik på opnåelse af målene i punkt 5.2.1.28.2 fraviges, når styringen af koblingskraften er i funktion.
 5.2.1.28.4.
 Fejl ved styring af koblingskraften skal detekteres og tilkendegives over for føreren ved gul kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.2. Ved fejl skal de relevante forskrifter i bilag 10 være opfyldt.
 5.2.1.28.5.
 Når systemet til styring af koblingskraften foretager udligning, skal dette tilkendegives over for føreren ved gul kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.2, hvis udligningen afviger mere end 150 kPa fra den i punkt 2.28.3 definerede nominelle kravsværdi og indtil en pm-grænse på 650 kPa (eller det hertil svarende digitale krav). Ved en værdi på over 650 kPa skal advarslen afgives, hvis udligningen bevirker, at funktionen ligger uden for de i bilag 10 specificerede kompatibilitetsintervaller for motorkøretøjet.
 Diagram 1
 Køretøjer, der trækker påhængskøretøjer (undtagen sættevogne)
 Diagram 2
 Sættevognstrækkere
 5.2.1.28.6.
 Et system til styring af koblingskraften skal kun styre de koblingskræfter, der genereres af motorkøretøjets og påhængskøretøjets driftsbremsesystem. Koblingskræfter, der er resultatet af retardersystemers funktion, skal ikke udlignes ved driftsbremsesystemet i hverken motorkøretøjet eller påhængskøretøjet. Retardersystemer betragtes ikke som en del af driftsbremsesystemet.
 5.2.1.29. Advarselssignal ved svigt af eller fejl ved bremserne
 De generelle krav til optiske advarselssignaler, som over for føreren skal tilkendegive visse specifikke svigt (eller fejl) i motorkøretøjets bremsesystem eller i givet fald et tilkoblet påhængskøretøjs bremsesystem, er beskrevet i følgende underafsnit. Ud over det i punkt 5.2.1.29.6 nedenfor beskrevne formål anvendes disse signaler udelukkende til de i dette regulativ beskrevne formål.
 5.2.1.29.1.
 Motorkøretøjer skal i tilfælde af bremsesvigt og bremsedefekt kunne afgive optiske advarselssignaler i overensstemmelse med følgende:
 5.2.1.29.1.1.
 en rød kontrollampe, som angiver svigt beskrevet andetsteds i dette regulativ af køretøjets bremsesystem, som bevirker at driftsbremsen ikke når den foreskrevne bremsevirkning, og/eller som sætter mindst én af de to uafhængige driftsbremsekredse ud af funktion
 5.2.1.29.1.2.
 i givet fald en gul kontrollampe, der angiver fejl ved køretøjets bremsesystem, som er fundet ad elektrisk vej og som ikke angives af den røde kontrollampe beskrevet i punkt 5.2.1.29.1.1 ovenfor.
 5.2.1.29.2.
 Motorkøretøjer, der er udstyret med elektronisk kontrolledning, og/eller som er godkendt til tilkobling


text:
af påhængskøretøjer, der er udstyret med elektrisk betjeningstransmission og/eller blokeringsfrit bremsesystem, skal kunne levere et særskilt gult advarselssignal til angivelse af svigt i påhængskøretøjets blokeringsfrie bremsesystem og/eller betjeningstransmission. Signalet skal aktiveres fra påhængskøretøjet via pol nr. 5 i det elektriske forbindelsesstik (ISO 7638:1997 (13), og det af påhængskøretøjet overførte signal skal vises uden nævneværdig forsinkelse og uden modificering af det trækkende køretøj. Advarselssignalet må hverken lyse, når der er tilkoblet et påhængskøretøj uden elektronisk kontrolledning og/eller elektrisk betjeningstransmission og/eller blokeringsfrit bremsesystem, eller når der ikke er tilkoblet noget påhængskøretøj. Denne funktion skal være automatisk.
 5.2.1.29.2.1.
 Hvis et motorkøretøj er udstyret med en elektronisk kontrolledning, skal den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.1 ovenfor, når køretøjet er elektrisk forbundet med et påhængskøretøj, også anvendes til at indikere visse specifikke svigt i påhængskøretøjets bremsesystem, når påhængskøretøjet leverer hertil svarende svigtmeldinger via datakommunikationsdelen i den elektroniske kontrolledning. Denne indikation skal afgives foruden det gule advarselssignal, jf. punkt 5.2.1.29.2 ovenfor. I stedet for at anvende det røde advarselssignal, jf. punkt 5.2.1.29.1.1, og ovennævnte ledsagende gule advarselssignal kan der alternativt afgives et særskilt rødt advarselssignal i det trækkende køretøj til indikering af et sådant svigt i påhængskøretøjets bremsesystem.
 5.2.1.29.3.
 Kontrollamper skal være synlige, også i fuldt dagslys; føreren skal fra førersædet let kunne kontrollere, at de er funktionsdygtige; svigt af dele af alarmanordningen må ikke kunne forringe bremsesystemets virkning.
 5.2.1.29.4.
 Medmindre andet er angivet:
 5.2.1.29.4.1.
 Alle svigt og fejl skal ved hjælp af ovennævnte kontrollampe(-r) tilkendegives over for føreren, senest når føreren aktiverer den relevante betjeningsanordning.
 5.2.1.29.4.2.
 Kontrollampen(-rne) skal forblive tændt, så længe svigtet eller fejlen er til stede, og tændingskontakten (startkontakten) er i positionen »on« (kørselsposition).
 5.2.1.29.4.3.
 Kontrollampen skal lyse konstant (ikke blinke).
 5.2.1.29.5.
 Ovennævnte kontrollamper skal lyse, når køretøjets elektriske udstyr (og bremsesystemet) forsynes med energi. Når køretøjet er standset, skal bremsesystemet efterprøve, at ingen af de ovenfor omhandlede svigt eller fejl gør sig gældende, før kontrollamperne slukker. Svigt eller fejl af den anførte art, som vil udløse ovennævnte kontrollamper, men som under statiske betingelser ikke vil blive detekteret, skal registreres i det øjeblik, de detekteres, og skal angives i det øjeblik motoren startes, og så længe tændingskontakten er tilsluttet, og svigtet eller fejlen er tilstede.
 5.2.1.29.6.
 Uspecificerede svigt (eller fejl) og andre informationer om bremserne og/eller motorkøretøjets løbeværk kan tilkendegives over for føreren ved gul kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.2 ovenfor, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 5.2.1.29.6.1.
 Køretøjet holder stille.
 5.2.1.29.6.2.
 Bremsesystemet har fået tilført energi, og kontrollampen har angivet, at der i henhold til de procedurer, der er beskrevet i punkt 5.2.1.29.5 ovenfor, ikke er identificeret svigt (eller fejl).
 5.2.1.29.6.3.
 Uspecificerede fejl eller andre informationer skal kun angives ved blinkende kontrollampe. Kontrollampen skal dog slukke, når køretøjet første gang opnår en fart på over 10 km/h.
 5.2.1.30. Generering af bremsesignal til tænding af stoplygterne.
 5.2.1.30.1.
 Førerens aktivering af driftsbremsesystemet skal generere et signal, der anvendes til tænding af stoplygterne.
 5.2.1.30.2.
 Forskrifter for køretøjer med installerede retardersystemer
 5.2.1.30.2.1.
 Hvis et køretøj anvender elektroniske signaler til styring af den første aktivering af bremserne, gælder følgende:


