text: er bestemt.Artikel 8 Faellesskabets medvirken ved gennemfoerelsen af visse projekter kan med Libanons samtykke antage form af en samfinansiering med deltagelse af bl.a. kredit- og udviklingsorganer eller -institutter i Libanon, i medlemsstaterne, i tredjelande eller internationale finansieringsorganer.Artikel 9 Foelgende kan drage fordel af det finansielle og faglige samarbejde:a) generelt:- den libanesiske stat b) med den libanesiske regerings samtykke for saa vidt angaar projekter eller aktioner, der er godkendt af denne:- offentlige udviklingsorganer i Libanon- private organisationer, der i Libanon arbejder for oekonomisk og social udvikling- virksomheder, som udoever deres aktiviteter efter industrielle og forretningsmaessige forvaltningsmetoder, og som er oprettet som juridiske personer i overensstemmelse med artikel 13- sammenslutninger af producenter med statsborgerskab i Libanon eller undtagelsesvis, saafremt der ikke findes saadanne sammenslutninger, producenterne selv- stipendiater og praktikanter, der er udsendt af Libanon som led i de i artikel 3 omhandlede aktioner paa uddannelsesomraadet.Artikel 10 1. Med henblik paa den bedst mulige udnyttelse af de i denne protokol omhandlede instrumenter og midler samt for at virkeliggoere de i artikel 3 fastsatte maal foretager Faellesskabet og Libanon paa grundlag af de oplysninger, som Libanon stiller til raadighed, en undersoegelse af:- de udviklingsmaal, som landet selv giver prioritet- den eller de sektorer, inden for hvilke Faellesskabets bidrag skal koncentreres, bl.a. under hensyn til interventioner fra andre bilaterale eller multilaterale laangivere og til andre faellesskabsinstrumenter, herunder foedevarehjaelpen- de foranstaltninger og aktioner, som er mest hensigtsmaessige for virkeliggoerelsen af de i andet led omhandlede sektorbestemte maal, eller hvis saadanne aktioner ikke er tilstraekkeligt klart fastlagt, hovedlinjerne i de programmer, der tjener som stoette for den af landet fastlagte politik inden for disse sektorer.2. Paa dette grundlag udarbejder Faellesskabet og Libanon i faellesskab et vejledende program, der er bindende for begge parter, og hvori de specifikke maalsaetninger for det finansielle og faglige samarbejde, de prioriterede interventionssektorer samt de paataenkte handlingsprogrammer fastsaettes.3. Det vejledende program kan revideres efter faelles overenskomst for at tage hensyn til aendringer, der maatte vaere indtraadt i Libanons oekonomiske situation eller i de maal og prioriteter, der er fastsat i landets udviklingsplan.4. Faellesskabet og Libanon foerer loebende droeftelser inden for de hertil egnede organer og foretager mindst én gang i loebet af protokollens gennemfoerelsesperiode og senest inden udloebet af det tredje aar efter dens ikrafttraeden en vurdering af ivaerksaettelsen af det vejledende program.Artikel 11 1. Inden for de rammer, der er fastlagt i medfoer af artikel 10, forelaegger den libanesiske stat eller, med den libanesiske regerings samtykke, de andre stoettemodtagere efter artikel 9 deres ansoegninger om finansiel stoette for Faellesskabet.2. Faellesskabet behandler ansoegningerne om finansiering i samarbejde med de kompetente libanesiske myndigheder og de oevrige stoettemodtagere i overensstemmelse med de i artikel 10 fastsatte maal, og underretter dem om resultatet.Artikel 12 1. Ansvaret for gennemfoerelsen, forvaltningen og vedligeholdelsen af de projekter, der finansieres i henhold til denne protokol, paahviler Libanon eller de andre stoettemodtagere efter artikel 9.Faellesskabet sikrer sig, at anvendelsen af den finansielle stoette er i overensstemmelse med de herom trufne afgoerelser og sker paa de mest fordelagtige oekonomiske vilkaar.2. Projekterne og


text: handlingsprogrammerne goeres til genstand for passende evalueringer, og resultaterne heraf meddeles de to parter, der efter faelles overenskomst traeffer de fornoedne foranstaltninger.3. Visse naermere bestemmelser for forvaltningen af den finansielle stoette, der ydes af Faellesskabet, fastsaettes ved en brevveksling eller en rammeaftale mellem Kommissionen og Libanon ved indgaaelsen af denne protokol.Artikel 13 1. Deltagelse i de udbudsprocedurer og kontrakter, der kan finansieres, staar paa lige betingelser aaben for alle fysiske og juridiske personer, der henhoerer under anvendelsesomraadet for Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, samt for alle fysiske og juridiske personer i Libanon. Saadanne juridiske personer, der er oprettet i overensstemmelse med lovgivningen i en af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs medlemsstater eller i Libanon, skal have deres vedtaegtsmaessige hjemsted, deres hovedkontor eller deres hovedvirksomhed i de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, eller i Libanon; saafremt de kun har deres vedtaegtsmaessige hjemsted i de naevnte omraader eller i Libanon, skal deres aktiviteter dog have en faktisk og vedvarende tilknytning til oekonomien i disse omraader eller i Libanon.2. Med Libanons samtykke og for at fremme det regionale samarbejde kan fysiske og juridiske personer, der er statsborgere eller hjemmehoerende i udviklingslande, som er associeret Faellesskabet i medfoer af globale samarbejds- eller associeringsaftaler, af Faellesskabet faa tilladelse til, efter behandling af hvert enkelt tilfaelde, at deltage i de i stk. 1 naevnte udbud og kontrakter, som Faellesskabet finansierer. Ved vurderingen af hvilke fysiske og juridiske personer der vil kunne komme i betragtning, anvendes de i stk. 1 anfoerte betingelser analogt.Artikel 14 Med henblik paa at fremme libanesiske virksomheders deltagelse i gennemfoerelsen af kontrakter og for at sikre en hurtig og effektiv ivaerksaettelse af projekter og aktioner, der finansieres ved hjaelp af midler, som Kommissionen forvalter, gaelder foelgende:1) Libanon kan i forstaaelse med Kommissionen anvende en fremskyndet udbudsprocedure med kortere frister for indgivelse af tilbud, naar det drejer sig om bygge- og anlaegskontrakter, der paa grund af deres omfang i overvejende grad er af interesse for libanesiske virksomheder.Anvendelse af denne fremskyndede procedure udelukker ikke muligheden for at ivaerksaette et internationalt udbud, saafremt karakteren af det arbejde, der skal udfoeres, eller fordelen ved at udvide deltagerkredsen synes at goere et internationalt udbud begrundet 2) naar det er fastslaaet, at sagen er hastende, eller saafremt visse arbejders eller leverancers beskaffenhed, ringe omfang eller saerlige karakter begrunder det, kan Libanon i forstaaelse med Kommissionen undtagelsesvis give tilladelse til indgaaelse af kontrakter efter begraenset udbud, indgaaelse af underhaandsaftaler eller gennemfoerelse i offentligt regi.De i nr. 1 og 2 omhandlede procedurer kan anvendes for kontrakter, hvortil de anslaaede udgifter er under 4 mio. ECU.Artikel 15 1. Paa kontrakter, der indgaas med henblik paa gennemfoerelsen af projekter eller aktioner, som finansieres af Faellesskabet, anvender Libanon en ordning for skatter og told, der ikke er mindre gunstig end den, landet anvender over for den mest begunstigede stat eller den mest begunstigede internationale udviklingsorganisation.2. Indholdet af den i stk. 1 omhandlede ordning fastlaegges ved en brevveksling mellem parterne.Artikel 16 Libanon traeffer den noedvendige foranstaltninger

type: contracts

jurisdiction: EU


text: til, at renter og alle andre beloeb, der tilkommer Banken i forbindelse med kontrakter, der er indgaaet i henhold til denne protokol, fritages for enhver form for skat eller afgift af saavel national som lokal art.Artikel 17 Naar et laan bevilges en anden stoettemodtager end den libanesiske stat, goer Banken ydelsen af laanet betinget af, at staten stiller garanti, eller af, at der stilles andre tilstraekkelige garantier.Artikel 18 I hele loebetiden for de laan eller transaktioner med risikovillig kapital, som er omhandlet i artikel 2, forpligter Libanon sig til:a) at stille den noedvendige valuta til raadighed for stoettemodtagerne eller garanterne til betaling af renter, provision og afdrag paa de laan og bidrag til dannelse af risikovillig kapital, der er ydet med henblik paa gennemfoerelse af aktiviteter paa landets omraade b) at stille den noedvendige valuta til raadighed for Banken med henblik paa overfoersel af alle de beloeb, som landet modtager i national valuta, og som udgoer nettoindtaegter og nettoudbytter af Faellesskabets kapitalandele i virksomhederne.Artikel 19 Resultaterne af det finansielle og faglige samarbejde kan tages op til undersoegelse i Samarbejdsraadet. Dette fastlaegger i givet fald de generelle retningslinjer for naevnte samarbejde.Artikel 20 Et aar inden udloebet af denne protokol undersoeger de kontraherende parter de bestemmelser, der vil kunne fastsaettes for det finansielle og faglige samarbejde i en eventuel ny periode.Artikel 21 Denne protokol knyttes til samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Libanesiske Republik.Artikel 22 1. Denne protokol skal godkendes i overensstemmelse med de kontraherende parters egne procedurer; parterne giver hinanden notifikation om afslutningen af de procedurer, der er noedvendige i saa henseende.2. Denne protokol traeder i kraft den foerste dag i den anden maaned efter den dato, paa hvilken de i stk. 1 omhandlede notifikationer har fundet sted.Artikel 23 Denne protokol er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, tysk og arabisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Protocolo.TIL BEKRAEFTELSE HERAF har undertegnede befuldmaegtigede underskrevet denne protokol.ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmaechtigten ihre Unterschriften unter dieses Protokoll gesetzt.AAÉÓ ÐÉÓÔÙÓÇ ÔÙÍ ÁÍÙÔAAÑÙ, ïé õðïãaaãñáììÝíïé ðëçñaaîïýóéïé Ýèaaóáí ôéò õðïãñáoeÝò ôïõò óôï ðáñueí ðñùôueêïëëï.IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Protocol.EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent protocole.IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente protocollo.TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Protocol hebben gesteld.EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente protocolo.Hecho en Bruselas, el dieciocho de septiembre de mil novecientos noventa y uno.Udfaerdiget i Bruxelles, den attende september nitten hundrede og enoghalvfems.Geschehen zu Bruessel am achtzehnten September neunzehnhunderteinundneunzig. ̧ãéíaa óôéò ÂñõîÝëëaaò, óôéò aeÝêá ïêôþ Óaaðôaaìâñssïõ ÷ssëéá aaííéáêueóéá aaíaaíÞíôá Ýíá.Done at Brussels on the eighteenth day of September in the year one thousand nine hundred and ninety-one.Fait à Bruxelles, le dix-huit septembre mil neuf cent quatre-vingt-onze.Fatto a Bruxelles, addì diciotto settembre


