text:
- at kvalifikationsniveauet hos nytilkomne i arbejdsstyrken skal
 øges;
 at den eksisterende arbejdsstyrkes kvalifikationer skal ajour-
 føres og forbedres gennem efter- og videreuddannelse;
 at der skal være uddannelsestilbud, som kan føre ti I en øget
 deltagelse i arbejdsstyrken blandt hidtil underrepræsenterede
 grupper;
 - at der skal være mere samspil mellem uddannelse og samfund for at
 sikre, at færdigheder og viden er relevante, afstemte og mulige
 at anvende.
 13. For at kunne gennemføre ovennævnte mål er der behov for mere
 varierede, mere åbne og mere fleksible uddannelsesstrukturer. Uddan-
 nelserne må være i overensstemmelse mød kundernes behov og må kunne
 tilpasses deres beskæftigelsestilbud, og de sociale og uddannelses-
 mæssige omstændigheder. Åben undervisning og fjernundervisning anses
 for at være af afgørende betydning for etableringen af sådanne struk-
 turer.
 Åben undervisnings og fjernundervisningens potentiale
 14. Udtrykket "åben undervisning" betegner enhver form for indlæring, der
 er baseret på fleksible elementer, som giver deltagerne bedre mulig-
 hed for at deltage end kurser, der traditionelt udbydes af centre for
 almen og faglig uddannelse. Denne fleksibilitet skyldes både kursus-
 indholdet og den måde, hvorpå den er opbygget, undervisningsstedet,
 måde, middel og tidstilrettelæggelse af undervisningen, det tempo,
 hvori den studerende arbejder, særlige hjælpemidler og evaluerings-
 former (herunder godskrivning af praktisk e r f a r i n g ) . Meget ofte
 gennemføres åben undervisning i det mindste delvis ved anvendelse af
 nye informations- og kommunikationsmidler.
 ---pagebreak--- 15. "Fjernundervisning" betegner enhver form for indlæring, der ikke
 foregår under konstant og umiddelbart opsyn af lærere, m^p hvor
 deltagerne alligevel nyder godt af en uddannelsesinstitutions plan-
 lægning, vejledning og undervisning. Fjernundervisning foregår for en
 stor del som en uafhængig eller autonom indlæring og er derfor i hdj
 grad afhængig af pædagogisk udformet materiale, som skai erstatte den
 interaktion mellem studerende og lærere, som finder sted i almindelig
 klasseundervisning. Til det autonome element gives der hele tiden
 støtte gennem vejledning og rådgivning, som ideelt set gives på
 regionale eller lokale studiecentre og i stigende omfang gennem
 moderne kommunikationsmidler. Eftersom åben undervisning og
 fjernundervisning skal kunne tilpasses deltagernes eget tempo, er
 materialet normalt opdelt i enheder eller moduler hver med deres
 indlæringsmål.
 Tilstedeværelsen af et stærkt autonomt element i åben undervisning og
 fjernundervisning ligger helt på linje med de ideer, der er alminde-
 lige inden for de videregående uddannelser med hensyn til at gøre de
 studerende mere ansvarlige for at nå deres egne indlæringsmål.
 16. Udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi (ICT)
 har bidraget til den hurtige udvikling inden for åben undervisning og
 f Jernunderv i sn i ng.
 Fremkomsten af telecom-tJenester som f.eks. datanetværk og adgang ti i
 on I ine-databaser har haft en revolutionerende indflydelse på den
 måde, hvorpå informationer kan lagres og genfindes. Det voksende
 verdensmarked for informationstjenester præger nu mange produkter og
 tjenesteydelser.
 Udviklingen af videotextJenester over hele Europa (Minitel i
 Frankrig, Prestel i Det Forenede Kongerige, forskellige tjenester i
 Spanien, Italien og Portugal osv.) har givet den brede offentlighed
 mulighed for billig adgang til data, mens der samtidig er dukket helt
 nye tjenester frem, som udelukkende er baseret


text:
på den nye telematik-
 teknologi. Samtidig giver nye produkter baseret på informations- og
 kommunikationsteknologier brugeren en lang række muligheder, især til
 brug i undervisningen. Ved hjælp af interaktive multimedieteknologier
 kan den studerende få respons uden direkte og konstant mellemkomst
 fra en lerer.
 ---pagebreak--- 17. De enestående muligheder, der ligger i fjernundervisning, skyldes
 undervisningens uafhængighed af tid, sted og tempo. Dette giver en
 omfattende fleksibilitet, som gør, at forbrugernes behov uden besvær
 kan imødekommes. Denne undervisningsform henvender sig især til den
 arbejdende befolkning, eftersom den kan afpasses, således at den
 giver mindst mulig forstyrrelse på Jobbet. Ved uddannelsesorlov kan
 der tages særlige hensyn til produktionskravene, og anvendelsen af
 fjernundervisning giver mulighed for at udnytte en sådan orlov mest
 muligt. Fjernundervisning kan anvendes alene eller som et led i andre
 undervisningssystemer. Den kan anvendes af enkeltpersoner, som er
 spredt over et stort område eller af grupper. Den kan række hen over
 grænser mellem regioner, lande og kontinenter. Der er utallige
 anvendelsesmuligheder enten alene eller sammen med traditionelle
 uddannelsessystemer.6^
 6) Fuldt interaktive multimedieteknologier kræver normalt en PC-arbeJds-
 station, som kan arbejde op mod en fuldt interaktiv multimedie-
 maskine med tilføjelse af et audioprocessorkort, interaktiv video, og
 billedbehandling via grafisk brugerinterface. Optiske diske (laser-
 diske og compact disc) er et billigt lagringsmedium, der samtidig har
 en høj lyd- og billedkvalitet. Derfor er videodiske også almindeligt
 anvendt inden for mange former for interaktiv multi med i undervisning i
 Europa, men CD-Rom (Compact Disc Read Only Memory) er også et kon-
 kurrencedygtigt alternativ. Der skal bruges digital interaktiv video
 (DVI), når der bruges standard-PC som grundlag for multimedieunder-
 visningen. CD-I (Compact Disc Interactive) er et enestående og nyt
 system, som er udformet til 90'ernes bruger og undervisningsmarked.
 Dette system kan behandle billede, tekst, lyd, grafik og er også et
 fortræffeligt medium til sprogbehandling, eftersom det giver mulighed
 for en unik 16-lydkanal. CDTV (Compact Disc Television) er et andet
 multimediesystem til billig datalagring. Og sidst, men ikke mindst,
 giver satelitfJernsyn mulighed for at formidle ikke blot lineært, men
 også interaktivt undervisningsmateriale, som kan skrives og lagres på
 magnetiske pladelagre og derefter læses til direkte brug. Det rfcAi
 også understreges, at udviklingen af nyt programmel i vid udstrækning
 forventes at styrke mlighedeme i det eksisterende og nye raultiinedie-
 maskinel.
 ---pagebreak--- 18. Fjernundervisningen kan komme til at spille en stærk markant rolle
 inden for følgende områder med hensyn til:
 at øge mulighederne for adgang til og deltagelse i uddannelse på
 alle niveauer;
 - at styrke uddannelsesstrukturen i de mindst begunstigede regioner
 og fjerntliggende områder ved at udvide antallet af uddannelses-
 tilbud på institutioner både for enkeltpersoner og grupper;
 at oprette transeuropæiske uddanne Isesnet og sørge for en bedre
 overensstemmelse mellem de europæiske uddannelsessystemer ved
 hjælp af "clearing houses" og "meritoverførsel" i forbindelse med
 åben undervisning og fjernundervisning;
 at sørge for efter- og videreuddannelse af arbejdsstyrken;
 at forbedre uddannelsesprogrammernes kvalitet ved at inddrage
 højt kvalificerede eksterne kræfter og ved at udnytte multi-
 mediernes muligheder;
 at konsolidere uddanne Isespartnerskaber såvel inden for og mellem
 de enkelte medlemsstater som mellem institutioner og

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
erhvervsliv;
 at støtte omstilling og innovation inden for uddannelserne i de
 central- og østeuropæiske lande;
 at tilbyde avancerede uddannelser og at udbrede forskningsresul-
 tater;
 at inddrage den europæiske dimension i uddannelsen af dem, som
 ikke har mulighed for at tilbringe en studieperiode i udlandet,
 og iser sørge for, at en sådan dimension indgår i lærernes
 efteruddannelse;
 at undervise i emner vedrørende Det Europæiske Fællesskab, dets
 love, institutioner og politikker set i global sammenhæng;
 at tilvejebringe europæiske uddannelsesprogrammer på et
 konkurrencedygtigt grund I ag.
 ---pagebreak--- Åben undervisning oo fjernundervisning i medlemsstaterne
 19. I de seneste to årtier er der gjort store anstrengelser for at bringe
 åben undervisning og fjernundervisning ind i uddannelserne, især i
 voksenuddannelserne. Disse anstrengelser har i nogle lande ført til
 oprettelse af afdelinger for åben undervisning og fjernundervisning,
 som er knyttet til eksisterende videregående uddannelsesinstitutio-
 ner. I andre lande som f.eks. Spanien, Det Forenede Kongerige,
 Tyskland, Nederlandene og Portugal er der etableret særskilte og
 uafhængige universiteter for åben undervisning og fjernundervisning.
 Der er stor forskel på størrelsen og indholdet af disse systemer, og
 om de er integreret i den traditionelle uddannelsesstruktur. Der er
 gjort rede herfor i Kommissionens seneste meddelelse om dette emne.
 Det er først og fremmest inden for de videregående og højere uddan-
 nelser at udviklingen af åben undervisning og fjernundervisning er
 foregået, og der tilbydes først og fremmest kurser på universitets-
 niveau og efteruddannelseskurser inden for højteknologi for færdige
 kandidater, der allerede er ansat i erhvervslivet.
 20. I nogle medlemsstater er der specialiserede institutioner og
 nationale sammenslutninger for anvendt åben undervisning og fjern-
 undervisning i erhvervsuddannelserne, der spiller en vigtig rolle med
 hensyn til at imødekomme kvalifikationskravene.
 Eksempler herpå er FUNDESCO i Spanien, FUNDETEC i Portugal og CNAM og
 CNED i Frankrig. Et vigtigt element heri er oprettelsen af uddanne I-
 sespartnerskaber mellem erhvervsliv og erhvervsfaglige uddannelses-
 institutioner, der anvender metoder fra åben undervisning og fjern-
 undervisning. Generelt er der imidlertid næppe tale om en egentlig
 anvendelse af åben undervisning og fjernundervisning i grundud-
 dannelsen eller erhvervsuddannelser på lavere niveau (7) . Virksom-
 hederne har stor interesse i at udvikle multimediekurser til
 erhvervsuddannelser på lavere niveau, og disse kurser kan anvendes
 inden for åben undervisning og fjernundervisning. De kan først og
 fremmest anvendes i større virksomheder og i virksomheder med mange
 afdelinger i servicesektoren. Ifølge oplysninger skal der ske en
 udbygning af små og mellemstore virksomheders deltagelse i åben
 undervisning og fjernundervisning samt i efter- og videreuddannelse.
 (7) Med undtagelse af Portugal, hvor det nationale TV tilbyder grundud-
 dannelse for femte og sjette trin.
 ---pagebreak--- w>
 21. I løbet af de seneste ti år er en række europæiske organisationer
 blevet brændpunkter for udviklingen inden for åben undervisning og
 fjernundervisning. Den europæiske sammenslutning af fjernundervis-
 ningsinstitutioner (EADTU) repræsenterer disse institutioner i 12
 europæiske lande. EUROPACE er en gruppe af højteknologi virksomheder
 og universiteter, der udvikler satellitbaseret efter- og videreuddan-
 nelse. EUROSTEP er en sammenslutning af brugere af satellitter til
 efter- og videreuddanne Isesprogrammer. "Kanel e" er en fjernsynska-
 nal, der tilbyder satellitbaserede uddannelses- og oplysningspro-
 grammer,