text:
Tærskelværdier for deceleration
 ≤ 1,0 m/s2
 > 1,0 m/s2
 Kan generere signalet
 Skal generere signalet
 5.2.1.30.2.2.
 Hvis et køretøj er udstyret med et bremsesystem med specifikationer, der er forskellige fra de i punkt 5.2.1.30.2.1 ovenfor definerede, kan retardersystemet generere signalet uanset den frembragte deceleration.
 5.2.1.30.2.3.
 Signalet må ikke genereres, når retardervirkningen er fremkaldt alene ved motorbremsning.
 5.2.1.30.3.
 Aktivering af driftsbremsesystemet ved »bremsefunktioner med automatiske kommandoer« skal generere ovennævnte signal. Hvis den opnåede bremseeffekt er mindre end 0,7 m/s2, kan signalet dog undertrykkes. (14)
 5.2.1.30.4.
 Aktivering af en del af driftsbremsesystemet ved »selektive bremsefunktioner« skal ikke kunne generere ovennævnte signal. (15)
 5.2.1.30.5.
 Hvis et køretøj er udstyret med en elektronisk kontrolledning, skal signalet genereres af motorkøretøjet, når signalet »tænd stoplygterne« modtages fra påhængskøretøjet via den elektroniske kontrolledning. (16)
 5.2.1.30.6.
 Elektriske bremsesystemer med energigenvinding, som skaber et bremsemoment ved slækning af speederpedalen, skal ikke kunne generere ovennævnte signal.
 5.2.1.31. Når et køretøj er udstyret med midler til signalering af nødopbremsning, skal tænding og slukning af nødbremsesignalet opfylde specifikationerne nedenfor:
 5.2.1.31.1.
 Signalet tændes ved anvendelse af driftsbremsesystemet på følgende vis:
 Tændes ikke under
 N1
 6 m/s2
 M2, M3, N2 og N3
 4 m/s2
 Signalet skal for alle køretøjers vedkommende slukkes, senest når decelerationen er faldet til under 2,5 m/s2.
 5.2.1.31.2.
 Følgende kan også anvendes:
 a)
 Signalet kan tændes ved anvendelse af driftsbremsen på en måde, således at der med ubelæsset køretøj og med frakoblet motor ved type 0-prøvningsbetingelser, jf. bilag 4, frembringes en deceleration på eller over 6 m/s2.
 Tændes ikke under
 N1
 6 m/s2
 M2, M3, N2 og N3
 4 m/s2
 Signalet skal for alle køretøjer vedkommende slukkes, senest når decelerationen er faldet til under 2,5 m/s2.
 eller
 b)
 Signalet kan tændes, når driftsbremsen anvendes ved en hastighed på over 50 km/h, og antiblokeringssystemet udfører komplette cyklusser (som defineret i bilag 13, punkt 2).
 Signalet skal slukkes, når antiblokeringssystemet ikke længere udfører komplette cyklusser.
 5.2.2. Køretøjer i klasse O
 5.2.2.1. Påhængskøretøjer i klasse O1 skal ikke være udstyret med et driftsbremsesystem; hvis de er udstyret med et sådant, skal det opfylde de samme krav som driftsbremsen i påhængskøretøjer i klasse O2.
 5.2.2.2. Alle påhængskøretøjer i klasse O2 skal være udstyret med driftsbremse, der enten er en kontinuert bremse, en semikontinuert bremse eller en påløbsbremse. Påløbsbremser er kun tilladt for kærrer. Elektriske driftsbremser, der opfylder kravene i bilag 14, er dog tilladt.
 5.2.2.3. Alle påhængskøretøjer i klasse O3 og O4 skal være udstyret med kontinuert eller semikontinuert driftsbremse.
 5.2.2.4. Driftsbremsesystemet:
 5.2.2.4.1.
 skal virke på alle køretøjets hjul
 5.2.2.4.2.
 skal fordele sin virkning passende på akslerne
 5.2.2.4.3.
 skal indeholde mindst en anordning til udluftning og tømning på et hertil egnet og tilgængeligt sted.
 5.2.2.5. Driftsbremsens virkning skal på den enkelte aksel være fordelt symmetrisk omkring køretøjets midterplan i længderetningen. Bremseudligning og funktioner som antiblokering, som kan indebære undtagelser fra denne symmetriske fordeling, skal angives.
 5.2.2.5.1.
 Når den elektriske betjeningstransmission udligner for svigt eller fejl i bremsesystemet, skal dette tilkendegives over for føreren ved gul kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.1.2. Denne forskrift finder anvendelse uanset køretøjets


text:
belæsningstilstand, når udligningen overskrider følgende grænser:
 5.2.2.5.1.1.
 ved en afvigelse mellem forskrifterne for bremsning ved enderne af hver aksel:
 a)
 på 25 % af den øvre værdi ved deceleration af køretøjet på eller over 2 m/s2,
 b)
 lig med en værdi svarende til 25 % ved 2 m/s2 og decelerationer under denne værdi.
 5.2.2.5.1.2.
 ved en udligning på den enkelte aksel:
 a)
 på over 50 % af den nominelle værdi ved deceleration af køretøjet på eller over 2 m/s2,
 b)
 lig med en værdi svarende til 50 % af den nominelle værdi ved 2 m/s2, når decelerationen er under denne værdi.
 5.2.2.5.2.
 Bremseudligning som defineret ovenfor er kun tilladt, såfremt den indledende aktivering af bremserne finder sted ved en kørehastighed over 10 km/h.
 5.2.2.6. Svigt af den elektriske betjeningstransmission må ikke resultere i en af føreren uønsket aktivering af bremserne.
 5.2.2.7. De til opnåelse af den krævede bremsevirkning nødvendige bremseflader skal være i konstant fast forbindelse med hjulene eller forbundet med disse ved tilstrækkeligt brudsikre dele.
 5.2.2.8. Slid på bremserne skal let kunne udlignes ved anvendelse af en manuelt betjent eller automatisk justeringsanordning. Endvidere skal transmissionens og bremsernes betjeningsanordning og øvrige dele have en sådan vandringsreserve og om nødvendigt passende udligningsanordning, at bremsekraft er sikret, når bremserne bliver varme, og når bremsebelægningerne har nået en vis grad af slid, uden at dette kræver øjeblikkelig justering.
 5.2.2.8.1.
 For driftsbremserne skal udligning af slid ske automatisk. Montering af automatiske justeringsanordninger er imidlertid frivillig for køretøjer i klasse O1 og O2. Bremser udstyret med automatiske justeringsanordninger skal efter opvarmning efterfulgt af afkøling af bremserne skal have friløb som defineret i bilag 4, punkt 1.7.3, og ifølge type I-eller type III-prøvningen, som også er defineret i dette bilag.
 5.2.2.8.1.1.
 For påhængskøretøjer i klasse O4 anses præstationskravene i punkt 5.2.2.8.1 ovenfor for opfyldt, hvis kravene i bilag 4, punkt 1.7.3, er opfyldt.
 5.2.2.8.1.2.
 For påhængskøretøjer i klasse O2 og O3 anses præstationskravene i punkt 5.2.2.8.1 ovenfor for opfyldt, hvis kravene i bilag 4, punkt 1.7.3 (17), er opfyldt.
 5.2.2.8.2.
 Kontrol af driftsbremsesystemets friktionskomponenter for slitage
 5.2.2.8.2.1.
 Der skal være let adgang til at kontrollere slitagen på driftsbremsens belægninger fra køretøjets yderside eller underside uden fjernelse af hjulene, f.eks. ved hjælp af passende inspektionsåbninger eller på anden måde. Dette kan ske ved anvendelsen af enkle, almindelige værkstedsredskaber eller inspektionsudstyr til køretøjer.
 Alternativt kan der accepteres et display på påhængskøretøjet, der oplyser om, hvornår udskiftning af bremsebelægningen er påkrævet, eller føleranordninger for hvert hjul (tvillingehjul betragtes som enkelthjul), som advarer føreren på førerpladsen, når det er nødvendigt at udskifte belægningen. Ved anvendelse af optiske advarselssignaler kan gul kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.2 ovenfor, anvendes, hvis signalet opfylder kravene i punkt 5.2.1.29.6.
 5.2.2.8.2.2.
 Inspektion for slitage af bremseskivernes friktionsoverflader kan kun udføres ved direkte måling af de pågældende komponenter eller ved undersøgelse af enhver bremseskives eller tromles slidindikatorer, hvilket i et vist omfang vil kunne kræve adskillelse. Derfor skal fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen angive følgende:
 a)
 Den metode, hvorved der inspiceres for slitage af bremsetromlers og -skivers friktionsoverflader,