text: millenovecentonovantuno.Gedaan te Brussel, de achttiende september negentienhonderd eenennegentig.Feito em Bruxelas, em dezoito de Setembro de mil novecentos e noventa e um.Por el Consejo de las Comunidades Europeas For Raadet for De Europaeiske Faellesskaber Fuer den Rat der Europaeischen Gemeinschaften Ãéá ôï Óõìâïýëéï ôùí AAõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùí For the Council of the European Communities Pour le Conseil des Communautés européennes Per il Consiglio delle Comunità europee Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen Pelo Conselho das Comunidades Europeias >REFERENCE TIL EN FILM>Por el Presidente de la República Libanesa For praesidenten for Republikken Libanon Fuer den Praesidenten der Libanesischen Republik Ãéá ôïí Ðñueaaaeñï ôçò AEçìïêñáôssáò ôïõ ËéâUEíïõ For the President of the Lebanese Republic Pour le président de la République libanaise Per il Presidente della Repubblica libanese Voor de President van de Libanese Republiek Pelo Presidente da República Libanesa >REFERENCE TIL EN FILM>


text:
 24.1.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 21/54
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 202/2012
 af 26. oktober 2012
 om ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 af 16. september 2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1) skal inkorporeres i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 744/2010 af 18. august 2010 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget, for så vidt angår kritiske anvendelser af haloner (2) skal inkorporeres i EØS-aftalen.
 (3)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 291/2011 af 24. marts 2011 om anvendelser af andre kontrollerede stoffer end hydrochlorfluorcarboner til væsentlige laboratorie- og analyseformål i EU, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (3) skal inkorporeres i EØS-aftalen.
 (4)
 Forordning (EF) nr. 1005/2009 ophæver Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (4), som er indarbejdet i EØS-aftalen, og som derfor bør udgå af aftalen.
 (5)
 Med forbehold af den fremtidige udvikling i Det Blandede EØS-udvalgs arbejde bør det bemærkes, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2008 af 23. april 2008 om EF-toldkodeksen (moderniseret toldkodeks) (5) ikke indarbejdes i EØS-aftalen. Henvisningen til denne forordning bør derfor ikke finde anvendelse.
 (6)
 Bilag XX til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XX til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Teksten til punkt 21aa (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000) affattes således:
 »32009 R 1005: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 af 16. september 2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (EUT L 286 af 31.10.2009, s. 1), som ændret ved:
 —
 32010 R 0744: Kommissionens forordning (EU) nr. 744/2010 af 18. august 2010 (EUT L 218 af 19.8.2010, s. 2).
 Bestemmelserne i forordningen gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasninger:
 a)
 Henvisninger til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2008 af 23. april 2008 om EF-toldkodeksen (moderniseret toldkodeks) finder ikke anvendelse.
 b)
 Artikel 8, stk. 4, og stk. 5, litra b, finder ikke anvendelse.
 c)
 For så vidt angår EFTA-staterne, finder teksten »hvilke mængder og hvilken periode undtagelserne skal gælde for, og hvilke brugere der kan udnytte disse anvendelser til væsentlige laboratorie- og analyseformål« i artikel 10, stk. 2, ikke anvendelse.
 d)
 Artikel 10, stk. 6, finder ikke anvendelse.
 e)
 I artikel 11, stk. 2, indsættes teksten »med undtagelse af artikel 10, stk. 6,« efter teksten »Artikel 10, stk. 3-7«.
 f)
 Artikel 11, stk. 5, finder ikke anvendelse.
 g)
 Artikel 14 stk. 1, 3, og 4, finder ikke anvendelse.
 h)
 Kapitel IV finder ikke anvendelse.
 i)
 Bestemmelserne om import og eksport i artikel 24 finder ikke anvendelse.
 j)
 Artikel 27 og 28 finder ikke anvendelse.
 EFTA-staterne skal på nationalt plan iværksætte de nødvendige foranstaltninger for at overholde de tilsvarende bestemmelser i Montrealprotokollen og de tilsvarende foranstaltninger i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009.«
 2)
 Følgende


text:
punkt indsættes efter punkt 21aa (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009):
 »21aaa.
 32011 R 0291: Kommissionens forordning (EU) nr. 291/2011 af 24. marts 2011 om anvendelser af andre kontrollerede stoffer end hydrochlorfluorcarboner til væsentlige laboratorie- og analyseformål i EU, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (EUT L 79 af 25.3.2011, s. 4).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 1005/2009, (EU) nr. 744/2010 og (EU) nr. 291/2011, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (6).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 26. oktober 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Atle LEIKVOLL
 Formand
 (1) EUT L 286 af 31.10.2009, s. 1.
 (2) EUT L 218 af 19.8.2010, s. 2.
 (3) EUT L 79 af 25.3.2011, s. 4.
 (4) EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1.
 (5) EUT L 145 af 4.6.2008, s. 1.
 (6) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 4.6.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 138/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 51 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af motordrevne køretøjer med mindst fire hjul med hensyn til støjemissioner [2018/798]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 2 til ændringsserie 03 med ikrafttrædelsesdato: 10. februar 2018
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Specifikationer
 7.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen for en køretøjstype
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Overgangsbestemmelser
 12.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 Bilag
 1.
 Meddelelse
 Tillæg 1 —
 Addendum til meddelelsesformular nr. ...
 Tillæg 2 —
 Oplysningsskema
 2.
 Udformning af godkendelsesmærket
 3.
 Metoder og instrumenter til måling af lyd fra motorkøretøjer
 Tillæg
 4.
 Udstødningslyddæmpningssystemer indeholdende akustisk absorberende fibermaterialer
 Tillæg
 5.
 Trykluftstøj
 Tillæg
 6.
 Kontrol af produktionens overensstemmelse
 7.
 Målemetode til at evaluere overensstemmelsen med de supplerende bestemmelser om støjemission
 Tillæg 1 —
 Erklæring om overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission
 Tillæg 2
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ indeholder bestemmelser om støjemissioner fra motorkøretøjer og finder anvendelse på køretøjer i klasse M og N (1).
 Specifikationerne i dette regulativ er beregnet til at gengive de lydniveauer, som frembringes af køretøjerne under normal kørsel i bytrafik.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår støj
 2.2. »køretøjstype«: motorkøretøjer, der ikke afviger fra hinanden på væsentlige punkter som:
 2.2.1.
 for køretøjer, der prøves i henhold til bilag 3, punkt 3.1.2.1.:
 2.2.1.1.
 motorrummets form eller materialer og dets lydisolering
 2.2.1.2.
 motortypen (styret tænding eller kompressionstænding, to- eller firetakt, frem- og tilbagegående stempel eller rotationsstempel), cylinderantal og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller injektionssystem, ventilplacering eller elmotortype
 2.2.1.3.
 nominel maksimal nettoeffekt og tilsvarende nominelle motorhastighed(er); hvis den nominelle maksimale nettoeffekt og den tilsvarende nominelle motorhastighed alene varierer som følge af forskellig registrering af motorens data, kan disse køretøjer dog betragtes som køretøjer af samme type
 2.2.1.4.
 lyddæmpningssystem.
 2.2.2.
 for køretøjer, der prøves i henhold til bilag 3, punkt 3.1.2.2.:
 2.2.2.1.
 motorrummets form eller materialer og dets lydisolering
 2.2.2.2.
 motortypen (styret tænding eller kompressionstænding, to- eller firetakt, frem- og tilbagegående stempel eller rotationsstempel), cylinderantal og slagvolumen, type injektionssystem, ventilplacering, nominel motorhastighed (S) eller elmotortype
 2.2.2.3.
 køretøjer med samme motortype og/eller forskellige gearudvekslingsforhold kan betragtes som køretøjer af samme type.
 2.3. Medfører forskellene i punkt 2.2.2 forskellige målbetingelser, jf. bilag 3, punkt 3.1.2.2, betragtes disse forskelle dog som en ændring af typen.
 2.4. »et køretøjs masse i køreklar stand (mro)«:
 a)
 for motorkøretøjer:
 køretøjets masse, med brændstoftank(e) fyldt op til mindst 90 % af dens/deres kapacitet, inklusive førerens, brændstoffets og væskernes masse, monteret med standardudstyr i overensstemmelse