text:
og som samtidig udfører en række forskningsopgaver om
 tekniske specifikationer. Under SATURN arbejder åbne universiteter og
 fjernundervisningsinstitutioner sammen med virksomheder, især visse
 små og mellemstore virksomheder. Der findes også en sammenslutning af
 europæiske korrespondanceskoler (AECS), som navnlig repræsenterer
 private udbydere af fjernundervisning. Disse organisationer har fået
 støtte af Kommissionen inden for de eksisterende fællesskabsprogram-
 mer, der sigter mod større samarbejde inden for almen og faglig
 uddannelse. Disse organisationers aktiviteter er med ti i at
 underbygge intrykket af, at megen af den udvikling der foregår inden
 for åben undervisning og fjernundervisning, er rettet mod højere
 uddannelser.
 22. Der er aspekter ved åben undervisning og fjernundervisning, som i
 stadig stigende grad får indflydelse på de traditionelle uddannelses-
 strukturer. Især har udviklingen af billigere maskinel og mere kraf-
 tigt programmel betydet, at anvendelse af multimedier og netværk, som
 er karakteristisk for åben undervisning og fjernundervisning, i
 stigende grad anvendes som et undervisningsmiddel i mange forskellige
 former for uddannelsesinstitutioner på forskellige niveauer, eller at
 de snart vil være inden for rækkevidde. De pædagogiske principper for
 åben undervisning og fjernundervisning, hvor et omhyggeligt struktu-
 reret kursus, inddelt i enheder eller moduler indeholdende specifikke
 indlæringsmål, også vækker opmærksomhed, især på de højere
 uddannelsesinstitutioner. De ser i denne fremgangsmåde et middel til
 at gøre de studerende mere ansvarlige for deres egen læreproces og
 ti I at udarbejde kursusstrukturer, som vil kunne imødekomme behovet
 for øget gennemslagskraft, ved at fremme de studerendes mobilitet
 mellem kurser, institutioner og lande og appellerer til et stigende
 antal deltagere i efter- og videreuddannelse. Der er eksempler på
 fjernundervisning, der anvendes for at give traditionelle under-
 visningsprogrammer eksterne input af høj kvalitet. Alligevel er der
 ikke tale om nogen udpræget integration mellem fjernundervisning og
 traditionel undervisning, og de forskellige metoder spiller ikke
 nogen stor rolle i den overordnede indsats for at opfylde uddannel-
 sesbehovene. De allerede omtalte fælles grundlag og fælles interesser
 vil ikke desto mindre kunne være medvirkende til at få etableret en
 passende i ntegrat i on.
 ---pagebreak--- ' o
 23. De begrænsede muligheder ved åben undervisning og fjernundervisning
 er også et alvorligt problem. Det er af allerstørste betydning, at
 sådanne muligheder udvides, således at de dækker medlemsstaternes,
 virksomhedernes og enkeltpersoners behov og prioriteter. De befolk-
 ningsgrupper, som uddannelsestilbudene er rettet mod, er meget
 heterogene, hvilket gør det nødvendigt at differentiere de anvendte
 metoder og sørge for at udvide tilbudene inden for videnskab,
 teknologi, erhvervsstudier og sprog. Sådanne tilbud må være mindre
 krævende end universitetsstudier. Det vigtige teknikerområde, som er
 i forreste linje, når det drejer sig om tekniske forandringer på
 operationelt niveau, må udbygges i det mindste på det højere
 sekundære trin og især på efter- og videreuddannelsesområdet. Dette
 gælder også for håndværkerområdet, hvor opnåelse af flere og flere
 kvalifikationer er blevet det typiske svar på ændrede produk-
 tionskrav. Inden for videregående uddannelser på lavere trin, der
 bygger på åben undervisning og fjernundervisning, er der også behov
 for en kraftig udbygning for at imødekomme arbejdstagere, som søger
 at ajourføre deres færdigheder eller forbedre deres kvalifikationer i
 forbindelse med uddannelsesorlov. De


text:
medlemsstater, som bestræber sig
 på at styrke grunduddannelsen ved at øge deltagelsen på det højere
 sekundære trin og ved at udvide rækken af uddannelsestilbud, især
 gennem inddragelse af faglige og teknologiske elementer, kan gennem
 åben undervisning og fjernundervisning finde en måde at løse nogle af
 deres problemer på.
 24. Der er mange forskellige aktører involveret i åben undervisning og
 fjernundervisning, og det er sandsynligt, at der vil være endnu flere
 i fremtiden. De vil være fra forskellige typer af uddannelsesinsti-
 tutioner, der tilbyder undervisning på forskellige niveauer, lige fra
 uddannelsesinstitutioner inden for erhvervssektoren over forlagsvirk-
 somheder, arbejdsmarkedets parter og ti I virksomheder, som fremstil-
 ler, formidler og forbruger produkter til åben undervisning og fjern-
 undervisning. For at imødekomme de forskellige behov for koordine-
 ring, bør der imødeses mere end et forslag i så henseende. Der vil i
 høj grad være behov for koordinering for at få opbygget og iværksat
 åben undervisning og fjernundervisning inden for regionerne og med-
 lemsstaterne, for at vedligeholde standarden og kvaliteten og for at
 sikre, at offentlige og private virksomheder på dette område indbyr-
 des kan supplere hinanden. Der må gøres en stor indsats for at
 vurdere behovene for og kravene til åben undervisning og fjernunder-
 visning, hvilket kan ske ved at udvikle passende formidlingssystemer
 og hertil hørende teknologi, ved at give rådgivning, vejledning og
 interaktiv støtte, som er nødvendig for de studerende under deres
 studier, og ved at sikre, at beviser og kvalifikationer sidestilles
 med dem, der opnås gennem traditionelle studier, og at der tages
 hensyn til praktisk erfaring. Etablering af partnerskaber mellem
 institutioner og virksomheder, oprettelse af netværk for producenter
 og forbrugere, etablering af konsortier til formidling af samlede
 ---pagebreak--- uddannelsespakker, rådgivning for små og mellemstore virksomheder og
 for sektorer med ansvar for vurdering af uddannelsesbehov og for
 undervisning, alt dette vil kunne medvirke til at udbrede åben
 undervisning og fjernundervisning på effektiv og Økonomisk vis.
 25. Der er stadig meget, der skal gøres også med hensyn til at få præci-
 seret medlemsstaternes politik, hvad angår finansiering af åben
 undervisning og fjernundervisning. Det er først og fremmest spørgs-
 målet om berettigelsen af offentligt tilskud og størrelsen heraf, der
 skal løses, samt hvorledes sådanne tilskud skal fordeles mellem
 producent og forbruger. Med udgangspunkt i princippet om lige
 muligheder må det være således, at dem, der ønsker at benytte sig af
 uddannelsestilbud i form af åben undervisning og fjernundervisning
 ikke må stilles ufordelagtigt på grund af dette valg. Det kan udmær-
 ket være samfundsøkonomiske hensyn, der bestemmer, hvorledes åben
 undervisning og fjernundervisning skal tilbydes arbejdsløse,
 erhvervshæmmede, folk, der bor i fjerntliggende områder, eller
 arbejdstagere, hvis underhold er truet. Det er vigtigt, at åben
 undervisning og fjernundervisning indgår i enhver form for uddannel-
 sespolitik, der vedrører støtte til erhverv, der undergår foran-
 dringer som følge af ny teknologi, eller hjælp til regioner, for at
 de i tide kan holde trit med kravene til viden og færdigheder som en
 del af deres udviklingsstrategi. Udviklingen inden for arbejdsstyrken
 i de kommende årtier kan udmærket bevirke, at det for mange


text:
unge
 mennesker vil være meget mere almindeligt at arbejde og uddanne sig
 ved hjælp af åben undervisning og fjernundervisning.
 ---pagebreak--- -*<.
 Det Europæiske Fællesskab og åben undervisning og fjernundervisning
 26. Når Det Europæiske Fællesskab beskæftiger sig med åben undervisning
 og fjernundervisning sker det ud fra en erkendelse af, at den kan
 bidrage tit gennemførelsen af målsætninger for uddannelsespolitik i
 medlemsstaterne og i Fællesskabet som helhed, og at effekten af dette
 bidrag i høj grad vil kunne styrkes gennem samarbejde. Der er en
 række karakteristika ved fjernundervisning, som gør det relevant at
 samarbejde. For det første er der omkostningsstrukturen, hvor udvik-
 ling og produktion af kursusmateriale og etablering af formidlings-
 systemer og af støttefaciliteter for deltagerne kræver relativt høje
 investeringer i starten. Især i de fællesskabsregioner, der har en
 mindre udviklet uddannelsesstruktur, kan der være brug for store
 investeringer i så henseende, f.eks. til oprettelse af centre til
 undervisning og studentervejledning og etablering af telekommunika-
 tionsnet. Når først de faste omkostninger er dækket falder marginal-
 omkostningerne pr. deltager imidlertid hurtigt. Stordriftsfordele er
 derfor en vigtig faktor ved åben undervisning og fjernundervisning,
 og jo mere udbredt anvendelsen af materialet bliver, desto større
 bliver besparelserne. Omkostningerne skal også sættes i relation til,
 hvor hurtigt materialet bliver forældet, og det er vigtigt at der ved
 udarbejdelsen af kursusmateriale tages hensyn til, at oplysninger kan
 korrigeres uden unødvendigt spild.
 27. Åben undervisning og fjernundervisning er i visse henseender uafhæn-
 gig af nationale grænser, og dette kan medvirke ti I en udvidelse af
 det potentielle marked og dermed styrke stordriftsfordelene. Dette er
 også vigtigt i relation til inddragelsen af en europæisk dimension i
 undervisningen. Kvaliteten af fjernundervisning kan øges betragte-
 ligt, hvis institutioner, virksomheder, netværk og medlemsstater
 deles om ekspertise og ressourcer. I det store europæiske indre
 marked vil der være konkurrence mellem udbydere af fjernundervisning,
 hvilket i visse tilfælde også kan føre ti I en forbedring af produk-
 tets kvalItet.
 28. Fællesskabets interesse i åben undervisning og fjernundervisning
 styrkes med færdiggørelsen af det indre marked, hvor fri
 bevægelighed for varer, tjenesteydelser, arbejdskraft og kapital er
 sikret i henhold tit Traktatens bestemmelser. Friheden til at tilbyde
 tjenesteydelser over landegrænserne har stærk betydning for
 internationaliseringen af fjernundervisningen og for udvikling af et
 tværnationalt marked for fjernundervisningsprodukter og -tjenester.
 De foranstaltninger, der omtales i Kommissionens grønbog om
 satelI itkommunikation(8) vil kunne medvirke til at forbedre adgangen
 til europæiske telekommunikationssystemer for offentlige og private
 udbydere af åben undervisning og fjernundervisning samt for brugere.
 (8) Fælles europæiske systemer og tjenester. Grønbog om en fælles politik
 for satellitkommunikation i Det Europæiske Fællesskab KOM (90) 490,
 20. november 1990.
 ---pagebreak--- Støtte til udveksling af erfaringer, oplysninger om fJernundervis-
 ni ngsprodukter og -tjenester, oversættelse og tilpasning af
 materiale, forsøg på at standardisere systemer eller gøre dem
 kompatible, harmoniser Inge af kopierings- og brugsrettigheder,
 samarbejde om produkter - alle disse faktorer vil kunne støtte
 udviklingen af et europæisk marked for åben undervisning og
 fjernundervisning. Det er vigtigt, at lokale strukturer og
 støttefaciliteter for deltagerne ikke bliver bundet til lokale eller
 nationale producenter på en