text:
herunder omfanget af krævet adskillelse, værktøj og arbejdsprocesser.
 b)
 Den maksimale acceptable slitage på tidspunktet, hvor udskiftning bliver nødvendig.
 Disse oplysninger skal gøres frit tilgængelige, f.eks. i køretøjets instruktionsbog eller på et elektronisk datablad.
 5.2.2.9. Bremsesystemet skal være således beskaffent, at påhængskøretøjet bremses automatisk i tilfælde af, at koblingen adskilles under kørslen. Denne bestemmelse gælder dog ikke for påhængskøretøjer, hvis totalvægt ikke overstiger 1 500 kg, forudsat at sådanne påhængskøretøjer foruden selve tilkoblingen har en sekundær forbindelse (kæde, wire eller lign.), der, i tilfælde af at koblingen adskilles, forhindrer, at påhængskøretøjets trækstang rører jorden, og som kan opretholde en vis styring af påhængskøretøjet.
 5.2.2.10. For alle påhængskøretøjer, der skal være udstyret med driftsbremse, skal parkeringsbremsning kunne opnås, også når påhængskøretøjet er adskilt fra det trækkende køretøj. Parkeringsbremsen skal kunne aktiveres af en person, der befinder sig på jorden; på påhængskøretøjer, der er bestemt til personbefordring, skal denne bremse dog kunne aktiveres fra køretøjets indre.
 5.2.2.11. Hvis påhængskøretøjet er udstyret med en anordning, som tillader pneumatisk frakobling af bremsen — undtagen parkeringsbremsen — skal denne anordning være således indrettet, at den automatisk, og senest når påhængskøretøjet på ny forsynes med trykluft, vender tilbage til udgangsstillingen.
 5.2.2.12. Påhængskøretøjer i klasse O3 og O4 skal opfylde de i punkt 5.2.1.18.4.2. angivne forskrifter. Efter kontrolledningens slangekobling skal der forefindes en let tilgængelig prøvetilslutning.
 5.2.2.12.1.
 For påhængskøretøjer, der er udstyret med en elektronisk kontrolledning, og som er elektrisk forbundet med et trækkende køretøj med en elektronisk kontrolledning, kan den automatiske bremsning, jf. punkt 5.2.1.18.4.2, undertrykkes, så længe trykket i påhængskøretøjets trykluftbeholder er tilstrækkeligt til at sikre den i punkt 3.3 i bilag 4 til dette regulativ specificerede bremsevirkning.
 5.2.2.13. Påhængskøretøjer i klasse O3 skal i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 13 til dette regulativ være udstyret med blokeringsfrit bremsesystem. Påhængskøretøjer i klasse O4 skal i overensstemmelse med forskrifterne vedrørende klasse A i bilag 13 til dette regulativ være udstyret med blokeringsfrit bremsesystem.
 5.2.2.14. Hvis hjælpeudstyret får sin energiforsyning fra driftsbremsesystemet, skal driftsbremsesystemet være beskyttet med henblik på at sikre, at summen af de bremsende kræfter ved omkredsen af påhængskøretøjets hjul mindst er 80 % af den for de pågældende påhængskøretøjer i bilag 4, punkt 3.1.2.1, til dette regulativ foreskrevne værdi. Dette krav anses for opfyldt ved begge de følgende driftsbetingelser:
 når hjælpeudstyret er i funktion og
 ved brud eller utæthed på hjælpeudstyret, medmindre et sådant brud eller en sådan utæthed påvirker kontrolsignalet til en særlig anordning som omhandlet i bilag 10, punkt 6, gælder præstationskravene i sidstnævnte punkt.
 5.2.2.14.1.
 Ovennævnte forskrifter anses for opfyldt, hvis trykket i driftsbremsens energibeholder(-e) opretholdes ved et tryk på mindst 80 % af trykkravet fra kontrolledningen eller et hertil svarende digitalt krav som defineret i bilag 4, punkt 3.1.2.2.
 5.2.2.15. Yderligere særlige forskrifter for driftsbremsesystemer med elektrisk betjeningstransmission
 5.2.2.15.1.
 Driftsbremsens virkning må ikke forringes væsentligt i tilfælde af enkeltstående svigt (< 40 ms, omfatter ikke energiforsyningen) af den elektriske betjeningstransmission (som f.eks. manglende signaloverførsel eller datafejl).
 5.2.2.15.2.
 Ved svigt i den elektriske betjeningstransmission (18) (f.eks. på grund af brud eller