text:
med fabrikantens specifikationer, og karrosseriets, kabinens, koblingens, reservehjulets/reservehjulenes og værktøjets masse, når disse er monteret
 b)
 for anhængere:
 køretøjets masse, inklusive massen af brændstof og væsker, monteret med standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer og — hvis monteret — massen af karrosseri, supplerende tilkoblingsanordning(er), reservehjul samt værktøj.
 2.5. »teknisk tilladt totalmasse (M)«: køretøjets tildelte maksimale masse baseret på dets konstruktion og ydeevne; et påhængskøretøjs eller en sættevogns teknisk tilladte totalmasse omfatter den statiske masse, der overføres til det trækkende køretøj ved tilkobling
 2.6. »køretøjets længde«: måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.1. Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets længde ikke hensyn til følgende:
 a)
 forrudevisker/-vasker
 b)
 mærkningsplader foran eller bagpå
 c)
 toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse
 d)
 anordninger til fastgørelse af presenning og beskyttelsen af disse
 e)
 lys og lygter
 f)
 førerspejle
 g)
 hjælpemidler til overvågning af området bag køretøjet
 h)
 luftindtag
 i)
 længdestop for aftagelige opbygninger
 j)
 trinbræt
 k)
 gummistødhorn
 l)
 læssebagsmække, læsseramper og tilsvarende udstyr i køreklar stand, forudsat at udragningen ikke overstiger 200 mm, og køretøjets lasteevne ikke forøges
 m)
 tilkoblingsanordninger på motorkøretøjer.
 2.7. »køretøjets bredde«: måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2. Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets strukturelle bredde ikke hensyn til følgende:
 a)
 toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse
 b)
 anordninger til fastgørelse af presenning og beskyttelsen af disse
 c)
 indikator for dæksprængning
 d)
 de udragende, bøjelige dele af stænkafskærmningssystemer
 e)
 belysningsudstyr.
 2.8. »nominel maksimal nettoeffekt (Pn)«: motoreffekten i kW målt efter metoden i FN/ECE-regulativ nr. 85
 2.8.1. »samlet motoreffekt«: summen af effekten fra alle tilgængelige kilder til fremdrift.
 2.9. »nominel motorhastighed (S)«: den oplyste motorhastighed i min– 1 (rpm), hvorved motoren yder sin nominelle maksimale nettoeffekt i henhold til FN/ECE-regulativ nr. 85, eller, hvis den nominelle maksimale nettoeffekt nås ved flere motorhastigheder, den højeste af disse hastigheder
 2.10. »effekt/masseforhold-indeks (Power to Mass Ratio index — PMR-indeks)«: en numerisk størrelse (se bilag 3, punkt 3.1.2.1.1) uden dimension, der anvendes til beregning af acceleration
 2.11. »referencepunkt«: et af følgende punkter:
 2.11.1.
 For køretøjer i klasse M1, N1 og M2 ≤ 3 500 kg teknisk tilladte totalmasse:
 a)
 for køretøjer med frontmotor: køretøjets forkant
 b)
 for køretøjer med centermotor: køretøjets midte
 c)
 for køretøjer med hækmotor: køretøjets bagkant
 2.11.2.
 For køretøjer i klasse M2 > 3 500 kg teknisk tilladte totalmasse, M3, N2, N3:
 a)
 for køretøjer med frontmotor, køretøjets forkant
 b)
 for alle andre køretøjer, det punkt på motorens forkant, som er tættest på køretøjets forkant
 2.12. »motor«: energikilde uden løst tilbehør
 Energikilden omfatter i denne sammenhæng alle kilder til fremdrift, for eksempel elektriske eller hydrauliske energikilder anvendt alene eller i kombination med andre energikilder.
 2.13. »målacceleration«: acceleration ved delvis gasgivning i bytrafik, afledt af statistiske undersøgelser
 2.14. »referenceacceleration«: den krævede acceleration ved accelerationsprøvning på prøvebane
 2.15. »vægtningsfaktor for gearudvekslingsforhold k«: en numerisk størrelse uden dimension, der anvendes til kombination af prøvningsresultaterne for to gearudvekslingsforhold i forbindelse med accelerationsprøvningen og konstanthastighedsprøvningen
 2.16. »deleffektfaktor (kp)«: en numerisk størrelse uden dimension, der


text:
anvendes til vægtede kombinationer af prøvningsresultaterne af accelerationsprøvningen og konstanthastighedsprøvningen for køretøjer
 2.17. »foracceleration«: anvendelse af en anordning for accelerationskontrol forud for AA′ med henblik på at opnå stabil acceleration mellem AA′ og BB′ som omhandlet i figur 1 i tillægget til bilag 3
 2.18. Gear (2)
 2.18.1. »Gearudvekslingsforhold«
 2.18.1.1. »udveksling i gearkassen«: forholdet mellem motorens og udgangsakslens omdrejningshastighed
 2.18.1.2. »endeligt udvekslingsforhold«: forholdet mellem udgangsakslens og de trækkende hjuls omdrejningshastighed
 2.18.1.3. »totalt udvekslingsforhold«: forholdet mellem køretøjets hastighed og motorhastigheden, mens køretøjet gennemkører prøvebanen
 2.18.1.4. »gearudvekslingsforhold«: anvendes i forbindelse med køretøjer, der prøves i henhold til punkt 3.1.2.1 i bilag 3 og bilag 7, og er det totale udvekslingsforhold som defineret i punkt 2.18.1.3 ovenfor
 2.18.2. »låst gearudvekslingsforhold«: kontrol af gearkassen med henblik på at forhindre, at der kan skiftes gear under en prøvning
 2.18.3. »gear«: i forbindelse med denne forordning, et særskilt gearudvekslingsforhold, der enten kan vælges af føreren eller af en ekstern anordning.
 2.18.4. For køretøjer prøvet i henhold til punkt 3.1.2.1 i bilag 3 og bilag 7 er »geari« og »geari + 1« defineret som to gear i en sekvens, hvor geari enten giver en acceleration inden for 5 %-tolerancen i henhold til punkt 3.1.2.1.4.1 a) i bilag 3 eller en acceleration, der er større end referenceaccelerationen, og geari + 1 en acceleration, der er lavere end referenceacceleration i henhold til punkt 3.1.2.1.4.1 b) eller c) i bilag 3
 2.19. »lyddæmpningssystem«: et komplet sæt komponenter, der er nødvendige for at dæmpe støjen fra motor, indsugning og udstødning (udstødningsmanifold(er), katalysator(er) og emissionsefterbehandlingsenhed(er) anses ikke for at udgøre en del af lyddæmpningssystemet; disse dele hører til motoren)
 2.20. »familie af udstødningslyddæmpningssystemer eller komponenter til udstødningslyddæmpningssystemer«: en gruppe af lyddæmpningssystemer eller komponenter hertil, hvor alle følgende kendetegn er de samme:
 a)
 tilstedeværelse af nettogasstrøm af udstødningsgas gennem det absorberende fibermateriale, når udstødningsgassen kommer i kontakt med dette materiale
 b)
 fibrenes type
 c)
 specifikationerne for eventuelle bindemidler
 d)
 fibrenes gennemsnitlige dimensioner
 e)
 mindste massetæthed og pakningstæthed i kg/m3
 f)
 maksimal kontaktflade mellem gasstrømmen og det absorberende materiale
 2.21. »lyddæmpningssystemer af forskellige typer«: lyddæmpningssystemer, som udviser væsentlige forskelle med hensyn til mindst et af følgende:
 a)
 handelsnavne eller varemærker for disses komponenter
 b)
 egenskaberne af de materialer, som udgør deres komponenter, undtagen til overfladebehandling af disse komponenter
 c)
 form eller størrelse af deres komponenter
 d)
 driftsprincipperne for mindst en af deres komponenter
 e)
 samling af deres komponenter
 f)
 antallet af lyddæmpningssystemer eller komponenter
 2.22. »udskiftningslyddæmpningssystem«: enhver del af lyddæmpningssystemet eller komponenter hertil, som er beregnet til anvendelse på et køretøj, og som er af en anden type end den del, der var monteret på køretøjet, da det blev indgivet til typegodkendelse i henhold til dette regulativ
 2.23. »R-punkt«: et referencepunkt, som defineret i punkt 2.4 i bilag 1 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3).
 2.24. Oversigt over symboler
 Symbol
 Enhed
 Bilag
 Punkt
 Forklaring
 mro
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 masse i køreklar stand; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på 10 kg
 mt
 kg
 Bilag 3
 2.2.1


text:
køretøjets prøvningsmasse; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på 10 kg
 mtarget
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 køretøjets målmasse
 mxload
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 supplerende last
 mfa load unladen
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 forakselbelastning i ulastet tilstand
 mra load unladen
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 bagakselbelastning i ulastet tilstand
 munladen
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 køretøjets ubelæssede masse
 mac ra max
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 Teknisk tilladt totalmasse for bagakslen som angivet af fabrikanten
 md
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 førerens masse
 mchassis M2M3
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 det ukomplette køretøjs masse (M2 eller M3)
 mxload M2M3
 kg
 Bilag 3
 2.2.1
 supplerende last, som skal tilføjes det ukomplette køretøj (M2 eller M3) med henblik på at opnå køretøjets masse i køreklar stand som valgt af fabrikanten
 mfa load laden
 kg
 Bilag 3
 2.2.7.2
 forakselbelastning i lastet tilstand
 mra load laden
 kg
 Bilag 3
 2.2.7.2
 bagakselbelastning i lastet tilstand
 AA′
 —
 Bilag 3
 3.1.1
 linje vinkelret på køretøjets bevægelsesretning, som angiver begyndelsen af zonen for registrering af lydtrykniveauet under prøvningen
 BB′
 —
 Bilag 3
 3.1.1
 linje vinkelret på køretøjets bevægelsesretning, som angiver slutningen af zonen for registrering af lydtrykniveauet under prøvningen
 CC′
 —
 Bilag 3
 3.1.1
 køretøjets bevægelseslinje på prøvningsanlæggets overflade som defineret i ISO 10844
 PP′
 —
 Bilag 3
 3.1.1
 linje vinkelret på køretøjets bevægelsesretning, som angiver mikrofonernes placering
 vtest
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.1
 køretøjets prøvningshastighed
 PMR
 —
 Bilag 3
 3.1.2.1.1
 effekt/masseforhold-indekset, der skal anvendes ved beregninger; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Pn
 kW
 Bilag 3
 3.1.2.1.1.
 motorens nominelle samlede nettoeffekt
 l
 m
 Bilag 3
 3.1.2.1.2
 referencelængde; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på 0,01 m (1 cm)
 lveh
 m
 Bilag 3
 3.1.2.1.2
 køretøjets længde; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på 0,01 m (1 cm)
 vAA′
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.1.2
 køretøjets hastighed, når referencepunktet passerer linjen AA′ (se punkt 5.1 mht. definition af referencepunkt); værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 vBB′
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.1.2
 køretøjets hastighed, når referencepunktet passerer linjen BB′ (se punkt 5.1 mht. definition af referencepunkt); værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 vPP′
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.1.2
 køretøjets hastighed, når referencepunktet passerer linjen PP′ (se punkt 5.1 mht. definition af referencepunkt); værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 awot test
 m/s2
 Bilag 3
 3.1.2.1.2.1
 acceleration ved fuld gasgivning fra AA′ til BB′; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 awot test,i
 m/s2
 Bilag 3
 3.1.2.1.2.1
 acceleration ved fuld gasgivning i et bestemt gear i; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 lPA
 m
 Bilag 3
 3.1.2.1.2.1
 det punkt, hvor speederen trykkes ned forud for linjen AA′; værdi, der skal indberettes i hele meter
 awot test, PP-BB
 m/s2
 Bilag 3
 3.1.2.1.2.2
 acceleration ved fuld gasgivning fra PP′ til BB′; værdi,