text:
sådan måde, at det er en hindring for, at
 et sådant marked kan fungere. Et frit marked vil kunne fremme
 konkurrencen mellem udbydere af åben undervisning og fjernunder-
 visning i Europa, men det rejser også spørgsmål om kvalitetssikring
 og forbrugerbeskyttelse i forbindelse med køb af tjenesteydelser
 over landegrænserne.
 29. Gensidig anerkendelse af kvalifikationer, der opnås gennem åben
 undervisning og fjernundervisning, vil også være af betydning for
 mobiliteten i forbindelse med kommende studier og beskæftigelse,
 især i betragtning af markedets internationale karakter. Direktivet
 om gensidig anerkendelse af kvalifikationer, der giver adgang ti I et
 lovreguleret erhverv^9), er baseret på gennemførelse af et kursus af
 mindst tre års varighed. Ved første øjekast kan denne anvendelse af
 kursets varighed som et afgørende element for gensidig anerkendelse
 af kvalifikationer forekomme at være et problem for åben undervisning
 og fjernundervisning, hvor beherskelsen af et sæt af indlæringsmål
 er kriteriet for få godskrevet et kursus, og hvor godskrivelse af
 erhvervserfaring kan udgøre en del af vurderingen. I realiteten er
 direktivet også uden ændringer foreneligt med åben undervisning og
 fjernundervisning: faktisk foreskriver det gensidig anerkendelse
 mellem medlemsstaterne ikke blot med hensyn til traditionelle
 erhvervsuddannelser på videregående uddannelsesinstitutioner af en
 varighed på mindst tre år, men også med hensyn til alle andre former
 for faglig uddannelse, som i en medlemsstat betragtes som
 ligestillede med førnævnte uddannelser og giver samme ret til at
 udøve et nærmere fastsat arbejde^ 10 )
 30. For at få en afbalanceret udvikling af uddannelsessystemer i alle
 regioner i Fællesskabet og skabe større overensstemmelse mellem
 europæiske uddannelsessystemer, har Kommissionen defineret åben
 undervisning og fjernundervisning som en af de prioriterede projekter
 for Fællesskabets handlingsplan om transeuropælske netværk^ 11 ).
 (9) Rådets direktiv 89/48/EØF af 21. december 1988 om indførelse af en
 generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for
 erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års
 varighed. EFT nr. L 19/16 af 24. Januar 1989.
 (10) Jvf. artikel 1, litra a ) , sidste afsnit, i direktivet
 (11) Mod transeuropælske net, EF's handlingsprogram, KOM (90) 585
 endelig udg., 10. december 1988.
 ---pagebreak--- Åben undervisning og fjernundervisning samt eksisterende
 fæliesskabsprogrammer
 31. Som et led i bestræbelserne på at fremme grunduddannelsen og efter-
 og videreuddannelser har Kommissionen set på fjernundervisningen som
 en mulighed for at supplere en række eksisterende og igangværende
 fællesskabsprogrammer. Der er tale om følgende programmer:
 32. ERASMUS12>
 Der er tale om et program for interuniversitært samarbejde og
 mobilitet. Da programmet blev udformet, forestillede man sig, at 10%
 af alle studerende skulle have en studieperiode i udlandet som et
 middel til at få en europæisk dimension i uddannelsen. Fjernunder-
 visningen anses for at være et middel til at opnå en europæisk
 dimension for de resterende 90% og især for lærere i deres efter-
 uddannelse. Fjernundervisning er også en mulighed for voksne og
 deltidsstuderende. ECTS er et pilotprojekt under ERASMUS-programmet
 og står for gensidig anerkendelse af kvalifikationer. Det kan vise
 sig at være af værdi, når det drejer sig om behandling af problemer i
 forbindelse med anerkendelse og ligestilling af uddannelser, som er
 opnået gennem fjernundervisning.
 33.


text:
LINGUA 13 )
 Hensigten med dette program er at støtte bestræbelserne i medlems-
 staterens uddannelsessystemer på at øge kendskabet til fremmedsprog
 blandt unge og blandt ansatte i hele Europa, eftersom anvendelsen af
 fjernundervisning er vidt udbredt inden for fremmedsprogsindlæring,
 er det klart, at der her er mulighed for vægtige bidrag til målene
 for dette program under forudsætning af, at kvalitetsstandarderne
 opretholdes. Der kan være tale om særlige bidrag til forberedelse af
 studerende, der vil tilbringe en studieperiode i udlandet, især hvad
 angår undervisning i de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og
 som er mindst anvendt i Fællesskabet.
 34. C0METT14>
 I forbindelse med COMETT-programmet anvendes fjernundervisning som et
 vigtigt led i formidlingen af efter- og videreuddannelse i højtekno-
 logi. Programmet har en klar strategi med hensyn til oprettelse af
 uddanne Isespartnerskabet mellem åbne universiteter og erhvervsliv, og
 der ydes støte til sådanne partnerskabers forsøg på tilvejebringelse
 af europæiske undervisningssystemer og fremstilling af undervisnings-
 materialer.
 12) EFT nr. L 166 af 25.05.87, s. 20
 EFT nr. L 395 af 30.12.89, s. 23
 13) EFT nr. L 239 af 16.08.89, s. 24
 14) EFT nr. L 013 af 17.01.89, s. 28
 ---pagebreak--- •IS
 35 TEMPUS 15 )
 I forbindelse med TEMPUS-programmet om udbygning af de videregående
 uddannelser i central- og Østeuropa har åbne universiteter og fjern-
 undervisningsinstitutioner indgået et samarbejde om f.eks. etable-
 ring af europæiske studiecentre i de største byer i de central- og
 østeuropæiske lande 16 ).
 36. EUROTECNET17)
 Under dette program iværksættes foranstaltninger vedrørende grund-
 uddannelse og efter- og videreuddannelse med henblik på at tilpasse
 arbejdsstyrkens færdigheder til den nye teknologi. Uddannelses-
 metoder baseret på fjernundervisning vil i stigende grad figurere i
 dette program.
 37. FORCE 18 )
 FORCE-programmet har til formål at støtte og supplere den politik og
 de aktiviteter, der iværksættes af medlemsstaterne for at fremme
 adgangen til og deltagelsen i efter- og videreuddannelse. Det vil
 også blive undersøgt, hvilket bidrag fjernundervisningen kan give til
 nyskabelser inden for voksenundervisningen på virksomhedsniveau.
 38. DELTA 19 )
 Under DELTA-programmet har Fællesskabet fortsat ydet støtte til
 forskning i mulighederne for at anvende teknologiske fremskridt til
 undervisningsformål. Forskningen vedrører især samarbejde om
 udvikling af avanceret undervisningsteknologi. Der foretages også
 afprøvning og praktisk anvendelse af disse teknologier med henblik på
 at sikre højere standarder, kompatibilitet og nedsættelse af
 omkostningerne, således at de kan blive tilgængelige på uddannelses-
 området til fornuftige priser.
 39. DET TREDJE RAMMEPROGRAM VEDRØRENDE FORSKNING OG UDVIKLING 20 )
 Dette program omfatter seks nøgleaktiviteter, til hvilke der hører en
 række specifikke programmer. Efter- og videreuddannelse baseret på
 fjernundervisning vil kunne opnå støtte under aktionen, der benævnes
 "Telematiksystemer af almen interesse: Fleksibel fjernundervisning".
 Hensigten er at bane vejen for oprettelse af telematiknet gennem
 prækonkurrencemæssig og prænormativ forskning og udvikling.
 15) EFT nr. L 131 af 23.05.90, s. 21
 16) Oprettelsen for nylig (maj 1991) af Budapest-platformen for øst-vest-
 samarbejdet om fjernundervisning kan øge mulighederne for samarbejde
 på dette område.
 17) EFT nr. L 393 af 30.12.89, s. 29
 18) EFT nr. L 156 af 21.06.90, s. 1
 19) EFT nr. L 206


text:
af 30.07.89, s. 20
 20) EFT nr. L 117/28 af 08.05.90
 ---pagebreak--- 1Q
 40. STRUKTURFONDENE
 Inden for rammerne af strukturfondene kan fjernundervisningen især
 benyttes inden for fællesskabsinitiativer som f.eks. EUROFORM 21 ),
 HORIZON 23 ) og NOW 2 2 ).
 41. EUROPÆISK ÅBENT UNIVERSITET
 I de senere år er der dukket mange forskellige forslag op om etable-
 ring af et europæisk åbent universitet. I betragtning af at der
 allerede er foretaget store investeringer i eksisterende fjernunder-
 visningsinstitutioner, og i betragtning af at de i høj grad har vist
 vilje til at samarbejde med hinanden, støtter Kommissionen et forslag
 gående ud på, at mål og hensigter med et europæisk åbent universitet
 bedst vil kunne imødekommes gennem netværk blandt eksisterende insti-
 tutioner fremfor gennem oprettelse af en ny institution som sådan.
 Kommissionen betragter dem som værende brændpunkter for formidling af
 fjernundervisning og har ydet støtte hertil især gennem et program
 for fælles udvikling af nye europæiske kurser og for meritoverførsel
 blandt disse institutioner.
 F.eks. er Den Europæiske Sammenslutning af Fjernundervisningsinsti-
 tutioner (EADTU) med støtte fra adskillige fællesskabsprogrammer i
 færd med at udvikle moduler baseret på åben undervisning om europæisk
 integration, som vil kunne bruges i akademiske uddannelser både af
 fjernundervisningsinstitutioner og af traditionelle institutioner.
 Særlige foranstaltninger
 Under hensyntagen til medlemsstaternes særlige rolle og ansvar med
 hensyn til fjernundervisning og Fællesskabets interesse i at fremme
 en afbalanceret udvikling på dette område over hele Europa, har
 Kommissionen givet en definition af, hvilken udvikling der bør
 tilstræbes og fremmes.
 42. Foransstaltninger iværksat af medlemsstaterne med henblik på at
 udbygge uddannelsesstrukturerne i de mindst begunstigede, fjernt-
 liggende landområder. En øget anvendelse af fjernundervisning i disse
 fællesskabsregioner vil i beydelig grad kunne forbedre adgangen til
 uddannelse.
 Oprettelse af lokale/regionale uddannelsescentre har vist sig at være
 et effektivt middel ti I:
 at skabe kontakter mellem uddannelsesinstitutioner og
 regionale uddanne Iseskonsortler, især med henblik på at
 imødekomme de lokale erhvervslivs uddannelsesbehov;
 at indføre og informere om fjernundervisningsmateriale og
 -systemer for at øge kendskabet til fjernundervisningens
 muligheder hosd det lokale erhvervsliv;
 21) EFT nr. C 327 af 29.12.90, s. 3
 23) EFT nr. C 327 af 19.12.90, s. 9
 22) EFT nr. C 237 af 29.12.90. s. 5
 ---pagebreak--- at stille lærerkræfter til rådighed (til rådgivning og
 vejledning) på lokalt plan for de studerende, især for
 ansatte i virksomheder, hvor sådanne strukturer mangler;
 at uddele og formidle materiale til åben undervisning (fra
 nationale og internationale producenter) på lokalt plan.
 43. Fællesskabsforanstaltninger, der har til formål at fremme udvikling
 af materiale til åben undervisning til brug i hele Europa og navnlig
 i små og mellemstore virksomheder især inden for nøglesektorer i
 industrien.
 Fællesskabet bør udnytte den erfaring og ekspertise, man har opnået
 gennem COMETT-programmet, og det europæiske UPUV-net under COMETT,
 samt medlemsstaternes indsats på området (f.eks. "Open Tec"-pro-
 grammet i UK) og bør i den forbindelse opfordre til:
 pilotforsøg med fjernundervisning iværksat af faglige eller
 industrielle grupper for ansatte i virksomheder; sådanne
 forsøg kan dreje sig om enten nye kurser og nyt undervis-
 ningsmateriale eller allerede afprøvet kursusmateriale, som
 skal tilpasses