text:
løse forbindelser) skal der opretholdes en bremsevirkning på mindst 30 % af den foreskrevne virkning for det pågældende påhængskøretøjs driftsbremsesystem. For påhængskøretøjer, der kun er elektrisk forbundne ved en elektronisk kontrolledning i henhold til punkt 5.1.3.1.3, og som opfylder kravene i punkt 5.2.1.18.4.2 ved den i bilag 4, punkt 3.3, foreskrevne bremsevirkning, er det tilstrækkeligt at påkalde sig bestemmelserne i punkt 5.2.1.27.10, hvis der ikke længere kan sikres en bremsevirkning på mindst 30 % af den for driftsbremsesystemet foreskrevne, hverken ved at afgive signal om »fødeledningsbremsekrav« via datakommunikationsdelen af den elektroniske kontrolledning eller i tilfælde af vedvarende fravær af denne datakommunikation.
 5.2.2.15.2.1.
 Svigt i påhængskøretøjets elektriske betjeningstransmission, som omfatter funktioner og præstationer for systemer omfattet af dette regulativ, og svigt i energiforsyningen fra ISO 7638:1997 (19) -forbindelsesstikket, skal tilkendegives over for føreren ved de separate advarselssignaler, der er omhandlet i punkt 5.2.1.29.2, via pol nr. 5 i det elektriske forbindelsesstik (ISO 7638:1997 (19). Desuden skal påhængskøretøjer, der er udstyret med en elektronisk kontrolledning, og som er elektrisk forbundet med et trækkende køretøj med en elektronisk kontrolledning, levere svigtmeldinger vedrørende aktiveringen af den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.2.1, via datakommunikationsdelen af den elektroniske kontrolledning, når den for påhængskøretøjet foreskrevne bremsevirkning ikke længere kan sikres.
 5.2.2.16. Når den oplagrede energi i en hvilken som helst del af driftsbremsesystemet for et påhængskøretøj, der er udstyret med en elektronisk kontrolledning, og som er elektrisk forbundet med det trækkende køretøj via en elektronisk kontrolledning, falder til den i overensstemmelse med punkt 5.2.2.16.1 fastsatte værdi, skal føreren af det trækkende køretøj advares herom. Advarslen skal leveres ved aktivering af den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.2.1, og svigtmeldingen leveres af påhængskøretøjet via datakommunikationsdelen af den elektroniske kontrolledning. Den særskilte gule kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.2, skal også aktiveres via pol nr. 5 i det elektriske forbindelsesstik (ISO 7638:1997 (20) med henblik på at signalere påhængskøretøjets lave energistand for føreren.
 5.2.2.16.1.
 Den lave energiværdi, der henvises til i punkt 5.2.2.16 ovenfor, skal være den værdi, som uden genfyldning af energibeholdningen sikrer, at det under alle belæsningsforhold af køretøjet kun er muligt efter fire fulde aktiveringer af driftsbremsens betjeningsanordning at opnå endnu en femte bremsning med mindst 50 % af den for det pågældende køretøj foreskrevne driftsbremsevirkning.
 5.2.2.17. Påhængskøretøjer, der er udstyret med elektronisk kontrolledning, og påhængskøretøjer i klasse O3 and O4, der er udstyret med antiblokeringssystem, skal være udstyret med et særlig elektrisk forbindelsesstik til bremsesystemet og/eller antiblokeringssystemet i overensstemmelse med ISO 7638:1997 (20)
 (21). Advarselssignaler om svigt, som i henhold til dette regulativ kræves fra påhængskøretøjet, skal aktiveres via ovennævnte forbindelsesstik. De forskrifter, der anvendes på påhængskøretøjer med hensyn til transmission af advarselssignaler ved svigt, skal være de for motorkøretøjer gældende, i punkt 5.2.1.29.4, 5.2.1.29.5 og 5.2.1.29.6.
 Påhængskøretøjer, der er udstyret med ISO 7638:1997-forbindelsesstik som defineret ovenfor skal på uudslettelig måde være mærket med en angivelse af bremsesystemets funktion, når ISO 7638:1997-forbindelsen er sluttet, og når den er afbrudt. Mærkningen skal være anbragt således, at den er synlig ved den pneumatiske og elektriske grænseflade.
 5.2.2.17.1.
 Påhængskøretøjer, der anvender


text:
selektive bremsefunktioner til støtte for køretøjets stabilitet, skal i tilfælde af svigt i stabilitetskontrolsystemets elektriske betjeningstransmission angive dette svigt ved den særlige gule kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.2 ovenfor, via pol nr. 5 i ISO 7638:1997-forbindelsesstikket.
 Bemærk: Dette krav skal revurderes i forbindelse med efterfølgende ændringer af regulativ nr. 13 i afventning af: i) en ændring af datakommunikationsstandarden ISO 11992:2003, der indebærer en meddelelse til angivelse af svigt i den elektriske betjeningstransmission for påhængskøretøjets stabilitetskontrolsystem, og ii) at køretøjer, der udstyret i overensstemmelse med denne standard, anvendes generelt.
 5.2.2.17.2.
 Det er tilladt at forbinde bremsesystemet med en strømforsyning foruden den, der er tilgængelig via ovennævnte ISO 7638:1997-forbindelsesstik. Når der er adgang til supplerende strømforsyning, skal følgende forskrifter være opfyldt:
 a)
 Strømforsyningen via ISO 7638:1997-forbindelsesstikket er bremsesystemets primære strømforsyning, uanset om der er tilsluttet supplerende strømforsyning. Den supplerende strømforsyning skal fungere som backup i tilfælde af svigt i ISO 7638:1997-strømforsyningen.
 b)
 Den supplerende strømforsyning må ikke have negativ indvirkning på bremsesystemets funktion i normale funktionsmåder og i fejlfunktionsmåder.
 c)
 Ved svigt i ISO 7638:1997-strømforsyningen, må bremsesystemets energiforbrug ikke overstige den til rådighed stående effekt i den supplerende strømforsyning.
 d)
 Påhængskøretøjet må ikke være forsynet med mærkning, der angiver, at den er udstyret med supplerende strømforsyning.
 e)
 Svigtalarmanordninger på påhængskøretøjet med henblik på advarsel i tilfælde af svigt i påhængskøretøjets bremsesystem er ikke tilladt, når bremsesystemet forsynes med strøm fra den supplerende strømforsyning.
 f)
 Når der forefindes supplerende strømforsyning, skal det være muligt at efterprøve bremsesystemets funktion ved anvendelse af denne strømkilde.
 g)
 I tilfælde af svigt i strømforsyningen via ISO 7638:1997-forbindelsesstikket finder forskrifterne i bilag 13, punkt 5.2.2.15.2.1 og 4.1, om advarselssignaler anvendelse, uanset om bremsesystemet drives fra den supplerende strømforsyning.
 5.2.2.18. Hvis strømforsyningen via ISO 7638:1997-forbindelsesstikket anvendes til de i punkt 5.1.3.6 ovenfor definerede funktioner, skal bremsesystemet have forrang og være beskyttet mod eksterne overbelastninger. Denne beskyttelse skal være en funktion i bremsesystemet.
 5.2.2.19. I tilfælde af svigt på en af kontrolledningerne mellem to køretøjer, der er udstyret i henhold til punkt 5.1.3.1.2, skal den kontrolledning, der ikke er omfattet af svigtet, automatisk sikre den for påhængskøretøjer i bilag 4, punkt 3.1, foreskrevne bremsevirkning.
 5.2.2.20. Når fødespændingen til påhængskøretøjet falder under den af fabrikanten angivne, hvorved den foreskrevne driftsbremsevirkning ikke længere er garanteret, skal den særlige gule kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.2, aktiveres via pol nr. 5 i ISO 7638:1997-forbindelsesstikket (22). Desuden skal påhængskøretøjer, der er udstyret med en elektronisk kontrolledning, og som er elektrisk forbundet med et trækkende køretøj med en elektronisk kontrolledning, levere svigtmeldinger vedrørende aktiveringen af den røde kontrollampe, jf. punkt 5.2.1.29.2.1, via datakommunikationsdelen af den elektroniske kontrolledning.
 5.2.2.21. Foruden forskrifterne i punkt 5.2.1.18.4.2 og 5.2.1.21 ovenfor kan påhængskøretøjets bremser aktiveres automatisk, når denne aktivering er indledt af påhængskøretøjets bremsesystem efter processering af information genereret i køretøjet.
 5.2.2.22. Aktivering af driftsbremsesystemet
 5.2.2.22.1.
 Hvis et påhængskøretøj er udstyret med elektronisk kontrolledning, skal signalet »tænd stoplygterne« transmitteres af påhængskøretøjet via den elektroniske kontrolledning, når påhængskøretøjets bremsesystem aktiveres som bremsefunktioner med automatiske kommandoer aktiveret af påhængskøretøjet. Hvis den opnåede bremseeffekt er mindre