text:
der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 aurban
 m/s2
 Bilag 3
 3.1.2.1.2.3
 målacceleration repræsenterer bytrafikacceleration; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 awot ref
 m/s2
 Bilag 3
 3.1.2.1.2.4
 referenceacceleration for prøvningen med fuld gasgivning; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 kP
 —
 Bilag 3
 3.1.2.1.3
 deleffektfaktor; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 awot i
 m/s2
 Bilag 3
 3.1.2.1.4.1
 acceleration ved fuld gasgivning i gearudvekslingsforhold i; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 awot (i + 1)
 m/s2
 Bilag 3
 3.1.2.1.4.1
 acceleration ved fuld gasgivning i gearudvekslingsforhold i + 1; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 gearudvekslingsforhold i
 —
 Bilag 3
 3.1.2.1.4.1
 det første af to gearudvekslingsforhold, der anvendes i køretøjsprøvningen
 gearudvekslingsforhold i+1
 —
 Bilag 3
 3.1.2.1.4.1
 det andet af to gearudvekslingsforhold, med lavere motorhastighed end gearudvekslingsforhold i
 k
 —
 Bilag 3
 3.1.2.1.4.1
 vægtningsfaktor for gearudvekslingsforhold; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på to decimaler
 nBB′
 1/min
 Bilag 3
 3.1.2.2
 motorhastighed, når referencepunktet passerer linjen BB′; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på 10-1
 S
 1/min
 Bilag 3
 3.1.2.2.
 motorens nominelle omdrejningshastighed i omdrejninger pr. minut, lig med motorens omdrejningshastighed ved maksimal effekt
 ntarget BB′
 1/min
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.1 a)
 målmotorhastighed for køretøjet, når referencepunktet skal passere linjen BB′ (se punkt 2.11.2 for definition af referencepunkt)
 vtarget BB′
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.1 a)
 køretøjets målhastighed, når det er nødvendigt, at referencepunktet passerer linjen BB′ (se punkt 2.11.2 for definition af referencepunkt)
 vBB′ gear I
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.1 b)
 køretøjets målhastighed, når visse betingelser er opfyldt
 vBB′ gear i, i = 1,2
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.1 c)
 køretøjets målhastighed, når visse betingelser er opfyldt
 gearx
 —
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.1 d)
 det første af to gearudvekslingsforhold, der anvendes til prøvning af køretøjer i klasse M2 med en tilladt totalmasse på over 3 500 kg, M3, N2 og N3, hvor visse kriterier vedrørende prøvningsbetingelser er opfyldt
 geary
 —
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.1 d)
 det andet af to gearudvekslingsforhold, der anvendes til prøvning af køretøjer i klasse M2 med en tilladt totalmasse på over 3 500 kg, M3, N2 og N3, hvor visse kriterier vedrørende prøvningsbetingelser er opfyldt
 vBB′x
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.1 d)
 køretøjets målhastighed, når visse betingelser er opfyldt
 vBB′y
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.1 d)
 køretøjets målhastighed, når visse betingelser er opfyldt
 vBB′1
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.2 b)
 køretøjets målhastighed, når visse betingelser er opfyldt
 vBB′2
 km/h
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.2 b)
 køretøjets målhastighed, når visse betingelser er opfyldt
 nBB′i, i = 1,2
 1/min
 Bilag 3
 3.1.2.2.1.2 d)
 motorhastigheden, når referencepunktet passerer linjen BB′, når visse betingelser er opfyldt
 Lcrs i
 dB(A)
 Bilag 3
 3.1.3.1
 køretøjets lydtrykniveau ved konstanthastighedsprøvning for gear i; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lcrs (i + 1)


text:
dB(A)
 Bilag 3
 3.1.3.1
 køretøjets lydtrykniveau ved konstanthastighedsprøvning for gear i + 1; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lcrs rep
 dB(A)
 Bilag 3
 3.1.3.1
 indberettet lydtrykniveau for køretøjet ved konstanthastighedsprøvning; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lwot i
 dB(A)
 Bilag 3
 3.1.3.1
 køretøjets lydtrykniveau ved prøvning med fuld gasgivning for gear i; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lwot (i + 1)
 dB(A)
 Bilag 3
 3.1.3.1
 køretøjets lydtrykniveau ved prøvning med fuld gasgivning for gear i + 1; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lwot rep
 dB(A)
 Bilag 3
 3.1.3.1
 indberettet lydtrykniveau for køretøjet ved fuld gasgivning; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lurban
 dB(A)
 Bilag 3
 3.1.3.1
 indberettet lydtrykniveau for køretøjet ved bykørsel; værdi, der skal indberettes, matematisk afrundet til nærmeste heltal
 awot_ASEP
 m/s2
 Bilag 7
 2.3
 maksimal krævet acceleration ved fuld gasgivning
 κ
 —
 Bilag 7
 2.3
 gear, der skal prøves under »Supplerende bestemmelser om støjmission« (ASEP)
 nBB_ASEP
 1/min
 Bilag 7
 2.3
 maksimal motorhastighed; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på 10– 1
 vAA′_ASEP
 km/h
 Bilag 7
 2.3
 køretøjets målhastighed ved prøvningspunkt P1 i vurderingen i henhold til punkt 2.4
 vAA′_ASEP
 km/h
 Bilag 7
 2.3
 køretøjets målhastighed ved prøvningspunkt P4 i vurderingen i henhold til punkt 2.4
 Pj
 —
 Bilag 7
 2.4
 prøvningspunkt(er) under ASEP
 j)
 —
 Bilag 7
 2.4
 indeks for prøvningspunkterne under ASEP
 vBB_j
 km/h
 Bilag 7
 2.4
 køretøjets prøvningshastighed ved BB′ for et bestemt ASEP-prøvningspunkt
 awot,test, κj
 m/s2
 Bilag 7
 2.5
 acceleration ved fuld gasgivning i gear κ og ved prøvningspunkt j
 Lwot,κj
 dB(A)
 Bilag 7
 2.5
 lydtrykniveauet målt i gear κ og ved prøvningspunkt j; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 nBB,κj
 1/min
 Bilag 7
 2.5
 køretøjets prøvningshastighed ved BB′ i gear κ og ved prøvningspunkt j
 vAA,κj
 km/h
 Bilag 7
 2.5
 køretøjets prøvningshastighed ved AA′ i gear κ og ved prøvningspunkt j; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 vBB,κj
 km/h
 Bilag 7
 2.5
 køretøjets prøvningshastighed ved BB′ i gear κ og ved prøvningspunkt j; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 vPP,κj
 km/h
 Bilag 7
 2.5
 køretøjets prøvningshastighed ved PP′ i gear κ og ved prøvningspunkt j; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lanchor
 dB(A)
 Bilag 7
 3.1
 indberettet lydtrykniveau for gearudvekslingsforholdet i for bilag 3; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 nanchor,κ
 1/min
 Bilag 7
 3.1
 indberettet køretøjsmotorhastighed for gearudvekslingsforholdet i for bilag 3
 vanchor,κ
 km/h
 Bilag 7
 3.1
 indberettet køretøjsprøvningshastighed for gearudvekslingsforholdet i ved BB′ for bilag 3; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lκj
 dB(A)
 Bilag 7


text:
3.5
 lydtrykniveauet målt i gear κ og ved prøvningspunkt j; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 kP_ASEP
 —
 Bilag 7
 4.2.1
 deleffektfaktor bestemt for Lurban-princippet for ASEP
 Lwot_ASEP
 dB(A)
 Bilag 7
 4.2.1
 køretøjets målte lydtrykniveau for Lurban-princippet for ASEP; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lurban_measured_ASEP
 dB(A)
 Bilag 7
 4.2.1
 foreløbigt resultat vedrørende beregning af ΔLurban_ASEP; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lurban_normalized
 dB(A)
 Bilag 7
 4.2.1
 foreløbigt resultat vedrørende beregning af ΔLurban_ASEP; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 Lref
 dB(A)
 Bilag 7
 5.3
 referencestøjniveau til referencestøjvurdering; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 nref_κ
 1/min
 Bilag 7
 5.3
 referencemotorhastighed til referencestøjvurdering
 vref
 km/h
 Bilag 7
 5.3
 referencekøretøjsprøvningshastighed til referencestøjvurdering
 nBB′_ref
 1/min
 Bilag 7
 5.3
 referencekøretøjsprøvningsmotorhastighed til referencestøjvurdering
 vBB′_ref
 km/h
 Bilag 7
 5.3
 referencekøretøjsprøvningshastighed til referencestøjvurdering
 Lurban_ASEP
 dB(A)
 Bilag 7
 6.2
 vurderet lydtrykniveau ved bykørsel bestemt for Lurban-princippet for ASEP; værdi, der skal indberettes og anvendes til beregningerne med en præcision på én decimal
 2.25. Driftsmåder
 2.25.1. »driftsmåde«: en separat førervalgt tilstand, der påvirker støjemissionen fra køretøjet.
 2.26. Stabil acceleration
 2.26.1. »stabil acceleration«: finder anvendelse, når acceleration skal beregnes på det tidspunkt, hvor forholdet mellem awot_testPP-BB og awot test er mindre end eller lig med 1,2
 2.26.2. »ustabil acceleration«: afvigelser fra en stabil acceleration under acceleration
 2.26.2.1. Der kan også forekomme ustabil acceleration i begyndelse af en acceleration fra lav hastighed, når drivlinjen reagerer på accelerationsanmodningen med bump og stød.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype, hvad angår støj, skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:
 3.2.1.
 En beskrivelse af køretøjstypen, hvad angår de i punkt 2.2 ovenfor nævnte punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype skal være anført i form af numre og symboler.
 3.2.2.
 En fortegnelse over støjreduktionssystemets komponenter, tydeligt identificerede.
 3.2.3.
 En tegning af støjreduktionssystemet i samlet stand og en angivelse af dets placering i køretøjet.
 3.2.4.
 Detaljerede tegninger af den enkelte komponent, hvormed den let kan findes og identificeres, samt en nærmere angivelse af det anvendte materiale.
 3.2.5.
 Et teknisk dokument med oplysninger, herunder oplysninger som beskrevet i bilag 1, tillæg 2.
 3.3. Ved anvendelse af punkt 2.2.2 udvælges det køretøj, der skal repræsentere den pågældende type, af den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningen, i samråd med køretøjets fabrikant, som det køretøj, der har den laveste masse i køreklar stand og den korteste længde og i henhold til specifikationerne i punkt 3.1.2.2 i bilag 3.
 3.4. På begæring af den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningen, skal fabrikanten desuden indlevere et eksemplar af støjreduktionssystemet og en motor med mindst samme slagvolumen og nominelle maksimale nettoeffekt som den, der er monteret på det køretøj, for hvilket der ansøges om godkendelse.
 3.5. Før der meddeles typegodkendelse, kontrollerer den typegodkendende myndighed, at