text:
nye målgrupper;
 uddannelsesinitiativer inden for sektorer af strategisk
 betydning for Fællesskabets økonomi, fortrinsvis i form af
 samarbejde mellem fjernundervisningsinstitutioner og berørte
 virksomheder;
 støtte til og evaluering af forsøg med fjernundervisning, som
 er udviklet af større virksomheder for leverandører.
 44. Foranstaltninger til fremme af og støtte til tværnationalt samarbejde
 mellem nuværende og potentielle formidlere af fjernundervisning for
 at øge udnyttelsen af undervisningsmateriale.
 I den forbindelse bør Fællesskabet opfordre til:
 tilpasning af sådant materiale for at imødekomme lokale
 behov, især af sproglig og kulturel art;
 etablering af tværnationale telekpmmunikationsstrukturer til
 informationsudveksling og kursusformidling ved at udnytte den
 moderne telekommunikations- og informationsteknologi, som
 f.eks. sattelitkommunikation og telematiknetværk;
 iværksættelse af uddannelse af undervisere for at øge og
 forbedre deres anvendelse af fjernundervisningsmetoder og
 udvikle en god undervisningspraksis;
 ---pagebreak--- ' o
 etablering af clearinghouse-faciliteter til
 informationsudveksling om fjernundervisningens
 muligheder og produkter og oprettelse af
 databanker på området, for at øge undervis-
 ningsmaterialets og undervisningens kvalitet og
 standard og sørge for godkendelse af kurser
 baseret på fjernundervisning, samt evaluering
 heraf.
 45. Specifikke aktiviteter inden for ERASMUS-programmet til udnyttelse af
 fjernundervisning i samarbejdsprogrammerne mellem universiteterne
 (ICP), der især sigter mod:
 at skabe bedre mulighed for de studerende i Europa til at
 inddrage en europæisk dimension i deres pensum ved hjælp af
 kurser baseret på fjernundervisning fra andre lande;
 - at udvide samarbejdet mellem fjernundervisningsinstitutioner
 og traditionelle universiteter i Europa med henblik på
 udvikling af fælles læseplaner;
 at give voksne og/eller deltidsstuderende mulighed for at
 deltage i ERASMUS-programmet (selv om de ikke kan tage ophold
 i udlandet i en længere periode);
 at forbedre kvaliteten af de videregående uddannelser ved at
 give mulighed for at inddrage højtuddannede eksterne lærere i
 programmet og ved at udvikle brugen af multimedier på de
 højere uddannelsesinstitutioner.
 46. Kommissionen vil også kunne udnytte de ekstra erfaringer, der opnås
 gennem Fællesskabets initiativer, til at gøre status over, hvordan
 den relevante forskning og udvikling anvendes, med inddragelse af de
 seneste resultater fra teknologibaseret indlæring, fuld udnyttelse af
 af informations- og kommunikationsteknologier og samvirke mellem de
 forskellige fællesskabsprogrammer vedrørende forskning og udvikling.
 På baggrund heraf vil Kommissionen og medlemsstaterne kunne bistå
 eksisterende fjernundervisningscentre i Europa med at få udbygget de
 indbyrdes forbindelser og dermed få mest muligt ud af deres
 erfaringer.
 Kommissionen vil også forsøge at fremme samarbejdsinitiativer mellem
 faglige uddannelser og fællesskabsprogrammerne vedrørende forskning
 og udvikling, for så vidt angår fælles standarder, interoperabiIitet
 mellem programmel og kompatibilitet mellem maskinel og undervisnings-
 metoder .
 ---pagebreak--- /I
 19
 Al. En formidling af kurser baseret på fjernundervisning og åben
 undervisning i hele Europa og i et åbent marked gør det nødvendigt at
 iværksætte foranstaltninger til kval itetsfremme og forbrugerbeskyt-
 telse.
 48. Det åbne marked nødvendiggør også fællesskabsforanstaltninger til
 harmonisering af ophavsret og beslægtede rettigheder. Ophavsretten
 ligger til grund for en intellektuel kreativ virksomhed. Gennem
 beskyttelse af ophavsretten vedligeholdes og udvikles kreativiteten
 til fordel for forfattere, kulturlivet, forbrugere, uddannelses-
 systemer og i sidste instans samfundet som helhed. De beslægtede
 rettigheder er i forskellig henseende et supplement hertil, navnlig i
 den forstand at de sikrer dem, der investerer i fremstilling af


text:
kulturprodukter og -ydelser et rimeligt afkast.
 Gennemførelsen af det indre marked forudsætter, at ophavsmænd og
 andre rettighedsindehavere i en medlemsstat kan opnå mindst samme
 beskyttelsesniveau som i deres hjemland, når de ønsker at udnytte
 deres rettigheder i andre medlemsstater. Ti I læggel sen af en rettighed
 og den konkrete forvaltning af denne er således i stadig større
 udstrækning knyttet snævert sammen.
 På grund af de ændringer, der skyldes den teknologiske udvikling, er
 det nødvendigt og hastende at øge beskyttelsen af ophavsretten og de
 beslægtede rettigheder.
 For øjeblikket er man i færd med at udarbejde en række lovbestem-
 melser, foretage undersøgelser m . m . * 2 4 ) . De vigtigste beslutninger
 og direktiver skal vedtages inden 31. december 1992.
 Konklusion
 49. Under udarbejdelsen af dette memorandum har Kommissionen taget til
 efterretning de synspunkter, der blev fremsat af undervisnings-
 ministrene, forsamlet i Rådet den 31. maj 1990 i Bruxelles og den 8.
 november 1990 i Siena. Der er taget nøje hensyn til udtalelser og råd
 fra den gruppe af nationale eksperter, der blev nedsat efter
 anmodning fra Rådet og som skulle drøfte spørgsmål vedrørende åben
 undervisning og fjernundervisning. Ligeledes har man inddraget
 undersøgelser, der er gennemført af eksperter på vegne af Kommis-
 sionen, samt undersøgelser og rapporter fra Europarådet og OECD.
 Kommissionen er overbevist om, at åben undervisning og fjernunder-
 visning er af afgørende betydning for, at alle europæiske borgere kan
 få lettere adgang til uddannelse. Rådet og ministrene med ansvar for
 uddannelsespolitik kan efter drøftelser anmode Kommissionen om på
 fællesskabsplan at iværksætte særlige strategier og initiativer på
 dette område.
 (24) Grønbog om Ophavsret og Den Teknologiske Udfordring (KOM (88)
 172 endelig udg. af Juni 1988) og opfølgningen af grønbogen:
 Kommissionens arbejdsprogram inden for ophavsret og
 beslægtede rettigheder (KOM (90) endelig udg. af 17. Januar
 1991).
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 0254-1459
 KO M (91) 388 endelig udg.
 DOKUMENTER
 DA 16
 Katalognummer : CB-CO-91-435-DA-C
 ISBN 92-77-76263-2
 Kontoret for De Europa&ke Fællesskabers Officielle Publikationer
 1X2985 Luxembourg


text:
L 373/126 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs
 nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's
 statusdokument TRANS/WP.29/343/Rev.X, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Regulativ nr. 107 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) –
 Ensartede bestemmelser for godkendelse af køjetøjer af klasse M2 eller M3 for så vidt angår
 deres generelle konstruktion
 Tillæg 106: Regulativ nr. 107
 Revision 1
 Konsolideret med al gældende tekst frem til:
 Ændringsserie 01 til regulativet – Ikrafttrædelsesdato: 12. august 2004
 Korrigendum 1 - 19. oktober 2004
 Korrigendum 2 - 25. januar 2006
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1. Dette regulativ gælder for alle enkelt- og dobbeltdækkerbusser, stive eller
 leddelte, der tilhører klasse M2 eller M3 1/
 1.2. Kravene i dette regulativ gælder dog ikke følgende køretøjer:
 1.2.1. køretøjer til sikret transport af personer, f.eks. fanger
 1.2.2. køretøjer, der er særligt konstrueret til at medtage tilskadekomne eller syge
 (ambulancer)
 1.2.3. terrængående køretøjer
 1.2.4. køretøjer, som er specielt konstrueret til befordring af skolebørn.
 1.3. For følgende køretøjer gælder kravene i dette regulativ kun i det omfang,
 dette er foreneligt med den anvendelse og funktion, de er beregnet til:
 1.3.1. køretøjer konstrueret til brug for politi, sikkerhedsstyrker og væbnede styrker
 1.3.2. køretøjer, hvis sæder alene er til brug, når køretøjet holder stille, men som
 ikke er beregnet til at medtage flere end 8 personer (føreren ikke medregnet)
 under kørslen. Eksempler herpå er bogbusser, mobile kirker og mobile
 hospitalsenheder. De sæder i sådanne køretøjer, der er beregnet til at blive
 anvendt under kørslen, skal være tydeligt afmærket for brugerne.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ anvendes følgende definitioner:
 1/ Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3),
 (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/127
 2.1. "Køretøj": Et køretøj af klasse M2 eller M3 inden for det i punkt 1 ovenfor
 definerede anvendelsesområde.
 2.1.1. Køretøjer, der kan medtage flere end 22 passagerer ud over føreren, inddeles i
 tre køretøjsgrupper:
 2.1.1.1. "Gruppe I": Køretøjer, der er indrettet med ståpladser for at give mulighed for
 hyppig ind- og udstigning.
 2.1.1.2. "Gruppe II": Køretøjer, der hovedsagelig er indrettet med siddepladser, og
 således konstrueret, at de kan medtage stående passagerer i gangen og/eller i
 et område, der ikke er større end det areal, der er afsat til to dobbeltsæder
 2.1.1.3. "Gruppe III": Køretøjer, der udelukkende er indrettet med siddepladser.
 2.1.1.4. Et køretøj kan anses for at henhøre under mere end én gruppe. I så fald kan
 det godkendes i hver gruppe, som det tilhører.
 2.1.2. For køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer ud over føreren er der
 to køretøjskategorier:
 2.1.2.1. "Kategori A": Køretøjer, der er konstrueret til at medføre stående passagerer;
 køretøjer af denne kategori har sæder og skal være indrettet med ståpladser.
 2.1.2.2. "Kategori B": Køretøjer, der ikke er konstrueret til at medføre stående
 passagerer; et køretøj af denne kategori har ikke plads til stående passagerer.
 2.1.3. "Ledbus": Et køretøj, som består af to eller flere


text:
stive sektioner, forbundet
 med hinanden ved hjælp af en leddelt sammenføjning. De to sektioners
 passagerrum står i forbindelse med hinanden, så passagererne frit kan bevæge
 sig mellem dem. De stive sektioner er permanent forbundet med hinanden og
 kan normalt kun adskilles på værksted.
 2.1.3.1. "Dobbeltdækkerledbus": Et køretøj, som består af to eller flere stive sektioner,
 forbundet med hinanden ved hjælp af en leddelt sammenføjning. Sektionernes
 passagerrum står på mindst det ene dæk i forbindelse med hinanden, så
 passagererne frit kan bevæge sig mellem dem. De stive sektioner er
 permanent forbundet med hinanden og kan normalt kun adskilles på
 værksted.
 2.1.4. "Lavtgulvsbus": Et køretøj i gruppe I, II eller kategori A, hvor mindst 35 % af
 det areal, der er til rådighed for stående passagerer (eller af den forreste
 sektion i ledbusser eller det nederste dæk i dobbeltdækkerbusser), udgør et
 samlet område uden trin med adgang til mindst én udstigningsdør.
 2.1.5. "Karosseri": En separat teknisk enhed omfattende køretøjets særlige indre og
 ydre udstyr.
 2.1.6. "Dobbeltdækkerbus": Et køretøj, hvor det areal, der er til rådighed for
 passagerne, i mindst én del er fordelt på to niveauer, og hvor der ikke er plads
 til stående passagerer på det øverste dæk.
 ---pagebreak--- L 373/128 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 2.1.7. "Separat teknisk enhed": En anordning, som er bestemt til at være en del af et
 køretøj, og som kan typegodkendes særskilt, men kun til en eller flere
 bestemte køretøjstyper.
 2.2. Definition af type:
 2.2.1. "Køretøjstype" anvendes for køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden i
 følgende henseender:
 a) karosseriets fabrikant
 b) chassisets fabrikant
 c) køretøjets gruppe (>22 passagerer eller ≤ 22 passagerer)
 d) karosseriets type (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus)
 e) karosseritype, hvis karosseriet er godkendt som separat teknisk enhed.
 2.2.2. "Karosseritype" anvendes i forbindelse med typegodkendelse som separat
 teknisk enhed for karosserier, der ikke adskiller sig væsentligt fra hinanden i
 følgende henseender:
 a) karosseriets fabrikant
 b) køretøjets gruppe (>22 passagerer eller ≤ 22 passagerer)
 c) karosseriets type (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus)
 d) massen af det fuldt udstyrede køretøjs karosseri inden for en afvigelse på
 10 %
 e) nærmere angivne køretøjstyper, på hvilken karosseritypen kan monteres.
 2.3. "Godkendelse af køretøj eller separat teknisk enhed": Godkendelse af en
 køretøjs- eller karosseritype som defineret i punkt 2.2 hvad angår de i dette
 regulativ angivne konstruktionsspecifikationer.
 2.4. "Overbygning": Den del af karosseriet, der bidrager til køretøjets styrke i
 tilfælde af, at køretøjet vælter.
 2.5. "Udstigningsdør": Dør, der er beregnet til at blive benyttet af passagererne
 under normale forhold med føreren på plads i førersædet.
 2.6. "Dobbeltdør": Dør med to døråbninger eller en hertil svarende passage.
 2.7. "Skydedør": Dør, der kun kan åbnes og lukkes ved at blive skudt langs en
 eller flere retlinjede eller næsten retlinjede skinner.
 2.8. "Nødudgangsdør": Dør, der kun undtagelsesvis skal tjene som udgang for
 passagererne, navnlig i nødstilfælde.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/129
 2.9. "Nødudgangsvindue": Vindue, ikke nødvendigvis med rude, der i
 nødstilfælde kan benyttes som udgang af passagererne.
 2.10. "Dobbeltvindue eller flerfaget vindue": Nødudgangsvindue, som, hvis det
 deles af en