text:
end 0,7 m/s2, kan signalet dog undertrykkes. (23)
 (24)
 5.2.2.22.2.
 Hvis et påhængskøretøj er udstyret med elektronisk kontrolledning, skal signalet »tænd stoplygterne« transmitteres af påhængskøretøjet via den elektroniske kontrolledning, når påhængskøretøjets bremsesystem aktiveres som bremsefunktioner med automatiske kommandoer aktiveret af påhængskøretøjet. (25)
 (24)
 6. PRØVNING
 Den bremseprøvning, som skal foretages af køretøjer, som fremstilles til godkendelse, samt den foreskrevne bremsevirkning er beskrevet i bilag 4.
 7. ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN ELLER DENS BREMSESYSTEM OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN
 7.1.
 Ændringer af køretøjstypen eller dens bremsesystem hvad angår de i bilag 2 omhandlede egenskaber skal meddeles til den administrative tjeneste, som har udstedt typegodkendelse af køretøjet. Denne tjeneste kan da:
 7.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne eller
 7.1.2.
 rekvirere en ny prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 7.2.
 De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor.
 7.3.
 Den godkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.
 8.2.
 Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor er opfyldt, foretages passende kontrol af produktionen.
 8.3.
 Indehaveren af godkendelsen skal især:
 8.3.1.
 sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol af produkternes kvalitet
 8.3.2.
 råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type
 8.3.3.
 sikre, at prøvningsdata registreres, og at de vedlagte dokumenter er tilgængelige i en periode, der fastsættes efter aftale med den administrative tjeneste
 8.3.4.
 analysere resultaterne af alle prøvningstyper og dermed kontrollere og sikre, at produktets egenskaber er stabile inden for en industriproduktions normale variation
 8.3.5.
 sikre, at de i dette regulativ foreskrevne prøvninger - eller nogen af disse - udføres for hver produkttype
 8.3.6.
 drage omsorg for, at ethvert prøveeksemplar eller prøveemne, der bærer vidnesbyrd om manglende overholdelse af den pågældende type prøvning, medfører endnu en prøveudtagning og endnu en afprøvning. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger til genetablering af den pågældende produktions overensstemmelse.
 8.4.
 Den myndighed, der har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder, der anvendes til overensstemmelseskontrol ved det enkelte produktionsanlæg.
 8.4.1.
 Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.
 8.4.2.
 Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.
 8.4.3.
 Hvis kvalitetsniveauet synes utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de tests, der er udført i henhold til punkt 8.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen.
 8.4.4.
 Den kompetente myndighed kan udføre


text:
enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.
 8.4.5.
 Den normale hyppighed af sådan inspektioner er én gang hvert andet år. Hvis en inspektion giver negativt resultat, skal den kompetente myndighed påse, at der træffes sådanne foranstaltninger, at produktionsoverensstemmelsen genetableres hurtigst muligt.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 11. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1. Generelt
 12.1.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 8 til ændringsserie 09 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 09.
 12.1.2.
 Medmindre andet er angivet eller krævet i henhold til sammenhængen finder supplementer til ændringsserie 10 også anvendelse på udstedelse og forlængelse af godkendelser i henhold til ændringsserie 09.
 12.1.3.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 10 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 10.
 12.1.4.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 4 til ændringsserie 10 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 4.
 12.1.5.
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan ikke nægte at meddele udvidelse af typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3 til ændringsserie 10.
 12.2. Nye typegodkendelser
 12.2.1.
 Fra 24 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 8 til ændringsserie 09 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 09.
 12.2.2.
 Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 10 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret


text:
ved ændringsserie 10.
 12.2.3.
 I en periode indtil 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 10 for dette regulativ må ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, nægte at udstede national typegodkendelse af et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved den foregående ændringsserie.
 12.2.4.
 I en periode indtil 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 10 for dette regulativ skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat udstede ECE-typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3 til ændringsserie 10.
 12.2.5.
 Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 5 ændringsserie 10 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 5 til ændringsserie 10.
 12.3. Udløb af gyldigheden for gamle godkendelser
 12.3.1.
 Fra og med 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 10 til dette regulativ kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 10.
 12.4. Nye kontraherende parter
 12.4.1.
 Uanset ovenstående overgangsbestemmelser er kontraherende parter, hvis anvendelse af dette regulativ først træder i kraft efter ikrafttrædelsen af den seneste ændringsserie, ikke forpligtede til at acceptere godkendelser, som er udstedt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ.
 (1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (2) I overensstemmelse med anvendelsesdatoerne i punkt 12 i dette regulativ er forskrifterne for køretøjer i klasse M1 udelukkende omfattet af regulativ nr. 143-H. Hvad angår køretøjer i klasse N1, anerkender de kontraherende parter, som har underskrevet både regulativ nr. 13-H og dette regulativ, typegodkendelser meddelt i henhold til hvert af de to regulativer som ensgyldige.
 (3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder


text:
overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 (4) Indtil der er vedtaget ensartede tekniske standarder, der sikrer interoperabilitet og sikkerhed, er koblinger af motorkøretøjer og påhængskøretøjer, der er i overensstemmelse med punkt 5.1.3.1.3, ikke tilladt.
 (5) Gælder ikke for påhængskøretøjer.
 (6) Hvis forskelligt fra minimalt indkoblingstryk.
 (7) Gælder kun for påhængskøretøjer.
 (8) Gælder ikke for påhængskøretøjer med elektronisk kontrollerede bremsesystemer.
 (9) Med henblik på periodisk syn, vil de minimale decelerationstal for hele køretøjet måske skulle justeres med henblik på nationale eller internationale driftsmæssige krav.
 (10) Den myndighed, der meddeler godkendelse, har ret til at kontrollere driftsbremsesystemet ved yderligere procedurer for prøvning af køretøjet.
 (11) ISO 7638:1997-forbindelsesstikket kan alt efter behov anvendes til 5- eller 7-pol-applikationer.
 (12) Indtil der er vedtaget ensartede prøvemetoder, skal fabrikanten for den tekniske tjeneste fremlægge en gennemgang af mulige fejl i betjeningstransmissionen og virkninger heraf. Fabrikanten og den tekniske tjeneste skal drøfte disse oplysninger og nå til enighed om dem.
 (13) ISO 7638:1997-forbindelsesstikket kan alt efter behov anvendes til 5- eller 7-pol-applikationer.
 (14) Opfyldelsen af dette krav bekræftes af køretøjets fabrikant i forbindelse med typegodkendelsen.
 (15) I løbet af en begivenhed, der indebærer »selektiv bremsefunktion«, kan denne funktion ændres til en »bremsefunktion med automatiske kommandoer«.
 (16) Dette krav gælder først, når ISO-standard 11992 er ændret, således at den omfatter signalet »tænd stoplygterne«.
 (17) Indtil der er vedtaget ensartede tekniske forskrifter for korrekt bedømmelse af automatiske bremsejusteringsanordninger, skal kravet om friløb anses som opfyldt, hvis friløb tilgodeses ved alle de for det pågældende påhængskøretøj foreskrevne bremseprøvninger.
 (18) Indtil der er vedtaget ensartede prøvemetoder, skal fabrikanten for den tekniske tjeneste fremlægge en gennemgang af mulige fejl i betjeningstransmissionen og virkninger heraf. Fabrikanten og den tekniske tjeneste skal drøfte disse oplysninger og nå til enighed om dem.
 (19) ISO 7638:1997-forbindelsesstikket kan alt efter behov anvendes til 5- eller 7-pol-applikationer.
 (20) ISO 7638:1997-forbindelsesstikket kan alt efter behov anvendes til 5- eller 7-pol-applikationer.
 (21) De i ISO 7638:1997 beskrevne tværsnit for påhængskøretøjets ledere kan reduceres, hvis påhængskøretøjet er forsynet med egen uafhængig sikring. Sikringen skal være af en sådan størrelse, at kredsløbets mærkestrøm ikke overskrides. Denne undtagelse finder ikke anvendelse på påhængskøretøjer, der er udstyret til at trække et andet påhængskøretøj.
 (22) ISO 7638:1997-forbindelsesstikket kan alt efter behov anvendes til 5- eller 7-pol-applikationer.
 (23) Opfyldelsen af dette krav af køretøjets fabrikant i forbindelse med typegodkendelsen.
 (24) Dette krav gælder først, når ISO-standard 11992 er ændret, således at den omfatter signalet »tænd stoplygterne«.
 (25) I løbet af en begivenhed, der indebærer »selektiv bremsefunktion«, kan denne funktion ændres til en »bremsefunktion med automatiske kommandoer«.
 BILAG 1
 Bremsesystemer, anordninger, metoder og betingelser, der ikke er omfattet af dette regulativ
 1.
 Metoder til måling af reaktionstider (»responstid«) i andre bremsesystemer end trykluftbremser.
 BILAG 2
 MEDDELELSE
 (1)
 (største format: A4 (210 ×297 mm))
 (1) Efter anmodning i forbindelse med