text:
der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 4. MÆRKNING
 4.1. Støjreduktionssystemets komponenter skal foruden fastgørelsesdele og rør være mærket med følgende:
 4.1.1.
 Fabriks- eller handelsmærke for fabrikanten af lydreduktionssystemet og dets komponenter og
 4.1.2.
 Fabrikantens handelsbeskrivelse.
 4.2. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.
 4.3. En komponent kan være mærket med adskillige godkendelsesnumre, hvis den er godkendt som komponent i adskillige udskiftningslyddæmpningssystemer.
 5. GODKENDELSE
 5.1. Der må kun meddeles typegodkendelse, hvis køretøjstypen opfylder kravene i punkt 6 og 7 nedenfor.
 5.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 03 svarende til ændringsserie 03) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.
 5.3. Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved brug af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1.
 5.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 5.4.1.
 En cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3);
 5.4.2.
 Nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 5.4.1.
 5.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten tilknyttede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages; i dette tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 5.4.1.
 5.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 5.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 5.8. Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.
 6. SPECIFIKATIONER
 6.1. Generelle specifikationer
 6.1.1. Køretøjet, dets motor og dets støjreduktionssystem skal være udformet, konstrueret og samlet således, at køretøjet ved normal anvendelse, trods de svingninger, det er udsat for, opfylder forskrifterne i dette regulativ.
 6.1.2. Støjreduktionssystemet skal være udformet, konstrueret og samlet således, at det i et rimeligt omfang kan modstå de korrosive betingelser, det udsættes for i forbindelse med køretøjets anvendelse, herunder regionale klimaforskelle.
 6.2. Specifikationer vedrørende støjniveau
 6.2.1. Målemetoder
 6.2.1.1. Støjemissioner fra køretøjstypen indleveret til godkendelse skal måles ved hjælp af de to metoder, der er beskrevet i bilag 3 til dette regulativ, både når køretøjet er i bevægelse, og


text:
når det er stationært (4); i tilfælde af køretøjer, hvor en forbrændingsmotor ikke kan være i drift, når køretøjet er stationært, måles støjemissioner kun i bevægelse. Ved hybride elkøretøjer i klasse M1, hvor en forbrændingsmotor ikke kan være i drift, når køretøjet er stationært, måles støjemissioner i henhold til bilag 3, punkt 4.
 Køretøjer med en teknisk tilladt totalmasse på over 2 800 kg skal foruden de andre målinger underkastes en måling af trykluftstøj ved stationært køretøj i overensstemmelse med specifikationerne i bilag 5, hvis det hertil svarende bremseudstyr udgør en del af køretøjet.
 6.2.1.2. De værdier, der måles i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.1.1 ovenfor, indføres i prøvningsrapporten og på en formular svarende til modellen i bilag 1.
 6.2.2. Tærskelværdier for støjniveau
 Støjniveauet målt i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 3.1 i bilag 3 til dette regulativ, matematisk afrundet til nærmeste heltalsværdi, må ikke overskride nedenstående grænseværdier:
 Køretøjsklasse
 Køretøjer til personbefordring
 Grænseværdier (dB(A))
 Fase 1
 Fase 2
 Fase 3
 M1
 PMR ≤ 120
 72
 70
 68
 120 < PMR ≤ 160
 73
 71
 69
 PMR > 160
 75
 73
 71
 PMR > 200, antal sæder ≤ 4, højde for R-punkt højde < 450 mm fra jorden
 75
 74
 72
 M2
 M ≤ 2,5 t
 72
 70
 69
 2,5 t < M ≤ 3,5 t
 74
 72
 71
 M > 3,5 t; Pn ≤ 135 kW
 75
 73
 72
 M > 3,5 t; Pn > 135 kW
 75
 74
 72
 M3
 Pn ≤ 150 kW
 76
 74
 73
 150 kW < Pn ≤ 250 kW
 78
 77
 76
 Pn > 250 kW
 80
 78
 77
 Køretøjsklasse
 Køretøjer, der anvendes til varetransport
 Fase 1
 Fase 2
 Fase 3
 N1
 M ≤ 2,5 t
 72
 71
 69
 M > 2,5 t
 74
 73
 71
 N2
 Pn ≤ 135 kW
 77
 75
 74
 Pn > 135 kW
 78
 76
 75
 N3
 Pn ≤ 150 kW
 79
 77
 76
 150 kW < Pn ≤ 250 kW
 81
 79
 77
 Pn > 250 kW
 82
 81
 79
 6.2.2.1. For køretøjstyper i klasse M1 afledt af klasse N1-køretøjer med en teknisk tilladt totalmasse på over 2,5 ton og en R-punkt højde større end 850 mm fra jorden, finder begrænsningerne for køretøjstyper i klasse N1 med en teknisk tilladt totalmasse på over 2,5 ton anvendelse.
 6.2.2.2. For køretøjstyper konstrueret til terrængående anvendelser (5) forhøjes grænseværdierne med 2 dB(A) for køretøjer i klasse M3 og N3 og med 1 dB(A) for alle andre køretøjsklasser.
 For køretøjer i klasse M1 er de forhøjede grænseværdier for terrængående køretøjer kun gyldige ved en teknisk tilladt totalmasse > 2 ton.
 6.2.2.3. Grænseværdierne forhøjes med 2 dB(A) for køretøjer med adgang for kørestole i klasse M1, der er fremstillet eller ombygget, så de kan rumme en eller flere personer, som sidder i deres kørestole under kørsel på vej, og pansrede køretøjer som defineret i punkt 2.5.2 af R.E.3.
 6.2.2.4. For køretøjstyper i klasse M3 med benzinmotor, øges grænseværdien med 2 dB(A).
 6.2.2.5. For køretøjstyper i klasse N1 med en teknisk tilladt totalmasse


text:
på højst 2,5 ton, et motorslagvolumen på højst 660 cm3 og et effekt/masseforhold (PMR) beregnet på grundlag af en teknisk tilladt totalmasse, der ikke overstiger 3,5 t og en horisontal afstand »d« mellem forakslen og førersædets R-punkt på mindre end 1 100 mm, finder begrænsningerne for køretøjer i klasse N1 med en teknisk tilladt totalmasse på over 2,5 ton, anvendelse.
 6.2.3. Supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP)
 De supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP) finder kun anvendelse på køretøjer i klasse M1 og N1 udstyret med en forbrændingsmotor.
 Køretøjer anses for at opfylde kravene i bilag 7, hvis køretøjets fabrikant over for den typegodkendende myndighed gennem teknisk dokumentation kan godtgøre, at forskellen mellem den højeste og den laveste motorhastighed for køretøjerne ved BB′ under alle prøvningsbetingelser, der ligger inden for ASEP-arbejdsområdet som defineret i punkt 3.3 i bilag 7 (herunder betingelserne i bilag 3), ikke overskrider 0,15 × S. Denne artikel vedrører især ikke-låsbare transmissioner med variabel gearudveksling (CVT).
 Køretøjer er undtaget fra ASEP, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 For køretøjer i klasse N1: hvis motorens slagvolumen ikke overstiger 660 cm3, og effekt/masse-forholdet, beregnet på grundlag af køretøjets teknisk tilladte totalmasse, ikke overstiger 35.
 b)
 For køretøjer i klasse N1: hvis nyttelasten er mindst 850 kg, og effekt/masse-forholdet beregnet på grundlag af køretøjets teknisk tilladte totalmasse ikke overstiger 40.
 c)
 For køretøjer i klasse N1 eller M1 afledt af klasse N1: hvis den teknisk tilladte totalmasse er større end 2,5 ton, og hvis højden af R-punktet er større end 850 mm fra jorden, og effekt/masseforholdet beregnet på grundlag af køretøjets teknisk tilladte totalmasse ikke overstiger 40.
 Støjemissionen fra køretøjet under typiske kørselsforhold på vej, som er forskellige fra dem, hvorunder typegodkendelsesprøvningen i bilag 3 og 7 blev udført, må ikke afvige betydeligt fra prøvningsresultatet.
 6.2.3.1. Køretøjsfabrikanten må ikke forsætligt ændre, justere eller indføre mekaniske, elektriske, termiske eller andre anordninger eller procedurer — udelukkende med henblik på at opfylde kravene til støjemission i henhold til dette regulativ — som ikke er operationelle under typisk drift på vej.
 6.2.3.2. Køretøjet skal opfylde forskrifterne i bilag 7 til dette regulativ.
 6.2.3.3. Ved ansøgning om typegodkendelse skal fabrikanten vedlægge et dokument, som er udarbejdet i overensstemmelse med tillæg 1 til bilag 7, hvori han erklærer, at den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i punkt 6.2.3 i dette regulativ.
 6.3. Specifikationer for udstødningssystemer indeholdende fibermaterialer
 6.3.1. Forskrifterne i bilag 4 anvendes.
 7. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN FOR EN KØRETØJSTYPE
 7.1. Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den typegodkendende myndighed, som godkendte køretøjstypen. Den typegodkendende myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller
 7.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 7.2. Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 5.3 ovenfor.
 7.3. Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse


text:
af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:
 8.1.1.
 Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 6 ovenfor.
 8.1.2.
 De i bilag 6 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.
 8.2. Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Hyppigheden af sådan efterprøvning er normalt en gang hvert andet år.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Godkendelsen, som blev meddelt for en køretøjstype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis de fastsatte krav ikke er opfyldt.
 9.2. Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 10.1. Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. OVERGANGSBESTEMMELSER
 11.1. Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 03 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele eller acceptere typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.2. Overgangsbestemmelser for fase 1 (se punkt 6.2.2 ovenfor)
 11.2.1. Fra den 1. juli 2016 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke meddele typegodkendelse, medmindre den køretøjstype, der skal godkendes, opfylder forskrifterne for fase 1 (se punkt 6.2.2 ovenfor) i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 03 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddele typegodkendelse af køretøjstyper, som opfylder forskrifterne for fase 2 eller fase 3 i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.2.2. Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan ikke nægte at meddele udvidelse af typegodkendelser af eksisterende typer, der er meddelt i henhold til 02-ændringsserien til dette regulativ.
 11.2.3. Indtil 30. juni 2022 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele national eller regional typegodkendelse af en køretøjstype, der er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til dette regulativ.
 11.2.4. Fra den 1. juli 2022 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke være forpligtet til at acceptere en køretøjstype, typegodkendt efter de


text:
forudgående ændringsserier til dette regulativ, med henblik på national eller regional typegodkendelse.
 11.2.5. Selv efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 til dette regulativ kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat meddele national eller regional typegodkendelse eller udvidelse heraf for en køretøjstype, som er godkendt i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.
 11.3. Overgangsbestemmelser for fase 2 (se punkt 6.2.2 ovenfor)
 11.3.1. Fra den 1. juli 2020 for andre køretøjstyper end N2 og fra den 1. juli 2022 for køretøjstyper i klasse N2 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele typegodkendelse, hvis den køretøjstype, der skal godkendes, opfylder forskrifterne for fase 2 (se punkt 6.2.2 ovenfor) i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 03 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, desuden meddele typegodkendelse af køretøjstyper, som opfylder forskrifterne for fase 3 i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.3.2. Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan ikke nægte at meddele udvidelse af typegodkendelser af eksisterende typer, der er meddelt i henhold til fase 1 (se punkt 6.2.2 ovenfor) eller 02-ændringsserien til dette regulativ.
 11.3.3. Indtil den 30. juni 2022 for andre køretøjstyper end N2 og indtil den 30. juni 2023 for køretøjstyper i klasse N2, kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele national eller regional typegodkendelse af en køretøjstype, som er typegodkendt til fase 1 (se punkt 6.2.2 ovenfor) eller efter ændringsserie 02 til dette regulativ.
 11.3.4. Fra den 1. juli 2022 for andre køretøjstyper end N2 og fra den 1. juli 2023 for køretøjstyper i klasse N2, er ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forpligtet til at acceptere en køretøjstype, som er typegodkendt til fase 1 (se punkt 6.2.2.1 ovenfor) eller efter forudgående ændringsserier til dette regulativ, med henblik på national eller regional typegodkendelse.
 11.3.5. Selv efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 til dette regulativ kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat meddele national eller regional typegodkendelse eller udvidelse heraf for en køretøjstype, som er godkendt i henhold til fase 1 (se punkt 6.2.2 ovenfor) til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.
 11.4. Overgangsbestemmelser for fase 3 (se punkt 6.2.2 ovenfor)
 11.4.1. Fra den 1. juli 2024 for andre køretøjstyper end N2, N3 og M3 og fra den 1. juli 2026 for køretøjstyper i klasse N2, N3 og M3 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele typegodkendelse, hvis den køretøjstype, der skal godkendes, opfylder forskrifterne for fase 3 (se punkt 6.2.2 ovenfor) i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 11.4.2. Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan ikke nægte at meddele udvidelse af typegodkendelser for eksisterende typer, der er meddelt i henhold til fase 2 i henhold til punkt 6.2.2 ovenfor.
 11.4.3. Indtil den 30. juni 2026 for andre køretøjstyper end N2, N3 og M3 og indtil den 30. juni 2027 for køretøjstyper i klasse N2, N3 og M3 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele national eller regional typegodkendelse


text:
af en køretøjstype, som er typegodkendt til fase 2 i henhold til punkt 6.2.2 ovenfor.
 11.4.4. Fra den 1. juli 2026 for andre køretøjstyper end N2, N3 og M3 og fra den 1. juli 2027 for køretøjstyper i klasse N2, N3 og M3 er ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forpligtet til at acceptere en køretøjstype, som er typegodkendt til fase 2 i henhold til punkt 6.2.2 ovenfor, med henblik på national eller regional typegodkendelse.
 11.4.5. Selv efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 til dette regulativ kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat meddele national eller regional typegodkendelse eller udvidelse heraf for en køretøjstype, som er godkendt i henhold til fase 1 eller fase 2 (se punkt 6.2.2 ovenfor) til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.
 11.5. Uanset ovenstående overgangsbestemmelser er kontraherende parter, hvis anvendelse af dette regulativ først træder i kraft efter ikrafttrædelsen af den seneste ændringsserie, ikke forpligtede til at acceptere typegodkendelser, som er meddelt i henhold til tidligere ændringsserier til dette regulativ.
 11.6. Indtil den 30. juni 2019 fritages køretøjer med et serielt hybridt drivaggregat, som har en forbrændingsmotor uden mekanisk koblingsanordning til fremdriftssystemet, fra kravene i artikel 6.2.3 ovenfor.
 11.7. Indtil den 30. juni 2019 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat udstede godkendelser ved anvendelse af prøvningsanlæg, der overholder specifikationerne i den forudgående ændringsserie til dette regulativ som alternativ til bilag 3, punkt 2.1, i dette regulativ.
 11.8. Indtil den 30. juni 2022 for køretøjer i klasse N1 eller for køretøjstyper i klasse M1 afledt af klasse N1 finder grænseværdierne i henhold til punkt 6.2.2 for køretøjstyper i klasse N1 med en teknisk tilladt totalmasse på over 2,5 ton anvendelse, hvis alle de følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 en teknisk tilladt totalmasse på højst 2,5 ton
 b)
 en R-punkthøjde, der er større end eller lig med 800 mm fra jorden
 c)
 en motor med et slagvolumen på mere end 660 cm3, men højst 1 495 cm3
 d)
 en motor, hvis centertyngdepunkt ligger på mellem 300 mm og 1 500 mm bag forakslen
 e)
 træk på bagakslen.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (2) Den almindelige forståelse af udtrykkene »lavt gear« og »højt gear« gælder ikke for gearudvekslingsforhold. F.eks. har det laveste gear ved fremadgående kørsel (første gear) det højeste udvekslingsforhold blandt alle de fremadgående gear. Mens manuelle transmissioner har særskilte gear, kan mange ikkemanuelle transmissioner have flere udvekslingsforhold, som bringes i indgreb ved hjælp af gearkassens kontrolenhed.
 (3) kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er


text:
angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, bilag 3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (4) Der udføres en prøvning, mens køretøjet er stationært, for at tilvejebringe en referenceværdi for myndigheder, der anvender denne metode til kontrol af ibrugtagne køretøjer.
 (5) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 BILAG 1
 Tekst af billedet
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn
 vedrørende: (2) Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en køretøjstype med hensyn til støjemission i henhold til regulativ nr. 51
 Godkendelse nr. Udvidelse nr.
 Afsnit I
 0.1. Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse):
 0.2. Type:
 0.3. Typeidentifikationsmærkning, såfremt dette er angivet på køretøjet: (3)
 0.3.1. Mærkets anbringelsessted:
 0.4. Køretøjsklasse: (4)
 0.4.1. Underklasse i henhold til punkt 6.2.2., og 2. kolonne i tabellen i punkt 6.2.2.1 til 6.2.2.5.
 0.5. Navn og adresse på fabrikantens virksomhed:
 0.6. Navne og adresser på samlefabrikker:
 0.7. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:
 Afsnit II
 1. Yderligere oplysninger (eventuelt): Se addendum (tillæg 1)
 2. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen:
 3. Prøvningsrapportens dato:
 4. Prøvningsrapportens nummer:
 5. Eventuelle bemærkninger: Se addendum (tillæg 1)
 Tekst af billedet
 6. Sted:
 7. Dato:
 8. Underskrift:
 9. Begrundelse for udvidelse:
 Bilag:
 Informationspakke
 Prøvningsrapport(er)
 (1) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende slettes.
 (3) Hvis identifikationsmidlet for typen indeholder tegn, som ikke er relevante for beskrivelsen af køretøjet, skal typer omfattet af typegodkendelsesattesten repræsenteres i dokumentationen ved symbolet: »?« (f.eks. ABC??123??).
 (4) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 Tillæg 1
 Addendum til meddelelsesformular nr. ...
 1. Yderligere oplysninger
 1.1. Motor
 1.1.1. Motorfabrikant: ...
 1.1.2. Fabrikantens motorkode: ...
 1.1.3. Nominel maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min– 1 eller kontinuerlig nominel effekt (elektromotor) ... kW
 1.1.4. Tryklader(e), fabrikat og type: ...
 1.1.5. Luftfilter — fabrikat og type: ...
 1.1.6. Indsugningslyddæmper(e), fabrikat og type: ...
 1.1.7. Udstødningslyddæmper(e), fabrikat og type: ...
 1.1.8. Katalysator(er), fabrikat og type: ...
 1.1.9. Partikelfilter(-re), fabrikat og type: ...
 1.2. Transmission
 1.2.1. Type (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.): ...
 1.3. Ikkemotorrelaterede støjdæmpningsanordninger: ...
 2. Prøvningsresultater
 2.1. Køretøjets støjniveau i bevægelse: ... dB(A)
 2.2. Støjniveau for stationært køretøj: ... dB(A) ved ... min– 1
 2.2.1. Støjniveau for trykluftstøj, driftsbremse: ... dB(A)
 2.2.2. Støjniveau for trykluftstøj, parkeringsbremse: ... dB(A)
 2.2.3. Støjniveau for trykluftstøj ved aktivering af trykregulator: ... dB(A)
 2.3. Oplysninger med henblik på at lette overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning af hybride elkøretøjer, hvor en forbrændingsmotor ikke kan være i drift, når køretøjet er stationært
 2.3.1. Valgt gear (i) eller gearvælgerposition under prøvningen:
 2.3.2. Omskifterens position under måling af lydtryk Lwot,(i) (hvis omskifter er monteret)
 2.3.3. Foraccelerationens længde, lPA (gasgivningspunkt i m før linjen AA′)
 2.3.4. Lydtryk Lwot(i): ... dB(A)
 3. Bemærkninger: ...
 ...
 Tillæg 2
 Oplysningsskema
 0. Generelt
 0.1. Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 0.2. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet: (1) ...
 0.2.1.