text:
eller flere tænkte lodrette linjer (eller et eller flere tænkte lodrette
 planer), udgør to eller flere dele, der hver især opfylder de krav til
 dimensioner og passage, som stilles til et normalt nødudgangsvindue.
 2.11. "Nødudgangslem": Åbning i taget eller gulvet, der i nødstilfælde skal benyttes
 som nødudgang for passagererne.
 2.12. "Nødudgang": Nødudgangsdør, et nødudgangsvindue eller en
 nødudgangslem.
 2.13. "Udgang": Udstigningsdør, en forbindelsestrappe, en halv trappe eller en
 nødudgang.
 2.14. "Gulv eller dæk": Den del af karosseriet, hvis overflade tjener som støtte for
 de stående passagerer, de siddende passagers og førerens og personalets
 fødder, og som desuden kan tjene som grundlag for sædernes
 monteringsbeslag.
 2.15. "Gang": Det areal, som giver passagererne adgang fra sædet eller sæderækken
 til andre sæder eller sæderækker eller til adgangspassager fra eller til
 udstigningsdøre eller forbindelsestrapper og områder for stående passagerer;
 til gangen medregnes ikke:
 2.15.1. arealet 300 mm foran alle sæder, medmindre der er tale om et sidevendt sæde
 placeret over hjulkassen, i hvilket tilfælde dette mål kan nedsættes til 225
 mm;
 2.15.2. arealet over trin eller trapper;
 2.15.3. arealer, som kun giver adgang til ét sæde eller én sæderække eller et par
 tværstillede sæder eller sæderækker med front mod hinanden.
 2.16. "Adgangspassage": Det areal, der strækker sig ind i køretøjet fra
 udstigningsdøren til den yderste kant af det øverste trin (gangens kant),
 forbindelsestrappen eller den halve trappe. Hvis der ikke er noget trin ved
 døren, anses adgangspassagen for at være det areal, som måles i henhold til
 punkt 7.7.1 i bilag 3 indtil en afstand på 300 mm fra måleskabelonens
 indersides udgangsposition.
 2.17. "Førerrum": Det areal, der med undtagelse af nødstilfælde udelukkende er
 bestemt til brug for føreren, og hvor førersæde, rat, betjeningsudstyr,
 instrumenter og andre anordninger, som kræves til at køre eller betjene
 køretøjet, er anbragt.
 2.18. "Masse af køretøj i køreklar stand": Massen af et ulæsset køretøj med
 karrosseri og, for en bil til påhængskøretøj, med koblingsanordning, i køreklar
 stand, eller massen af chassis med førerhus, når karrosseriet og/eller
 koblingsanordningen ikke monteres af fabrikanten (med kølervæske,
 ---pagebreak--- L 373/130 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 smøremidler, 90 % brændstof, 100 % andre væsker bortset fra spildevand,
 værktøj, reservehjul og fører (75 kg) samt for busser massen af en ekstra fører
 eller lignende (75 kg), hvis der i køretøjet er et sæde beregnet til denne).
 2.19. "Største teknisk tilladte totalvægt (M)": Den største masse baseret på
 køretøjets konstruktion og ydeevne som angivet af fabrikanten. Den største
 teknisk tilladte totalvægt anvendes til at bestemme køretøjskategorien.
 2.20. "Passager": Alle andre personer end føreren og personalet.
 2.21. "Bevægelseshæmmede passagerer": Alle mennesker, som har vanskeligt ved
 at benytte offentlige transportmidler, f.eks. handicappede (herunder personer
 med nedsatte sensoriske og mentale evner samt kørestolsbrugere), personer
 med gangbesvær, små personer, personer med tung bagage, ældre mennesker,
 gravide kvinder, personer med indkøbstasker på hjul og personer med børn
 (herunder børn i klapvogne).
 2.22. "Kørestolsbruger": Alle personer, som på grund af svagelighed eller handicap
 anvender kørestol.
 2.23. "Personale" Person(er), hvis opgave er at være medchauffør eller eventuelt
 medhjælper.
 2.24. "Passagerrum": Det areal, som


text:
er beregnet til brug for passagererne, bortset
 fra areal, der optages af faste installationer såsom bar, køkken, toilet og
 bagage- eller lastrum.
 2.25. "Maskinelt betjent udstigningsdør": Udstigningsdør, som kun kan åbnes og
 lukkes ved anden energitilførsel end muskelkraft, og hvis åbning og lukning
 fjernbetjenes af føreren eller personalet, medmindre den betjenes automatisk.
 2.26. "Automatisk udstigningsdør": Maskinelt betjent udstigningsdør, der (bortset
 fra nødbetjening) kun kan åbnes ved, at en betjeningsanordning påvirkes af en
 passager, efter at betjeningsanordningerne er blevet aktiveret af føreren, og
 som lukker automatisk igen.
 2.27. "Startspærreanordning": Automatisk anordning, som forhindrer, at køretøjet
 sætter i gang fra stilstand.
 2.28. "Udstigningsdør, som betjenes af føreren": Udstigningsdør, som normalt
 åbnes og lukkes af føreren.
 2.29. "Forbeholdt siddeplads": En siddeplads, hvor der er bedre plads til en
 bevægelseshæmmet passager, og som er afmærket i overensstemmelse
 hermed.
 2.30. "Indstigningsanordning": Anordning, der letter indstigning i et køretøj,
 f.eks. løfteanordninger eller ramper.
 2.31. "Knælesystem": System, som helt eller delvist sænker køretøjets karosseri i
 forhold til den normale køreposition.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/131
 2.32. "Løfteanordning": Anordning eller system med en platform, der kan hæves
 og sænkes med henblik på at give passagerer adgang til passagerrummet fra
 jorden.
 2.33. "Rampe": Anordning, der danner forbindelse mellem passagerrummets gulv
 og jorden.
 2.34. "Mobil rampe": Rampe, der kan afmonteres køretøjets konstruktion og kan
 anvendes af føreren eller personalet.
 2.35. "Aftagelige sæder": Sæder, der let kan tages ud af køretøjet.
 2.36. "Forrest og bagest": Forrest og bagest i køretøjet i forhold til den normale
 kørselsretning, idet udtrykkene "fortil" og "bagtil" skal forstås tilsvarende.
 2.37. "Forbindelsestrappe": Trappe, der danner forbindelse mellem øverste og
 nederste dæk.
 2.38. "Separat rum": Rum i køretøjet, hvor passagererne og personalet kan opholde
 sig, når køretøjet er i brug, og som er adskilt fra andre passager- eller
 personalerum, medmindre en skillevæg gør det muligt for passagerne at se ind
 i det næste passagerrum, og som er forbundet ved en gang uden døre.
 2.39. "Halv trappe": Trappe, som udgår fra det øverste dæk, og som ender i en
 nødudgangsdør.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgningen om godkendelse af
 a) en køretøjstype eller
 b) en separat teknisk enhedstype eller
 c) en køretøjstype, der er monteret med et karosseri, der allerede er godkendt
 som separat teknisk enhed
 hvad angår de angivne konstruktionsspecifikationer skal indgives af den
 ansvarlige fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ved ansøgning om godkendelse af et køretøj, der er fremstillet ved at samle et
 chassis og et typegodkendt karosseri, forstås der ved udtrykket "fabrikant"
 den, der har samlet delene.
 3.3. En model af oplysningsskemaet vedrørende konstruktionsspecifikationerne
 findes i bilag 1, del 1.
 3.3.1. Tillæg 1: for en køretøjstype
 3.3.2. Tillæg 2: for en karosseritype
 3.3.3. Tillæg 3: for en køretøjstype, der er monteret med et karosseri, der allerede er
 godkendt som separat teknisk enhed.
 ---pagebreak--- L 373/132 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 3.4. Køretøj(er)/karosseri(er), som er repræsentative for de(n) ansøgte type(r), skal
 indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Såfremt det køretøj eller karrosseri, som indsendes til


text:
godkendelse i
 overensstemmelse med dette regulativ, overholder forskrifterne i
 nedenstående punkt 5, meddeles godkendelse af det pågældende køretøj eller
 karrosseri.
 4.2. Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to
 cifre (i øjeblikket 01, svarende til 01-ændringsserien) angiver den serie
 ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet
 på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må
 ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype eller karosseritype i
 den i punkt 2.2 anvendte betydning.
 4.3. Meddelelse om godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype
 eller karosseritype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende
 parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i
 overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.4. Hvert køretøj eller hvert karosseri, som er i overensstemmelse med en type
 godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted
 være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 4.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret på den
 stat, som har meddelt godkendelse2, og
 4.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet "R", en bindestreg og
 godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1., og
 2/ 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for
 Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for
 Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet),
 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for
 Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien,
 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for
 Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for
 Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske
 Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse
 meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan,
 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49
 for Cypern og 50 for Malta. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske
 orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter
 for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og
 vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne
 forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til de kontraherende
 parter.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/133
 4.4.3. et ekstra symbol bestående af romertal for den gruppe eller de grupper, for
 hvilke køretøjet eller karosseriet er blevet godkendt. Et karosseri, der
 godkendes separat, skal desuden være forsynet med bogstavet S.
 4.5. Svarer køretøjet til en type, som efter et eller flere af de regulativer, der er
 bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt
 godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt


text:
4.4.1 foreskrevne
 symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene
 samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt
 efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ,
 placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt
 4.4.1.
 4.6. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade,
 fabrikanten har anbragt på køretøjet eller karosseriet.
 4.8. I bilag 2 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes
 placering.
 5. FORSKRIFTER
 5.1. Alle køretøjer skal opfylde bestemmelserne i bilag 3 til dette regulativ (ændret
 ved bilag 9 i tilfælde af dobbeltdækkerbusser). Korrosserier, der godkendes
 separat, skal efter omstændighederne være i overensstemmelse med bilag 5
 og/eller 10. Godkendelsen af et køretøj med et karrosseri, der er blevet
 godkendt i henhold til bilag 10, skal gøres færdig i henhold til dette bilag.
 5.2. Køretøjer i gruppe I skal være tilgængelige for bevægelseshæmmede,
 herunder kørestolsbrugere, i overensstemmelse med de tekniske forskrifter i
 bilag 8.
 5.3. Det står de kontraherende parter frit for at vælge den mest hensigtsmæssige
 løsning til at opnå bedre adgangsforhold i andre køretøjer end køretøjer i
 gruppe I. Hvis andre køretøjer end køretøjer i gruppe I er udstyret med
 anordninger for bevægelseshæmmede og/eller kørestolsbrugere, skal de dog
 opfylde de relevante krav i bilag 8.
 5.4. Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en kontraherende parts nationale
 myndigheder specificerer, at visse former for drift er forbeholdt køretøjer, der
 er udstyret til transport af bevægelseshæmmede passagerer i henhold til bilag
 8.
 6. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSE AF EN
 KØRETØJSTYPE ELLER EN KAROSSERITYPE
 6.1. Alle ændringer af køretøjstypen eller karosseritypen skal meddeles den
 administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende
 instans kan da enten:
 ---pagebreak--- L 373/134 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 6.1.1. vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og
 at køretøjet eller karosseriet under alle omstændigheder stadig opfylder
 forskrifterne; eller
 6.1.2. anmode om en yderligere prøvningsrapport fra det tekniske anlæg, der har
 ansvaret for afprøvningen.
 6.2. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om
 ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3
 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.
 6.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en typegodkendelse,
 tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende
 parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, i form af en
 meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1, tillæg 2, til dette
 regulativ.
 7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde
 bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-
 E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med følgende krav:
 7.1. Et køretøj eller et karosseri, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal
 være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal
 opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.
 7.2. Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, kan på et
 hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder,
 som benyttes i