text:
ansøgning om godkendelse i henhold til regulativ nr. 90 skal de i tillæg 1 til dette bilag omhandlede oplysninger leveres af den godkendende myndighed. Disse oplysninger skal dog alene fremlægges i forbindelse med godkendelse i henhold til regulativ 90.
 TILLÆG 1
 Liste over køretøjsdata I forbindelse med godkendelser i henhold til regulativ nr. 90
 1.
 Beskrivelse af køretøjstypen ...
 1.1.
 Køretøjets handelsbetegnelse eller mærke ...
 1.2.
 Køretøjets klasse ...
 1.3.
 Køretøjstype i henhold godkendelse efter regulativ nr. 13 ...
 ...
 1.4.
 Modeller eller handelsbetegnelser for de køretøjer, køretøjstypen består af ...
 ...
 1.5.
 Fabrikantens navn og adresse ...
 2.
 Bremsebelægningernes fabrikat og type ...
 2.1.
 Bremsebelægninger prøvet i henhold til alle relevante forskrifter i bilag 4 ...
 ...
 2.2.
 Bremsebelægninger prøvet i henhold til bilag 15 ...
 3.
 Køretøjets mindstemasse ...
 3.1.
 Massens fordeling på akslerne (maksimalværdier) ...
 ...
 4.
 Køretøjets tilladte totalmasse ...
 4.1.
 Massens fordeling på akslerne (maksimalværdier) ...
 ...
 5.
 Køretøjets tophastighed ...
 6.
 Dæk- og hjuldimensioner ...
 7.
 Bremsekredsenes konfiguration (f.eks. opdeling for/bag eller diagonal) ...
 ...
 8.
 Erklæring om, hvilket bremsesystem der er nødbremsesystemet ...
 ...
 9.
 Specifikationer for bremseventiler (hvis relevant) ...
 ...
 9.1.
 Justeringsspecifikationer for den lastafhængige reguleringsventil ...
 ...
 9.2.
 Trykventilens indstilling ...
 10.
 Tilsigtet fordeling af bremsekraften ...
 11.
 Bremsens specifikationer ...
 11.1.
 Skivebremsetype (f.eks. antal stempler og deres diameter, ventileret eller massiv skive) ...
 ...
 11.2.
 Tromlebremsetype (f.eks. duo servo, samt dimensioner for stempler og tromle) ...
 ...
 11.3.
 For trykluftbremsesystemer f.eks. type og størrelse af bremsemembraner, bremsearme, mv. ...
 ...
 12.
 Hovedcylinderens type og størrelse ...
 13.
 Forstærkerens type og størrelse ...
 TILLÆG 2
 Typegodkendelsesattest vedrørende køretøjets bremsesystem
 1. GENERELT
 Følgende yderlige data skal registreres, når påhængskøretøjet er godkendt ved den alternative procedure, der er defineret i bilag 20 til dette regulativ.
 2. PRØVNINGSRAPPORTER I HENHOLD TIL BILAG 19
 2.1.
 Bremsemembraner
 Rapport nr. ...
 2.2.
 Fjederbremser
 Rapport nr. ...
 2.3.
 Påhængskøretøjers bremsevirkning ved kolde bremser - kendetegn:
 Rapport nr. ...
 2.4.
 Blokeringsfrit bremsesystem
 Rapport nr. ...
 3. KONTROL AF BREMSEVIRKNING
 3.1.
 Påhængskøretøjet opfylder forskrifterne i bilag 4, punkt 3.1.2 og 1.2.7. (driftsbremsevirkning ved kolde bremser)
 ja/nej (1)
 3.2.
 Påhængskøretøjet opfylder forskrifterne i bilag 4, punkt 3.2. (parkeringsbremsevirkning ved kolde bremser)
 ja/nej (1)
 3.3.
 Påhængskøretøjet opfylder forskrifterne i bilag 4, punkt 3.3. (nødbremsevirkning/bremsevirkning ved automatisk bremsning)
 ja/nej (1)
 3.4.
 Påhængskøretøjet opfylder forskrifterne i bilag 10, punkt 6. (bremse-virkning ved svigt i bremsekraftfordelingssystemet)
 ja/nej (1)
 3.5.
 Påhængskøretøjet opfylder forskrifterne i punkt 5.2.2.14.1 i dette regulativ (bremsevirkning ved utæthed på hjælpeudstyr)
 ja/nej (1)
 3.6.
 Påhængskøretøjet opfylder forskrifterne i bilag 13 (blokeringsfri bremsning)
 ja/nej (1)
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 3
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (jf. pkt. 4.4 i dette regulativ)
 Af ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, fremgår, at køretøjet, hvad angår bremsesystemet, er godkendt i det Forenede Kongerige (E11) i medfør af regulativ nr. 13 under typegodkendelsesnr. 102439. Dette nummer angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 13 som ændret ved ændringsserie 10. For køretøjer i klasse M2 og M3 angiver dette mærke, at denne