text:
Mærkets anbringelsessted: ...
 0.3. Køretøjets klasse: (2) ...
 0.4. Navn og adresse på fabrikantens virksomhed: ...
 0.5. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 0.6. Navne og adresser på samlefabrikker: ...
 1. Køretøjets almindelige specifikationer
 1.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 1.2. Antal aksler og hjul: (3) ...
 1.2.1. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): ...
 1.3. Motorens placering og arrangement: ...
 2. Masser og dimensioner (4) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegninger): ...
 2.1. Køretøjets længdemål (samlede): ...
 2.1.1. For chassis uden karrosseri: ...
 2.1.1.1. Længde: ...
 2.1.1.2. Bredde: ...
 2.1.2. For chassis med karrosseri: ...
 2.1.2.1. Længde: ...
 2.1.2.2. Bredde: ...
 2.2. Masse i køreklar stand (5)
 a)
 mindste og største for hver variant: ...
 b)
 masse for hver version (skema skal vedlægges): ...
 2.3. Teknisk tilladt totalmasse som angivet af fabrikanten: (6) (7)
 3. Motor (8)
 3.1. Motorfabrikant: ...
 3.1.1. Fabrikationskode som markeret på motoren eller andet identifikationsmærke: ...
 3.2. Forbrændingsmotor
 3.2.1. Specifikke motoroplysninger
 3.2.1.1. Arbejdsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakt/totakt/rotationsstempel (9)
 3.2.1.2. Antal og arrangement af cylindre: ...
 3.2.1.2.1. Tændingsrækkefølge: ...
 3.2.1.3. Motorens slagvolumen: (10) ... cm3
 3.2.1.4. Nominel maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min– 1 (som oplyst af fabrikanten)
 3.2.2. Brændstoftilførsel
 3.2.2.1. Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (9)
 3.2.2.1.1. Arbejdsprincip: Direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (9)
 3.2.2.1.2. Regulator
 3.2.2.1.2.1. Type: ...
 3.2.2.1.2.2. Afskæringspunkt ved belastning: ... min–1
 3.2.2.2. Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (9)
 3.2.2.2.1. Arbejdsprincip: Indsugningsmanifold (singlepoint-/multipointindsprøjtning (2))/direkte indsprøjtning/andet (angiv nærmere) (9)
 3.2.3. Indsugningssystem
 3.2.3.1. Luftfilter, tegninger, eller
 3.2.3.1.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.3.1.2. Type(r): ...
 3.2.3.2. Indsugningslyddæmper, tegninger
 3.2.3.2.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.3.2.2. Type(r): ...
 3.2.4. Udstødningssystem
 3.2.4.1. Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem: ...
 3.2.4.2. Udstødningslyddæmper(e): ...
 Type, mærkning af udstødningslyddæmper(e): ...
 Hvis relevant for ekstern støj: støjdæmpende foranstaltninger i motorrum og på motor: ...
 3.2.4.3. Placering af udstødningsrørets afgangsåbning: ...
 3.2.4.4. Udstødningslyddæmper, som indeholder fibermaterialer: ...
 3.2.5. Katalysator: ja/nej (9)
 3.2.5.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer (angiv oplysninger for hver separat enhed nedenfor): ...
 3.3. Elmotor
 3.3.1. Type (vinding, magnetisering): ...
 3.3.1.1. Maksimal timeeffekt: ... kW
 3.3.1.2. Driftsspænding: ... V
 3.4. Motor eller motorkombination: ...
 3.4.1. Hybridt elkøretøj: ja/nej (9)
 3.4.2. Kategori af hybridt elkøretøj: ekstern opladning/ikke ekstern opladning: (9)
 3.4.3. Omskifter for funktionsmåde: med/uden (9)
 3.4.3.1. Valgbare driftsmåder
 3.4.3.1.1. Udelukkende elektrisk drift: ja/nej (9)
 3.4.3.1.2. Rent brændstofforbrugende: ja/nej (9)
 3.4.3.1.3. Hybriddriftsmåder: ja/nej (9) (i givet fald gives en kort beskrivelse):
 3.4.4. Elmotor (beskriv hver type elmotor separat)
 3.4.4.1. Fabrikat: ...
 3.4.4.2. Type: ...
 3.4.4.3. Nominel maksimal nettoeffekt: ... kW
 4. Transmission (11)
 4.1. Type (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.): ...
 4.2. Gearudvekslingsforhold
 Gear
 Udvekslingsforhold i gearkasse
 (forhold mellem motorens og udgangsakslens omdrejningshastighed)
 Endeligt udvekslingsforhold
 (forhold mellem udgangsakslens og de trækkende hjuls omdrejningshastighed)
 Totalt gearudvekslingsforhold
 Maksimum for CVT (12)
 1
 2
 3
 ...
 Mindste for CVT
 Bakgear
 4.3. Køretøjets konstruktivt bestemte tophastighed (i km/h): (13) ...
 5. Hjulophæng
 5.1. Dæk og hjul
 5.1.1. Dæk/hjulkombination(er)
 a)
 For alle dækmuligheder angives dækdimensionsbetegnelse, mindste belastningstal og symbol for hastighedskategori
 b)
 for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r).
 5.1.2. Øvre og nedre grænse for rulleradius
 5.1.2.1. Aksel


text:
1: ...
 5.1.2.2. Aksel 2: ...
 5.1.2.3. Aksel 3: ...
 5.1.2.4. Aksel 4: ...
 etc.
 6. Karrosseri
 6.1. Karrosseritype: ...
 6.2. Anvendte materialer og fremstillingsmetoder: ...
 7. Andet
 7.1. Nærmere oplysninger om ikke-motorrelaterede støjdæmpningsanordninger (hvis disse ikke er omfattet af en anden rubrik): ...
 Underskrift: ...
 Funktion i virksomheden: ...
 Dato: ...
 (1) Hvis identifikationsmidlet for typen indeholder tegn, som ikke er relevante for beskrivelsen af køretøjet, skal typer omfattet af typegodkendelsesattesten repræsenteres i dokumentationen ved symbolet:»?« (f.eks. ABC??123??).
 (2) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (3) Kun med henblik på definitionen af »terrængående køretøjer«.
 (4) ISO-standard nr. 612: 1978 — Road vehicles — Dimensions of motor vehicles and towed vehicles — terms and definitions:
 a)
 Hvis der er en version med et normalt førerhus og en anden med soveplads, angives begge oplysningssæt om masse og dimensioner.
 b)
 Ekstraudstyr, som påvirker køretøjets dimensioner, skal angives.
 (5) Førerens masse sættes til 75 kg. Væskebeholdersystemerne (undtagen beholdere til spildevand, der skal forblive tomme) fyldes til 90 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet. De oplysninger, der er omhandlet punkt 2.2 b) behøves ikke angivet for køretøjsklasse N2, N3, M2 og M3.
 (6) For køretøjer tilkoblet påhængsvogne eller sættevogne, hvor koblingsanordningen eller sættevognsskamlen belastes med en betydelig kraft i lodret retning, indgår denne belastning efter division med tyngdeaccelerationen i den teknisk tilladte totalmasse. Angiv venligst højeste og laveste værdier for hver variant.
 (7) Angiv venligst højeste og laveste værdier for hver variant.
 (8) Hvis der er tale om et køretøj, som kan køre enten på benzin, diesel, osv., eller kan kombineres med andet brændstof, skal punkterne gentages. Hvis der er tale om ikke konventionelle motorer og systemer, skal nærmere oplysninger, som der er henvist til her, afgives af fabrikanten.
 (9) Det ikke gældende slettes.
 (10) Denne værdi skal beregnes med π = 3,1416 og afrundes til nærmeste hele cm3.
 (11) Specificerede oplysninger skal gives for hver foreslået variant.
 (12) Specificerede oplysninger skal gives for hver foreslået variant.
 (13) Hvad angår påhængskøretøjer, den maksimale hastighed som angivet af fabrikanten.
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET
 Model A
 (Se punkt 5.4 i dette regulativ)
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, angiver, at den pågældende køretøjstype med hensyn til støjemissioner er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 51 med godkendelsesnummer 032439.
 Godkendelsesnummerets første to cifre angiver, at regulativ nr. 51 allerede indeholdt ændringsserie 03 på det tidspunkt, hvor der blev meddelt godkendelse.
 Model B
 (Se punkt 5.5 i dette regulativ)
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 51 og 33 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at på meddelelsesdatoerne for de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 51 ændringsserie 03, mens regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige version.
 (1) Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.
 BILAG 3
 METODER OG INSTRUMENTER TIL MÅLING AF LYD FRA MOTORKØRETØJER
 1. Måleinstrumenter
 1.1. Akustiske målinger
 Lydmåleren skal være en præcisionslydmåler