text:
de enkelte produktionsenheder. Den normale hyppighed af
 sådan inspektion er én gang hvert andet år.
 8. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE
 OVERENSSTEMMELSE
 8.1. Godkendelser meddelt for en køretøjstype eller karosseritype efter dette
 regulativ kan inddrages, hvis kravene i punkt 5 ovenfor ikke er opfyldt.
 8.2. Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager
 en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de
 øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af
 et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1, tillæg 2, til dette
 regulativ.
 9. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en
 køretøjstype eller en karosseritype, som er godkendt efter dette regulativ, skal
 han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter
 modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre
 parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en
 meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1, del 1, til dette regulativ.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/135
 10. OVERGANGSBESTEMMELSER
 10.1. Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 01-ændringsserien kan ingen
 kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-
 godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved 01-ændringsserien.
 10.2. Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at meddele
 national typegodkendelse af en køretøjstype, der er godkendt i henhold til
 dette regulativ som ændret ved 01-ændringsserien.
 10.3. Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen må kontraherende parter, som
 anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype,
 som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 01-
 ændringsserien.
 10.4. Fra 72 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for 01-ændringsserien til dette
 regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den
 første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke
 opfylder kravene i 01-ændringsserien til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER
 UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE
 ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN's
 sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for
 udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative
 myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med
 attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af
 godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 12. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE DET TILLADTE AKSELTRYK
 ELLER DEN TOTALE KØRETØJSVÆGT
 Artikel 3 i aftalen er ikke til hinder for, at de kontraherende parter forbyder
 registrering på deres område af køretøjstyper, der er godkendt af andre
 kontraherende parter i henhold til dette regulativ, når passager- og
 bagagekapaciteten medfører, at køretøjets største teknisk tilladte totalvægt
 overskrider de lovbestemte grænseværdier, der finder anvendelse på deres
 område.
 ---pagebreak--- L 373/136 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 BILAG
 LISTE OVER BILAG
 Bilag 1 ECE-typegodkendelsesdokumentation
 Del I Model til oplysningsskema
 Del II Typegodkendelsesattest
 Bilag 2 Udformning af typegodkendelsesmærker
 Bilag 3 Krav til alle køretøjer
 Tillæg: Efterprøvning af statisk krængningsgrænse ved beregning
 Bilag 4 Forklarende diagrammer
 Bilag 5 Overbygningens styrke
 Bilag 6 Retningslinjer for måling af maskinelt betjente døres lukkekraft
 Bilag 7 Særlige krav til køretøjer med en kapacitet


text:
på højst 22 passagerer
 Bilag 8 Krav til tekniske hjælpemidler, der letter adgangsforholdene for
 bevægelseshæmmede
 Bilag 9 Særlige krav til dobbeltdækkerbusser
 Bilag 10 Typegodkendelse af en separat teknisk enhed og typegodkendelse
 af et køretøj monteret med karosseri, der allerede er godkendt
 som separat teknisk enhed.
 Bilag 11 Masse og dimensioner
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/137
 BILAG 1
 ECE-TYPEGODKENDELSESDOKUMENTATION
 Del 1
 Model til oplysningsskema
 Tillæg 1
 MODEL TIL OPLYSNINGSSKEMA
 i henhold til regulativ nr. 107 om typegodkendelse af køretøjer i klasse M2 eller M3 med
 hensyn til deres generelle konstruktion
 Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en
 indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller
 foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal ligeledes
 være tilstrækkelig detaljerede.
 Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede
 funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.
 1. GENERELT
 1.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 1.2. Type:
 1.2.1. Chassis:
 1.2.2. Karrosseri/komplet køretøj:
 1.3. Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (b):
 1.3.1. Chassis:
 1.3.2. Karrosseri/komplet køretøj:
 1.3.3. Mærkets anbringelsessted:
 1.3.3.1. Chassis:
 1.3.3.2. Karrosseri/komplet køretøj:
 1.4. Køretøjets klasse (c):
 1.5. Fabrikantens navn og adresse:
 1.6. Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 ---pagebreak--- L 373/138 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:
 2.2. Målskitse for hele køretøjet:
 2.3. Antal aksler og hjul:
 2.3.1. Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse:
 2.3.2. Antal styrede aksler og deres placering:
 2.4. Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning med udvendige mål):
 2.5. Længdedragermateriale (d):
 2.6. Motorens placering og arrangement:
 2.7. Førerhus (frembygget eller normalt) (z):
 2.8. Højre- eller venstrestyring:
 2.8.1. Køretøjet er udstyret til højre-/venstrekørsel 1/
 2.9. Specificer om motorkøretøjet er beregnet til at trække et påhængskøretøj, og
 om det i så fald er en påhængsvogn/sættevogn/kærre.
 3. MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til
 tegning)
 3.1. Akselafstand(e) (ved fuld last) (f):
 3.2. Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål):
 3.2.1. For chassis med karrosseri
 3.2.1.1. Længde (j):
 3.2.1.2. Bredde (k):
 3.2.1.3. Højde (ubelastet) (l) (ved ophæng med niveauregulering angives normal
 køreposition):
 3.2.1.4. Overhæng fortil (m):
 3.2.1.5. Overhæng bagtil (n):
 3.3. Beliggenheden af tyngdepunktet af køretøjet ved maksimal teknisk tilladt
 totallast, bestemt i længde-, tvær- og lodret retning.
 3.4. Masse af køretøj med karrosseri - og for trækkende køretøjer i andre klasser
 end M1, med koblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten - i
 køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden
 karrosseri/koblingsanordning, hvis karrosseri og/eller koblingsanordning ikke
 monteres af fabrikanten, (med væsker, værktøj, reservehjul, og fører samt for
 busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (o)
 (største og mindste for hver variant):
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/139
 3.4.1. Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn belastning
 på koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant):
 3.5. Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (største og mindste værdi
 for hver variant (y):
 3.5.1. Denne masses fordeling på akslerne (største og mindste værdi for hver
 variant):


text:
3.6. Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel:
 3.7. Teknisk tilladt totalmasse på motorkøretøjets koblingspunkt:
 3.7.1. for motorkøretøjet:
 4. KARROSSERI
 4.1. Karrosseritype: enkeltdækker / dobbeltdækker / leddelt / lavtgulvbus 1/
 4.2. Materialer og konstruktion:
 5. SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR KØRETØJER, DER ANVENDES TIL
 PERSONBEFORDRING OG HAR FLERE END OTTE SIDDEPLADSER
 UD OVER FØRERENS PLADS
 5.1. Køretøjsgruppe/-kategori (gruppe I, gruppe II, gruppe III, kategori A, kategori
 B):
 5.2. Område beregnet til passagerer (m2)
 5.2.1. I alt (So):
 5.2.2. Øverste dæk (Soa): 1/
 5.2.3. Nederste dæk (Sob): 1/
 5.2.4. Til stående passagerer (S1):
 5.3. Antal passagerer (siddende og stående):
 5.3.1. I alt (N):
 5.3.2. Øverste dæk (Na): 1/
 5.3.3. Nederste dæk (Nb): 1/
 5.4. Antal passagerer (siddepladser):
 5.4.1. Total (A):
 5.4.2. Øverste dæk (Aa): 1/
 5.4.3. Nederste dæk (Ab): 1/
 ---pagebreak--- L 373/140 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 5.5. Sæde til personalemedlem: ja/nej 1/
 5.6. Antal udstigningsdøre:
 5.7. Antal nødudgange (døre, vinduer, taglemme, forbindelsestrapper, halve
 trapper):
 5.7.1. Total:
 5.7.2. Øverste dæk: 1/
 5.7.3. Nederste dæk: 1/
 5.8. Rumfang af bagagerum (m3):
 5.9. Tagareal til transport af bagage (m2):
 5.10. Eventuelle tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (f.eks.
 opkørselsrampe, personlift eller gulvsænkningssystem):
 5.11. OVERBYGNINGENS STYRKE
 5.11.1. Regulativ nr. 66 typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger:
 5.11.2. For endnu ikke godkendte overbygninger:
 5.11.2.1. Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål, indretning og
 anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme:
 5.11.2.2. Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har
 indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum:
 5.11.2.3. Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand,
 angivet i længde-, tvær- og lodret retning:
 5.11.2.4. Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser:
 ______________________________
 Forklarende noter:
 1/ Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks.
 hvis flere muligheder foreligger).
 b) Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for
 beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er
 omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i
 følgedokumenterne med "?" (f.eks. ABC??123??).
 c) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers
 konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).
 d) Om muligt betegnelse i henhold til Euronorm; alternativt oplyses:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/141
 a) beskrivelse af materialet
 b) strækgrænse
 c) trækbrudstyrke
 d) forlængelse (i procent)
 e) brinellhårdhed.
 e) Hvis der foreligger en version med normalt førerhus og en version med
 førerhus med sovekabine oplyses for begge udførelser masse og dimensioner.
 f) ISO-standard 612 - 1978, term nr. 6.4.
 j) Bilag 11, afsnit 2.4.1.
 k) Bilag 11, afsnit 4.2.
 l) Bilag 11, afsnit 2.4.3.
 m) ISO-standard 612 - 1978, term nr. 6.6.
 n) ISO-standard 612 - 1978, term nr. 6.7.
 o) Førerens vægt, og i givet fald personalemedlemmets vægt, ansættes til 75 kg
 (68 kg kropsvægt og 7 kg bagagevægt i henhold til ISO-standard
 2416 : 1992), brændstofbeholderen fyldes 90 % og de øvrige
 væskebeholdersystemer (undtagen til spildevand) fyldes til 100 % af den af
 fabrikanten specificerede kapacitet.
 y) For påhængsvogne eller sættevogne, hvor koblingsanordningen eller
 sættevognsskamlen belastes med en betydelig