text:
type køretøj har været gennem type II-prøvningen.
 MODEL B
 (jf. pkt. 4.5 i dette regulativ)
 Af ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, fremgår, at køretøjet, hvad angår bremsesystemet, er godkendt i det Forenede Kongerige (E11) i medfør af regulativ nr. 13. For køretøjer i klasse M2 og M3 angiver dette mærke, at denne type køretøj har været gennem type IIA-prøvningen.
 MODEL C
 (jf. pkt. 4.6 i dette regulativ)
 Af ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, fremgår, at køretøjstypen er godkendt i det Forenede Kongerige (E11) i medfør af regulativ nr. 13 og 24 (1). (I sidstnævnte regulativ er den korrigerede værdi af absorptionskoefficienten 1,30 m-1.)
 (1) Nummeret er kun givet som eksempel.
 BILAG 4
 Bremseprøvning og bremsevirkning for bremsesystemer
 1. BREMSEPRØVNINGER
 1.1. Generelt
 1.1.1.
 Den foreskrevne bremsevirkning for bremsesystemer er baseret på bremselængden og/eller den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration. Et bremsesystems virkning bedømmes ved, at man måler bremselængden i forhold til køretøjets begyndelseshastighed, og/eller ved, at man måler den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration under prøvningen.
 1.1.2.
 Bremselængden er den afstand, køretøjet tilbagelægger fra det øjeblik, føreren begynder at påvirke betjeningsanordningen, indtil køretøjet står stille; begyndelseshastigheden er køretøjets hastighed i det øjeblik, hvor føreren begynder at påvirke betjeningsanordningen; begyndelseshastigheden skal være mindst 98 % af den hastighed, der foreskrives for den pågældende prøvning.
 Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration (dm) beregnes som decelerationens gennemsnit over den tilbagelagte afstand i intervallet mellem vb og ve, efter nedenstående formel:
 hvor
 vo
 =
 køretøjets begyndelseshastighed i km/h,
 vb
 =
 køretøjets hastighed ved 0,8 vo i km/h,
 ve
 =
 køretøjets hastighed ved 0,1 vo i km/h,
 sb
 =
 den tilbagelagte afstand mellem vo og vb i meter,
 se
 =
 den tilbagelagte afstand mellem vo og ve i meter.
 Hastighed og afstand bestemmes med instrumenter, hvis nøjagtighed er ±1 % ved den foreskrevne prøvningshastighed. Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration kan bestemmes på anden måde end ved måling af hastighed og afstand; i så fald skal nøjagtigheden af den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration være ± 3 %.
 1.2. Ved godkendelse af et køretøj måles bremsevirkningen ved prøvninger på vej; disse prøvninger foretages under følgende betingelser:
 1.2.1.
 køretøjets belæsningstilstand skal være som foreskrevet i forbindelse med den enkelte prøvning; oplysning om belæsningstilstanden skal gives i prøvningsrapporten
 1.2.2.
 prøvningen foretages ved de hastigheder, der er angivet for hver type prøve; er køretøjets konstruktivt bestemte maksimalhastighed lavere end den foreskrevne prøvningshastighed, udføres prøvningen ved køretøjets maksimalhastighed
 1.2.3.
 ved prøvningerne må den kraft, hvormed betjeningsanordningen aktiveres for at opnå den krævede virkning, ikke overskride den værdi, der er fastlagt for den pågældende køretøjsklasse
 1.2.4.
 medmindre andet er fastlagt i de pågældende bilag, skal prøvestrækningen have en overflade, der giver god friktion
 1.2.5.
 prøvningerne må kun finde sted, når der ikke er vind, som kan påvirke resultaterne
 1.2.6.
 ved prøvningens begyndelse skal dækkene være kolde og oppumpet til det tryk, der foreskrives for den faktiske statiske belastning af hjulene
 1.2.7.
 den foreskrevne bremsevirkning skal opnås, uden at hjulene blokeres, uden at køretøjet afviger fra sin kørselsretning, og uden at der forekommer


text:
unormale vibrationer. (1)
 1.2.8.
 For helt eller delvist elektrisk drevne køretøjer, hvis motor(er) er fast forbundet med hjulene, skal alle prøvningerne udføres med motoren (motorerne) tilkoblet.
 1.2.9.
 For de i punkt 1.2.8 omhandlede køretøjer med elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori A kan køreegenskabsprøvningerne i punkt 1.4.3.1 i dette bilag gennemføres på vejbane med lav friktionskoefficient (som defineret i bilag 13, punkt 5.2.2).
 1.2.9.1.
 På køretøjer med elektrisk bremsesystem med energigenvinding af kategori A må midlertidige omstændigheder som gearskift, eller at speederen slippes, endvidere ikke kunne influere på køretøjets reaktioner under de i punkt 1.2.9 fastlagte prøvningsbetingelser.
 1.2.10.
 Under de i punkt 1.2.9 og 1.2.9.1 fastlagte prøvninger er blokering af hjulene ikke tilladt. Styrekorrektion er dog tilladt, hvis der drejes mindre end 120° på styreapparatets betjeningsanordning i løbet af de to første sekunder og mindre end 240° i alt.
 1.2.11.
 For køretøjer med elektrisk aktiverede driftsbremser drevet af traktionsbatterier (eller hjælpebatterier), som kun forsynes med energi fra et uafhængigt, eksternt opladningssystem, skal disse batteriers ladetilstand ved prøvningen af bremsevirkningen gennemsnitligt ikke være mere end 5 procent højere end den ladetilstand, hvorved den i punkt 5.2.1.27.6 omhandlede advarselssignal om bremsesvigt skal afgives.
 Hvis denne advarsel afgives, kan batterierne oplades i løbet af prøvningen for at holde deres ladetilstand inden for det foreskrevne ladetilstandsinterval.
 1.3. Køretøjets opførsel under bremsningen
 1.3.1.
 Ved bremseprøvningerne, særligt ved høj hastighed, skal køretøjets generelle reaktioner under bremsningen kontrolleres.
 1.3.2.
 Køretøjets reaktioner ved bremsning på vejbane med nedsat friktion. Reaktionerne hos køretøjer i klasse M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 og O4 ved bremsning på vejbane med nedsat friktion skal opfylde forskrifterne i bilag 10 og/eller bilag 13 til dette regulativ.
 1.3.2.1.
 For bremsesystemer i henhold til punkt 5.2.1.7.2, hvor bremsemomentet for en bestemt aksel (eller aksler) opnås fra mere end en kilde, og hvor hver af de enkelte kilder kan varieres i forhold til de andre, skal køretøjet opfylde kravene i bilag 10 eller alternativt bilag 13 ved de i systemets kontrolstrategi tilladte forhold. (2)
 1.4. Type 0-prøvning (normal prøvning af bremsevirkning med kolde bremser)
 1.4.1. Generelt
 1.4.1.1.
 Bremserne skal være kolde; en bremse anses for kold, når temperaturen målt på skiven eller tromlens yderside er under 100 °C.
 1.4.1.2.
 Prøvningen foretages under følgende betingelser:
 1.4.1.2.1.
 Køretøjet skal være belæsset, således at fordelingen af dets masse på akslerne er den af fabrikanten fastsatte; hvor der findes flere belæsningsmuligheder, skal totalmassen fordeles på akslerne i forhold til de tilladte akseltryk. For sættevognstrækkere kan belastningen anbringes omtrent midt imellem den hovedboltstilling, der følger af ovennævnte belastningsforhold, og bagakslens(-ernes) centerlinje.
 1.4.1.2.2.
 Hver prøvning skal gentages med ubelæsset køretøj. For motorkøretøjer kan der foruden føreren på forsædet befinde sig endnu en person, der skal notere prøvningsresultaterne.
 For et sættevognstrækkere udføres prøvningerne i ubelæsset stand med køretøjet alene, inkl. en vægt, der repræsenterer skammelen. Der skal ligeledes være en vægt, der repræsenterer et reservehjul, såfremt dette indgår i standardudstyret for køretøjet.
 For et køretøj der udelukkende fremstår som chassis med førerhus, kan der tilføjes en yderligere belastning til simulering af opbygningens


text:
vægt, som ikke overstiger den mindste vægt, der er angivet af fabrikanten i bilag 2 til dette regulativ.
 For køretøjer udstyret med elektrisk bremsesystem med energigenvinding afhænger kravene af disse systemers kategori:
 Kategori A
 :
 Særskilte betjeningsgreb for den elektriske bremse med energigenvinding anvendes ikke ved type 0-prøvninger.
 Kategori B
 :
 Bidraget fra det elektriske bremsesystem med energigenvinding til den frembragte bremsekraft må ikke overstige det for systemets konstruktion garanterede minimale niveau.
 Dette krav anses for opfyldt, hvis batterierne er i en af de nedenstående ladetilstande (3), som bestemmes efter metoden beskrevet i tillæg 1 til dette bilag:
 a)
 maksimalt ladeniveau anbefalet af fabrikanten som anført i køretøjets specifikationer
 b)
 et ladeniveau på mindst 95 % af det fulde ladeniveau, idet fabrikanten ikke har givet specifikke anbefalinger
 c)
 maksimalt ladeniveau som følge af automatisk ladekontrol i køretøjet.
 1.4.1.2.3.
 De foreskrevne mindstepræstationer ved prøvning med såvel belæsset som ubelæsset køretøj er anført i det følgende; køretøjet skal opfylde både den foreskrevne bremselængde og den foreskrevne gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, men det kan forekomme, at det ikke er nødvendigt at måle begge parametre.
 1.4.1.2.4.
 Prøvestrækningen skal være vandret.
 1.4.2. Type 0-prøvning med frakoblet motor
 Prøvningen skal foretages med den for den pågældende køretøjsklasse anførte hastighed, idet der tillades en vis tolerance inden for de foreskrevne værdier. Den foreskrevne mindstevirkning for hver klasse skal nås.
 1.4.3. Type 0-prøvning med tilkoblet motor
 1.4.3.1.
 Derudover skal prøvningerne udføres ved flere rotationshastigheder, hvoraf den laveste skal svare til 30 % af køretøjets maksimalhastighed og den højeste til 80 % af denne hastighed. For køretøjer, der er udstyret med fartbegrænser, skal dennes hastighedsgrænse anvendes som køretøjets maksimalhastighed. De maksimale opnåelige bremsevirkninger måles, og køretøjets reaktioner anføres i prøvningsrapporten. Sættevognstrækkere, der er kunstigt belastet for at simulere virkningerne af en lastet sættevogn, må ikke prøves ved over 80 km/h.
 1.4.3.2.
 Der skal foretages yderligere prøvninger med tilkoblet motor ved den hastighed, der er foreskrevet for den klasse, som køretøjet tilhører. Den foreskrevne mindstevirkning for hver klasse skal nås. Sættevognstrækkere, der er kunstigt belastet for at simulere virkningerne af en lastet sættevogn, må ikke prøves ved over 80 km/h.
 1.4.4. Type 0-prøvning for køretøjer i klasse O med trykluftbremser
 1.4.4.1.
 Påhængskøretøjets bremsevirkning kan beregnes enten på grundlag af decelerationstallet for det trækkende køretøj plus påhængskøretøjet og den målte koblingskraft eller, i visse tilfælde, på grundlag af decelerationstallet for det trækkende køretøj plus påhængskøretøjet, når kun påhængskøretøjet bremses. Det trækkende køretøjs motor skal være frakoblet under bremseprøvningen.
 I det tilfælde, hvor kun påhængskøretøjet bremses, skal effekten, med henblik på at tage højde for den ekstra vægt, der afbremses, forstås som den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 1.4.4.2.
 Med undtagelse af de i punkt 1.4.4.3 og 1.4.4.4 i dette bilag nævnte tilfælde er det for bestemmelse af påhængskøretøjets decelerationstal nødvendigt at måle decelerationstallet for det trækkende køretøj plus påhængskøretøjet samt koblingskraften. Det trækkende køretøj skal opfylde forskrifterne i bilag 10 for så vidt angår forholdet mellem TM/PM og trykket pm. Påhængskøretøjets decelerationstal på grundlag af følgende formel:
 hvor
 zR
 =
 påhængskøretøjets decelerationstal


text:
zR+M
 =
 decelerationstal for det trækkende køretøj plus påhængskøretøjet
 D
 =
 koblingskraft
 (trækkraft: +D),
 (trykkraft: -D)
 PR
 =
 =samlet normalt statisk reaktionskraft mellem vejbane og hjul for påhængskøretøjet (bilag 10).
 1.4.4.3.
 Såfremt et påhængskøretøj har et kontinuert eller semikontinuert bremsesystem, hvor trykket i bremsecylinderen ikke ændres under bremsningen på trods af den dynamiske forskydning af akselbelastningen, og når der er tale om sættevogne, tillades påhængskøretøjet afbremset alene. Påhængskøretøjets decelerationstal beregnes på grundlag af følgende formel :
 hvor
 R
 =
 rullemodstandstal = 0,01
 PM
 =
 samlet normalt statisk reaktionskraft mellem vejbane og hjul for påhængskøretøjet (bilag 10).
 1.4.4.4.
 Subsidiært kan bestemmelsen af påhængskøretøjets decelerationstal ske ved bremsning af påhængskøretøjet alene. I så fald skal det anvendte tryk være det samme som det, der måles i bremsecylinderen under bremsningen af vogntoget.
 1.5. Type I-prøvning (fadingprøvning)
 1.5.1. Med gentaget bremsning
 1.5.1.1.
 Afprøvning af driftsbremsen sker for alle motorkøretøjers vedkommende ved en række på hinanden følgende bremsninger med belæsset køretøj under betingelserne angivet i følgende tabel:
 Køretøjsklasse
 Betingelser
 v1 (km/h)
 v2 (km/h)
 Δt (sek.)
 n
 M2
 80 % vmax
 ≤ 100
 1/2 v1
 55
 15
 N1
 80 % vmax
 ≤ 120
 1/2 v1
 55
 15
 M3, N2, N3
 80 % vmax
 ≤ 60
 1/2 v1
 60
 20
 hvor
 v1
 =
 begyndelseshastighed før bremsning
 v2
 =
 sluthastighed efter bremsning
 vmax
 =
 køretøjets maksimalhastighed
 n
 =
 antal bremsninger
 Δt
 =
 varigheden af en bremsecyklus: tidsrummet mellem påbegyndelsen af en bremsning og påbegyndelsen af den følgende bremsning.
 1.5.1.2.
 Tillader et køretøjs egenskaber ikke, at den for Δt foreskrevne varighed overholdes, kan denne øges; der skal i alle tilfælde ud over den tid, der kræves til bremsning og acceleration af køretøjet, være 10 sekunder til rådighed under hver bremsecyklus til stabilisering af hastigheden v1.
 1.5.1.3.
 Ved disse prøvninger skal aktiveringskraften på betjeningsanordningen afpasses således, at der ved den første bremsning opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3 m/s2. Denne kraft skal være den samme under alle følgende bremsninger.
 1.5.1.4.
 Under bremsningerne skal motoren hele tiden være tilkoblet i transmissionens højeste gear (undtagen overgear og lign.).
 1.5.1.5.
 Ved den fornyede acceleration efter bremsningen skal gearkassen anvendes på en sådan måde, at hastigheden v1 opnås på kortest mulig tid (den maksimale acceleration, som motor og gearkasse gør mulig).
 1.5.1.6.
 For køretøjer uden tilstrækkelig rækkevidde til at gennemføre opvarmningscykluserne udføres prøvningerne fra den foreskrevne hastighed før den første bremsning, hvorefter der accelereres med køretøjets maksimale ydeevne og derefter bremses ned fra den hastighed, som opnås ved slutningen af hver cyklus som specificeret for køretøjsklassen i punkt 1.5.1.1 ovenfor.
 1.5.1.7.
 Hvis et køretøj er udstyret med automatiske bremsejusteringsanordninger, skal justeringen af bremserne forud for den ovenfor nævnte type I-prøvning alt efter behov foretages ved anvendelse af følgende fremgangsmåde:
 1.5.1.7.1.
 Ved køretøjer, der er udstyret med trykluftbremser, skal bremserne justeres sådan, at den automatiske bremsejusteringsanordning kan fungere. I dette øjemed justeres stempelvandringen til:
 so ≥ 1,1 × sre-adjust
 (dog ikke over en af fabrikanten angivet maksimalværdi)
 hvor
 sre-adjust
 er den i fabrikantens specifikationer fastsatte vandring, hvor den automatiske bremsejusteringsanordning begynder at justere