text:
kraft i lodret retning, indgår
 denne belastning efter division med tyngdeaccelerationen i den teknisk
 tilladte totalmasse.
 z) Ved "frembygget førerhus" forstås en konfiguration, i hvilken over halvdelen
 af motorens længde er placeret bag det mest fremskudte punkt af forrudens
 underkant, og hvor ratnavet er placeret i den forreste fjerdedel af køretøjets
 længde.
 ---pagebreak--- L 373/142 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 BILAG 1
 ECE-TYPEGODKENDELSESDOKUMENTATION
 Del 1
 Model til oplysningsskema
 Tillæg 2
 MODEL AF OPLYSNINGSSKEMA
 i henhold til regulativ nr. 107 om typegodkendelse af karosserier i klasse M2 eller M3 med
 hensyn til deres generelle konstruktion
 Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en
 indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller
 foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal ligeledes
 være tilstrækkelig detaljerede.
 Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede
 funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.
 1. GENERELT
 1.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 1.2. Type:
 1.3. Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (b):
 1.3.1. Karrosseri/komplet køretøj:
 1.3.2. Mærkets anbringelsessted:
 1.3.3. Karrosseri/komplet køretøj:
 1.4. For komponenter og separate tekniske enheder ECE-typegodkendelsesmærkets
 anbringelsessted og -måde:
 1.5. Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:
 2.2. Målskitse for hele køretøjet:
 2.3. Antal aksler og hjul:
 2.4. Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning):
 2.5. Længdedragermateriale (d):
 2.6. Motorens placering og arrangement:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/143
 2.7. Førerhus (frembygget eller normalt) (z):
 2.8. Højre- eller venstrestyring:
 3. MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til
 tegning)
 3.1. Akselafstand(e) (ved fuld last) (f):
 3.2. Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål):
 3.2.1. For karosseri, der er godkendt uden chassis:
 3.2.1.1. Længde (j):
 3.2.1.2. Bredde (k):
 3.2.1.3. Højde (i køreklar stand) (l) (ved ophæng med niveauregulering, angiv normal
 køreposition):
 4. KARROSSERI
 4.1. Karrosseritype: enkeltdækker / dobbeltdækker / leddelt / lavtgulvsbus 1/
 4.2. Materialer og konstruktion:
 5. SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR KØRETØJER, DER ANVENDES TIL
 PERSONBEFORDRING OG HAR FLERE END OTTE SIDDEPLADSER UD
 OVER FØRERENS PLADS
 5.1. Køretøjsgruppe/-kategori (gruppe I, gruppe II, gruppe III, kategori A, kategori
 B):
 5.1.1. Chassistyper, på hvilke de typegodkendte karrosserier kan monteres
 (fabrikant(er) samt køretøjstyper):
 5.2. Område beregnet til passagerer (m2)
 5.2.1. I alt (So):
 5.2.1.1. Øverste dæk (Soa): 1/
 5.2.1.2. Nederste dæk (Sob): 1/
 5.2.2. Til stående passagerer (S1):
 5.3. Antal passagerer (siddende og stående):
 5.3.1. I alt (N):
 5.3.2. Øverste dæk (Na): 1/
 5.3.3. Nederste dæk (Nb): 1/
 ---pagebreak--- L 373/144 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 5.4. Antal siddende passagerer:
 5.4.1. Total (A):
 5.4.2. Øverste dæk (Aa): 1/
 5.4.3. Nederste dæk (Ab): 1/
 5.5. Antal udstigningsdøre:
 5.6. Antal nødudgange (døre, vinduer, taglemme, forbindelsestrapper, halve trapper):
 5.6.1. Total:
 5.6.2. Øverste dæk: 1/
 5.6.3. Nederste dæk: 1/
 5.7. Rumfang af bagagerum (m3):
 5.8. Tagareal til transport af bagage (m2):
 5.9. Eventuelle tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (f.eks.
 opkørselsrampe, personlift eller gulvsænkningssystem):
 5.10. OVERBYGNINGENS STYRKE
 5.10.1. Regulativ nr. 66 typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger:
 5.10.2. For endnu ikke godkendt overbygninger:
 5.10.2.1. Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål,


text:
indretning og
 anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme:
 5.10.2.2. Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har
 indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum:
 5.10.2.3. Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i
 længde-, tvær- og lodret retning:
 5.10.2.4. Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser:
 5.11. Punkter i dette regulativ, som skal udføres og demonstreres for denne tekniske
 enhed:
 ______________________________
 Forklarende noter: Se tillæg 1.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/145
 BILAG 1
 ECE-TYPEGODKENDELSESDOKUMENTATION
 Del 1
 Model til oplysningsskema
 Tillæg 3
 MODEL TIL OPLYSNINGSSKEMA
 I henhold til regulativ nr. 107 om typegodkendelse af køretøjer i klasse M2 eller M3, hvis
 karosseri tidligere har opnået typegodkendelse som en separat teknisk enhed, for så vidt angår
 den generelle konstruktion.
 Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en
 indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller
 foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal ligeledes
 være tilstrækkeligt detaljerede.
 Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede
 funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.
 1. GENERELT
 1.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 1.2. Type:
 1.2.1. Chassis:
 1.2.2. Karrosseri/komplet køretøj:
 1.3. Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (b):
 1.3.1. Chassis:
 1.3.2. Karrosseri/komplet køretøj:
 1.3.3. Mærkets anbringelsessted:
 1.3.3.1. Chassis:
 1.3.3.2. Karrosseri/komplet køretøj:
 1.4. Køretøjets klasse (c):
 1.5. Fabrikantens navn og adresse:
 1.6. Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 ---pagebreak--- L 373/146 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:
 2.2. Målskitse for hele køretøjet:
 2.3. Antal aksler og hjul:
 2.3.1. Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse:
 2.4. Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning):
 2.5. Længdedragermateriale (d):
 2.6. Motorens placering og arrangement:
 2.7. Højre- eller venstrestyring:
 2.7.1. Køretøjet er udstyret til højre-/venstrekørsel 1/
 3. Masse og dimensioner (e) (i kg og mm)
 (Der henvises i givet fald til tegning)
 3.1. Akselafstand(e) (ved fuld last) (f):
 3.2. Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål):
 3.2.1. For chassis med karrosseri
 3.2.1.1. Længde (j):
 3.2.1.2. Bredde (k):
 3.2.1.2.1. Største bredde:
 3.2.1.3. Højde (i køreklar stand) (l) (ved ophæng med niveauregulering angives normal
 køreposition):
 3.3. Masse af køretøj med karrosseri - og for trækkende køretøjer i andre klasser end
 M1, med koblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten - i
 køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden
 karrosseri/koblingsanordning, hvis karrosseri og/eller koblingsanordning ikke
 monteres af fabrikanten, (med væsker, værktøj, reservehjul, og fører samt for
 busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (o)
 (største og mindste værdi for hver variant):
 3.3.1. Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn belastning på
 koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant):
 3.4. Den af fabrikanten opgivne tekniske tilladte totalmasse (y) (største og mindste
 værdi for hver variant):
 3.4.1. Denne masses fordeling på akslerne, og for sættevogn, belastning i
 koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant):
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/147
 3.5. Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel:
 4. Overbygningens


text:
styrke
 4.1. Regulativ nr. 66 typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger:
 4.2. For endnu ikke godkendt overbygninger:
 4.2.1. Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål, indretning og
 anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme:
 4.2.2. Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har
 indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum:
 4.3. Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i
 længde-, tvær- og lodret retning:
 4.4. Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser:
 ____________________________
 Forklarende noter: Se tillæg 1.
 ---pagebreak--- L 373/148 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Bilag 1, del 2, tillæg 1
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 x 297 mm))
 udstedt af: (myndighedens navn)
 .......................................
 .........................................
 Meddelelse vedrørende:
 - typegodkendelse 2/
 - udvidelse af typegodkendelse 2/
 - nægtelse af typegodkendelse 2/
 - inddragelse af typegodkendelse 2
 af en køretøjstype/komponent/separat teknisk enhed 2/ i henhold til regulativ nr. 107
 Godkendelsesnummer:
 Årsag til udvidelse:
 AFSNIT I
 1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 2. Type:
 3. Typeidentifikationsmærker som anført på køretøj / komponent / teknisk enhed
 2/3/
 3.1. Mærkets anbringelsessted:
 4. Køretøjets kategori 2/ 4/
 5. Fabrikantens navn og adresse:
 6. For komponenter og separate tekniske enheder typegodkendelsesmærkets
 anbringelsessted og -måde:
 7 Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 AFSNIT II
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/149
 1. Eventuelle supplerende oplysninger: Se tillæg
 2. Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:
 3. Prøvningsrapportens dato:
 4. Prøvningsrapportens nummer:
 5. Eventuelle bemærkninger: Se tillæg
 6. Sted:
 7. Dato:
 8. Underskrift:
 9. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den
 godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.
 Tillæg til typegodkendelsesattest nr. ...
 vedrørende typegodkendelse af et køretøj i medfør af regulativ nr. 107
 1. Supplerende oplysninger
 1.1. Køretøjets klasse (M2, M3): 2/
 1.2. Karosseriets type (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus 2/)
 1.3. Teknisk tilladt totalmasse (kg):
 1.4. Længde (i alt): . . . mm
 1.5. Bredde (i alt): . . . mm
 1.6. Højde (i alt): . . . mm
 1.7. Antal passagerer (siddende og stående):
 1.7.1. I alt (N):
 1.7.2. Øverste dæk (Na) 2/:
 1.7.3. Nederste dæk (Nb) 2/:
 1.7.4. Antal siddende passagerer:
 1.7.4.1. Total (A):
 1.7.4.2. Øverste dæk (Aa) 2/
 1.7.4.3. Nederste dæk (Ab) 2/:
 ---pagebreak--- L 373/150 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 1.8. Rumfang af bagagerum (m3):
 1.9. Tagareal til transport af bagage (m2):
 1.10. Tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (opkørselsrampe,
 personlift eller gulvsænkningssystem):
 1.11. Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i
 længde-, tvær- og lodret retning:
 1.12. Overbygningens styrke
 1.12.1. Typegodkendelsesnummer, hvis dette kræves:
 1.13. Godkendelse udstedt i henhold til bilag 11, afsnit 7.6.3.1. (A) / afsnit 7.6.3.1. (B)
 2/
 2. Bemærkninger :
 ___________
 _______________
 1/ Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget
 typegodkendelsen (se regulativets forskrifter for godkendelse).
 2/ Det ikke relevante overstreges.
 3/ Hvis typeidentifikationsmærket indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelse af
 det køretøj, den komponent eller den separate tekniske enhed, som dette
 oplysningsskema/denne typegodkendelsesattest omfatter, anføres symbolet "?" i stedet
 for dette tegn i dokumentationsmaterialet (f.eks. ABC??123???) .
 4/


text:
Som fastlagt i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3).
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/151
 BILAG 1
 Del 2
 Tillæg 2
 (største format: A4 (210 x 297 mm))
 MEDDELELSE
 udstedt af: (myndighedens navn)
 ..............................................................
 ...............................................
 ...............................................
 Meddelelse vedrørende:
 - typegodkendelse 2/
 - udvidelse af typegodkendelse 2/
 - nægtelse af typegodkendelse 2/
 - inddragelse af typegodkendelse 2/
 af en køretøjstype/komponent/separat teknisk enhed 2/ i henhold til regulativ nr. 107
 Typegodkendelsesnummer:
 Årsag til udvidelse:
 AFSNIT I
 1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 2. Type:
 3. Typeidentifikationsmærker som anført på køretøj / komponent / separat teknisk
 enhed 2/3/
 3.1. Mærkets anbringelsessted:
 4. Køretøjets kategori 2/ 4/
 5. Fabrikantens navn og adresse:
 ---pagebreak--- L 373/152 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 6. Anbringelsessted og -måde for ECE-typegodkendelsesmærket for komponenter
 og separate tekniske enheder:
 7. Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 AFSNIT II
 1. Supplerende oplysninger (hvis relevant): Se tillæg
 2. Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:
 3. Prøvningsrapportens dato:
 4. Prøvningsrapportens nummer:
 5. Eventuelle bemærkninger: Se tillæg
 6. Sted:
 7. Dato:
 8. Underskrift:
 9. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den
 godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.
 Tillæg til typegodkendelsesattest nr. ...
 vedrørende typegodkendelse af et karosseri som en separat teknisk enhed
 i medfør af regulativ nr. 107
 1. Supplerende oplysninger
 1.1. Køretøjskategorier, hvor karosseriet kan monteres (M2, M3): 2/
 1.2. Karosseriets type (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus): 2/
 1.3. Chassistype(r), hvor karosseriet kan monteres:
 1.4. Antal passagerer (siddende og stående):
 1.4.1. I alt (N):
 1.4.2. Øverste dæk (Na): 2/
 1.4.3. Nederste dæk (Nb): 2/
 1.4.4. Antal siddende passagerer:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/153
 1.4.4.1. Total (A):
 1.4.4.2. Øverste dæk (Aa): 2/
 1.4.4.3. Nederste dæk (Ab): 2/
 1.5. Rumfang af bagagerum (m3):
 1.6. Tagareal til transport af bagage (m2):
 1.7. Tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (opkørselsrampe,
 personlift eller gulvsænkningssystem):
 1.8. Overbygningens styrke
 1.8.1. Typegodkendelsesnummer, hvis dette kræves:
 2. Bemærkninger :
 3. Punkter, som skal udføres og demonstreres for denne separate tekniske enhed:
 ________
 ---pagebreak--- L 373/154 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Bilag 1, del 2, tillæg 3
 (største format: A4 (210 x 297 mm))
 MEDDELELSE
 udstedt af: (myndighedens navn)
 ..............................................................
 ...............................................
 ...............................................
 Meddelelse vedrørende:
 - typegodkendelse 2/
 - udvidelse af typegodkendelse 2/
 - nægtelse af typegodkendelse 2/
 - inddragelse af typegodkendelse 2/
 af en køretøjstype/komponent/separat teknisk enhed 2/ i henhold til regulativ nr. 107
 Typegodkendelsesnummer:
 Årsag til udvidelse:
 AFSNIT I
 1. Fabriksmærke (firmabetegnelse):
 2. Type:
 3. Typeidentifikationsmærker som anført på køretøj / komponent / separat teknisk
 enhed 2/3/
 3.1. Mærkets anbringelsessted:
 4. Køretøjets kategori 2/ 4/
 5. Fabrikantens navn og adresse:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/155
 6. Anbringelsessted og -måde for typegodkendelsesmærket for komponenter og
 separate tekniske enheder:
 7. Adresse(r) på samlefabrik(ker):
 AFSNIT II
 1. Supplerende oplysninger (hvis relevant): Se tillæg
 2. Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:
 3. Prøvningsrapportens dato:
 4. Prøvningsrapportens nummer:
 5. Eventuelle bemærkninger: Se tillæg
 6. Sted:
 7. Dato:
 8. Underskrift:
 9. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den
 godkendende myndighed, og som kan fås ved


text:
henvendelse dertil, er vedlagt.
 Tillæg til typegodkendelsesattest nr. ...
 vedrørende typegodkendelse af et køretøj monteret med et karosseri,
 som allerede er godkendt som separat teknisk enhed i henhold til regulativ nr. 107.
 1. Supplerende oplysninger
 1.1. Køretøjets klasse (M2, M3): 2/
 1.2. Teknisk tilladt totalmasse (kg):
 1.3. Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i
 længde-, tvær- og lodret retning:
 1.4. Overbygningens styrke
 1.4.1. Typegodkendelsesnummer, hvis dette kræves:
 1.5. Godkendelse udstedt i henhold til bilag 11, afsnit 7.6.3.1 (A) / afsnit 7.6.3.1 (B)
 2/
 2. Bemærkninger :
 ___________
 ---pagebreak--- L 373/156 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 _______________
 1/ Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget
 typegodkendelsen (se regulativets forskrifter for godkendelse).
 2/ Det ikke relevante overstreges.
 3/ Hvis typeidentifikationsmærket indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelse af
 det køretøj, den komponent eller den separate tekniske enhed, som dette
 oplysningsskema/denne typegodkendelsesattest omfatter, anføres symbolet "?" i stedet for
 dette tegn i dokumentationsmaterialet (f.eks. ABC??123???).
 4/ Som defineret i den konsoliderede resolution R.E.3
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/157
 Bilag 2
 ANBRINGELSE AF GODKENDELSESMÆRKER
 Model A
 (se punkt 4.4 i dette regulativ)
 01
 a = 8 mm min
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen med hensyn
 til konstruktionsspecifikatioerne er godkendt i Nederlandene (E 4) for gruppe III i henhold til
 regulativ nr. 107 under godkendelsesnummer 012439. Godkendelsesnummeret angiver, at
 godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 107 som ændret ved 01-
 ændringsserien.
 Model B
 (se punkt 4.5 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i
 Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 107 og 43.*/ De to første cifre i
 godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 107 på godkendelsesdatoen indeholdt 01-
 01
 01
 a = 8 mm min
 ændringsserien, og at regulativ nr. 43 forelå i sin oprindelige version.
 ___________
 */ Dette nummer er kun givet som eksempel.
 ---pagebreak--- L 373/158 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Model C
 (Se pkt. 4.4.3. i dette regulativ)
 RS
 01
 a = 8 mm min
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøjs karosseri, viser, at den pågældende
 karosseritype med hensyn til konstruktionsspecifikationerne er godkendt separat i Nederlandene
 (E 4) for gruppe III som et separat karosseri (bogstav S) i henhold til regulativ nr. 107 under
 godkendelsesnummer 012439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt
 efter forskrifterne i regulativ nr. 107 som ændret ved 01-ændringsserien.
 __________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/159
 BILAG 3
 FORSKRIFTER FOR ALLE KØRETØJER
 1.-6. (Reserveret)
 7. FORSKRIFTER
 7.1 Generelt
 7.1.1. Medmindre andet er angivet, foretages alle målinger, når køretøjet er med
 masse i køreklar stand og står på jævn og vandret grund i normal kørestand.
 Hvis køretøjet er udstyret med et knælesystem, skal det indstilles således, at
 køretøjet er i normal kørehøjde. Hvis karosseriet skal godkendes som en
 separat teknisk enhed, skal karosseriets stilling i forhold til den vandrette
 flade angives af fabrikanten.
 7.1.2. Når dette regulativ indeholder et krav om, at en flade i et


text:
køretøj med
 mekanisk ophæng skal være vandret eller i en bestemt vinkel, når køretøjet
 er med masse i køreklar stand, kan fladen overstige denne hældning eller
 hælde, når køretøjet er ulastet i køreklar stand, forudsat at dette krav
 opfyldes, når køretøjet befinder sig i den lastetilstand, som er angivet af
 fabrikanten. Hvis køretøjet er udstyret med et knælesystem, må det ikke
 aktiveres.
 7.2. Masse og dimensioner
 7.2.1. Køretøjerne skal opfylde kravene i bilag 11.
 7.2.2. Passagerrum
 7.2.2.1. Det samlede areal S0, der er til rådighed for passagererne, beregnes ved fra
 køretøjets samlede gulvareal at fratrække:
 7.2.2.1.1. arealet af førerrummet
 7.2.2.1.2. arealet af trin ved døre og areal af alle andre trin med en dybde mindre end
 300 mm, samt det areal, der passeres af døren og dennes mekanisme, når den
 betjenes
 7.2.2.1.3. arealet af alle dele, hvorover den lodrette højde er mindre end 1 350 mm, målt
 fra gulvet, idet der ses bort fra tilladte indragende dele, jf. punkt 7.7.8.6.3 og
 7.7.8.6.4. For køretøjer i kategori A eller B kan dette mål nedsættes til 1 200
 mm
 7.2.2.1.4. arealet af enhver del af køretøjet, som passagerne ikke har adgang til som
 angivet i punkt 7.9.4
 7.2.2.1.5. ethvert areal, der udelukkende er forbeholdt transport af gods eller bagage, og
 som passagerer ikke har adgang til
 7.2.2.1.6. det areal, der er nødvendigt for at give arbejdsrum ved udskænkningssteder
 ---pagebreak--- L 373/160 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 7.2.2.1.7. det gulvareal, der optages af eventuelle trapper, halvtrapper,
 forbindelsestrapper eller arealet af eventuelle trin i køretøjet.
 7.2.2.2. Det areal S1, der er til rådighed for stående passagerer, beregnes ved fra S0 at
 fratrække:
 7.2.2.2.1. arealet af alle dele af gulvet, hvis hældning overstiger de tilladte
 maksimumsværdier i punkt 7.7.6
 7.2.2.2.2. arealet af alle dele, der ikke er tilgængelige for en stående passager, når alle
 sæder er optaget, bortset fra klapsæder
 7.2.2.2.3. arealet af alle dele, hvor frihøjden over gulvet er mindre end højden i gangen,
 jf. punkt 7.7.5.1. (håndstøtter skal ikke tages i betragtning i denne forbindelse)
 7.2.2.2.4. arealet foran et lodret tværplan gennem centrum af førersædets
 sædeoverflade (i sædets bageste position)
 7.2.2.2.5. arealet 300 mm foran alle sæder undtagen klapsæder, medmindre der er tale
 om et sidevendt sæde placeret over hjulkassen, i hvilket tilfælde dette mål kan
 nedsættes til 225 mm. Med hensyn til variable sædearrangementer henvises
 der for alle sæder, når de anses for at være i brug, til punkt 7.2.2.4
 7.2.2.2.6. ethvert areal, som ikke er udelukket fra bestemmelserne i punkt 7.2.2.2.1 til
 7.2.2.2.5, og som ikke kan dækkes af en del af et rektangel på 400 mm × 300
 mm
 7.2.2.2.7. i køretøjer af gruppe II, det areal, hvor det ikke er tilladt at stå
 7.2.2.2.8. i dobbeltdækkerbusser, alle arealer på det øverste dæk
 7.2.2.2.9. arealet af kørestolspladsen(erne), når den (de) anses for at være optaget af
 kørestolsbrugeren(erne), jf. punkt 7.2.2.4.
 7.2.2.3. Antallet af siddepladser (P) bortset fra klapsæder i køretøjet skal være i
 overensstemmelse med kravene i punkt 7.7.8. Er køretøjet i gruppe I og II
 eller kategori A,


text:
skal antallet af siddepladser på hvert dæk være mindst lig
 det antal kvadratmeter gulvareal, der er til rådighed for passagerer og
 eventuelt personale på det dæk, rundet ned til nærmeste hele tal. Dette tal
 kan for gruppe I-køretøjer bortset fra det øverste dæk nedsættes med 10 %.
 7.2.2.4. Hvis køretøjet er indrettet til et varierende antal siddepladser, skal det areal,
 der er til rådighed for stående passagerer (S1) og bestemmelserne i punkt
 7.2.3 fastlægges for hver af følgende betingelser, afhængigt af hvad der
 gælder:
 7.2.2.4.1. med alle mulige sæder optaget og det resterende område til stående
 passagerer og, hvis der er plads tilovers, med alle kørestolspladser optaget
 7.2.2.4.2. med alle mulige ståpladser optaget og de resterende sæder, som er beregnet
 til siddende passagerer, og, hvis der er plads tilovers, med alle
 kørestolspladser optaget
 ---pagebreak--- 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 373/161
 7.2.2.4.3. med alle mulige kørestolspladser optaget og det resterende område til
 stående passagerer og med de resterende sæder optaget.
 7.2.3. Skiltning i køretøjer
 7.2.3.1. I køretøjet skal der være tydelig skiltning, som er synlig i nærheden af den
 forreste dør, i form af mindst 15 mm høje bogstaver eller piktogrammer og
 mindst 25 mm høje tal til angivelse af:
 7.2.3.1.1. det maksimale antal siddende passagerer, køretøjet er beregnet til
 7.2.3.1.2. det (eventuelle) maksimale antal stående passagerer, køretøjet er beregnet til
 7.2.3.1.3. det (eventuelle) maksimale antal kørestole, køretøjet er beregnet til.
 7.2.3.2. Hvis et køretøj er indrettet til et varierende antal siddepladser, et areal
 beregnet til stående passagerer eller et antal kørestole, finder kravene i
 punkt 7.2.3.1 anvendelse på det maksimale antal hhv. siddende og stående
 passagerer samt det maksimale antal kørestole alt efter køretøjets indretning.
 7.2.3.3. Der skal på førerens område på et sted, som er klart synligt for føreren, være
 plads til mindst 10 mm høje bogstaver eller piktogrammer og mindst 12 mm
 høje tal til angivelse af:
 7.2.3.3.1. den bagagemasse, køretøjet må medføre, når det er lastet med det
 maksimale antal passagerer og personale og ikke overskrider den største
 teknisk tilladte totalvægt eller den tilladte masse på nogen af akslerne.
 Denne masse omfatter bagagemassen i:
 7.2.3.3.1.1. bagagerummene (masse B, jf. punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11)
 7.2.3.3.1.2. på taget, hvis det er indrettet til transport af bagage (masse BX, jf. punkt
 7.4.3.3.1 i bilag 11).
 7.3. Overbygningens styrke
 7.3.1. Overbygningen på alle enkeltdækkerkøretøjer i gruppe II og III skal opfylde
 kravene i bilag 5.
 7.4. Stabilitetsprøvning
 7.4.1. Køretøjets stabilitet skal være tilstrækkelig til at sikre, at det punkt, hvor
 væltning finder sted, ikke overskrides, når den flade, som køretøjet står på,
 bringes til at hælde først til den ene side og dernæst til den anden i en vinkel
 på 28 grader fra vandret.
 7.4.2. Ved udførelse af ovenstående prøve skal køretøjet være med masse i køreklar
 stand som beskrevet i punkt 2.18 i dette regulativ med følgende tillæg:
 7.4.2.1. Der anbringes vægte lig med Q (som angivet i punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11) på
 hvert passagersæde. Er køretøjet beregnet til stående passagerer eller ikke
 siddende personale, skal