text:
eller et tilsvarende måleinstrument, der opfylder kravene til instrumenter i klasse 1 (den anbefalede vindskærm skal i givet fald anvendes). Disse krav er beskrevet i »IEC 61672-1:2002: Præcisionslydmålere«, anden udgave, fra Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC).
 Målingerne udføres ved »fast response«-indstillingen på det akustiske måleinstrument og ved »A«-vægtning, som desuden er beskrevet i »IEC 61672-1:2002«. Ved anvendelse af et system, der indebærer periodisk overvågning af det A-vægtede lydtrykniveau, foretages der aflæsning med tidsintervaller på højst 30 ms.
 Instrumenterne skal vedligeholdes og kalibreres efter instrumentfabrikantens anvisninger.
 1.2. Kalibrering af hele det akustiske målesystem forud for målesessionen
 Ved begyndelse og slutning af hver målesession skal hele målesystemet kontrolleres med en lydkalibrator, der opfylder forskrifterne for lydkalibratorer af mindst præcisionsklasse 1 i henhold til IEC 60942:2003. Uden at der foretages yderligere justeringer, må forskellen mellem aflæsningen ved to på hinanden følgende kontroller ikke overstige 0,5 dB(A).
 Hvis denne værdi overskrides, kasseres de måleresultater, der er opnået efter den sidste tilfredsstillende kontrol.
 1.3. Opfyldelse af kravene
 De akustiske måleinstrumenters overensstemmelse skal dokumenteres ved en gyldig overensstemmelsesattest. Disse attester betragtes som gyldige overensstemmelsesattester, hvis certificering med standarderne er udført inden for de seneste 12 måneder for lydkalibreringsanordninger, og inden for de seneste 24 måneder for instrumentsystemet. Al overensstemmelsesprøvning udføres af et laboratorium, der er godkendt til at udføre kalibreringer, som kan spores til de relevante standarder.
 1.4. Instrumenter til hastighedsmåling
 Motorhastigheden måles med instrumenter, der har en nøjagtighed på ± 2 % eller bedre ved de motorhastigheder, der kræves til målingerne.
 Køretøjets vejhastighed måles med instrumenter, der har en nøjagtighed på mindst ± 0,5 km/h ved kontinuerlig måling.
 Hvis målingen foretages ved uafhængige hastighedsmålinger, skal disse instrumenter opfylde specifikationskravene med mindst ± 0,2 km/h.
 1.5. Meteorologiske måleinstrumenter
 De meteorologiske måleinstrumenter, der anvendes til overvågning af omgivelsesparametre under prøvningen, skal omfatte følgende instrumenter, herunder med mindste nøjagtighed:
 a)
 Apparat til måling af temperatur, ± 1 °C
 b)
 Apparat til måling af vindhastighed, ± 1,0 m/s
 c)
 apparat til måling af atmosfæretryk, ± 5 hPa
 d)
 apparat til måling af relativ luftfugtighed, ± 5 %.
 2. Målebetingelser
 2.1. Prøvningsområde og omgivelser
 Prøvningsbanens overflade og prøvningsområdets dimensioner skal være i overensstemmelse med ISO 10844:2014.
 Områdets overflade må ikke være dækket af løs sne, højt græs, løs jord eller slagger. Der må ikke være hindringer, som kan påvirke lydfeltet i nærheden af mikrofonen og lydkilden. Den, som foretager målingerne, skal være placeret således, at måleinstrumenternes visning ikke påvirkes.
 Målingerne må ikke foretages under dårlige vejrforhold. Det skal være sikret, at resultaterne ikke påvirkes af vindstød.
 Meteorologiske måleinstrumenter skal være opstillet i nærheden af prøvningsområdet i en højde af 1,2 ± 0,02 m. Målingerne foretages, når den omgivende lufttemperatur er mellem 5 °C og 40 °C.
 Prøvningerne foretages ikke, hvis vindhastigheden, herunder vindstød, i mikrofonhøjde overskrider 5 m/s i lydmålingsintervallet.
 I løbet af støjmålingsintervallet registreres værdierne for temperatur, vindhastighed og retning, relativ luftfugtighed og atmosfæretryk.
 Eventuelle målinger foretaget under indvirkning af en lydtop, der synes at være uden forbindelse med køretøjets almindelige lydkarakteristik, lades ude af betragtning.
 Baggrundsstøjen måles i


text:
10 sekunder umiddelbart før og efter en serie prøvninger af motorkøretøjer. Målingerne foretages med de mikrofoner og mikrofonplaceringer, der anvendtes ved prøvningen. Det A-vægtede maksimale lydtrykniveau rapporteres.
 Baggrundsstøjen (herunder eventuel vindstøj) skal ligge mindst 10 dB(A) under det A-vægtede lydtryk, der fremkommer ved prøvningen af køretøjet. Er forskellen mellem baggrundsstøjen og den målte lyd mellem 10 og 15 dB(A), skal der ved beregningen af prøvningsresultatet fratrækkes en korrektion, der afhænger af udslaget på lydmåleren, jf. nedenstående diagram
 Forskellen mellem baggrundsstøjen og den lyd, der skal måles dB(A)
 10
 11
 12
 13
 14
 15
 Korrektion dB(A)
 0,5
 0,4
 0,3
 0,2
 0,1
 0,0
 2.2. Køretøj
 2.2.1. Det køretøj, der prøves, skal svare til de køretøjer, der bliver bragt i omsætning som specificeret af fabrikanten efter aftale med den tekniske tjeneste, således at det overholder kravene i dette regulativ.
 Målingerne udføres uden anhænger, undtagen hvis der er tale om ikke-adskillelige køretøjer. På fabrikantens anmodning kan køretøjer med løftbare aksler måles med akslerne i hævet position.
 Målingerne udføres på køretøjer efter prøvningsmasse (mt) i henhold til følgende skema:
 Målmassen, mtarget, angiver den masse, N2- og N3-køretøjer skal prøves ved. Prøvningseksemplarets faktiske prøvningsmasse kan være mindre på grund af begrænsninger på køretøjslast og akseltryk.
 Køretøjsklasse
 Køretøjets prøvningsmasse
 M1
 mt = mro ± 5 %
 N1
 mt = mro ± 5 %
 N2, N3
 mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW]
 Forsynes køretøjet med supplerende last, mxload, for at nå prøvningsmassen, mtarget, skal denne placeres over bagakslen(-erne).
 Summen af den supplerende last og bagakselbelastningen i ulastet tilstand, mra
 load
 unladen, er begrænset til 75 % af den teknisk tilladte totalmasse, som tillades for bagakslen, mac
 ra
 max. Prøvningsmassen skal nås med en tolerance på ± 5 %.
 Hvis tyngdepunktet for den supplerende last ikke kan bringes på linje med midtpunktet for bagakslen, må køretøjets prøvningsmasse, mt ikke overskride summen af forakslen i ulastet tilstand, mfa
 load
 unladen, og bagakslen i ulastet tilstand, mra
 load
 unladen, plus den supplerende last, mxload og førerens masse, md.
 Prøvningsmassen for køretøjer med mere end to aksler skal være den samme som for køretøjer med to aksler.
 Hvis køretøjets masse i et køretøj med mere end to aksler i ulastet stand, munladen er større end prøvningsmassen for det toakslede køretøj, skal køretøjet prøves uden supplerende last.
 Hvis køretøjets masse i et køretøj med mere end to aksler, munladen, er større end målmassen, skal køretøjet prøves uden supplerende last.
 M2, M3
 mt = mro
 Massen i køreklar stand skal nås med en tolerance på ± 10 %.
 Ufuldstændig
 M2, M3
 Hvis prøvningerne udføres på et ukomplet køretøj uden karrosseri,
 mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] beregnet i overensstemmelse med ovenstående betingelser (se klasse N2 og N3),
 eller
 mt = mchassisM2M3 + mxloadM2M3 = mro
 Massen i køreklar stand skal nås med en tolerance på ± 10 %.
 2.2.2. Efter anmodning fra ansøgeren anses et køretøj i klasse M2, M3, N2 eller N3 for at svare til den færdiggjort komplette type, hvis prøvningerne udføres på et ukomplet køretøj uden karrosseri. Når der


text:
foretages prøvning på et ukomplet køretøj, skal alle relevante lyddæmpende materialer, paneler og støjreducerende komponenter og systemer være monteret på køretøjet som konstrueret af fabrikanten med undtagelse af en del af karrosseriet, der bygges på et senere tidspunkt.
 Der kræves ingen ny prøvning som følge af montering af en supplerende brændstoftank eller omplacering af den originale brændstoftank på den betingelse, at andre dele eller strukturer af køretøjet, der tilsyneladende påvirker støjemissionerne, ikke er ændret.
 De dæk, der anvendes til prøvningen, skal være repræsentative for køretøjet og udvælges af køretøjsfabrikanten og registreres i addendummet til meddelelsesformularen i nærværende regulativ (bilag 1, tillæg 1). Deres størrelse skal svare til en af de dækstørrelser, der er angivet som originaludstyr til køretøjet. Dækket er eller vil blive kommercielt tilgængeligt på markedet på samme tid som køretøjet (1). Dækkene skal være oppumpet til det tryk, som køretøjsfabrikanten har anbefalet for køretøjets prøvningsmasse. Dækkene skal som minimum have 1,6 mm slidbanedybde.
 2.2.3. Inden målingen bringes motoren i normal driftstilstand.
 2.2.4. Hvis køretøjet drives af mere end to hjul, prøves det ved det antal drivende hjul, der anvendes ved kørsel på normal vej.
 2.2.5. Er køretøjet udstyret med automatisk styret ventilator, må der ikke foretages indgreb i dennes funktion under støjmålingen.
 2.2.6. Er køretøjet udstyret med et udstødningssystem indeholdende fibermaterialer, skal systemet konditioneres før prøvningen i henhold til bilag 4.
 2.2.7. Beregningsmetode til bestemmelse af supplerende last — kun køretøjer i klasse N2 og N3
 2.2.7.1. Beregning af supplerende last
 Målmassen, mtarget (pr. kW nominel effekt) for toakslede køretøjer i klasse N2 og N3, er angivet i tabellen i punkt 2.2.1 ovenfor.
 mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW]
 (1)
 For at nå den ønskede målmasse, mtarget, for et køretøj, der prøves, skal det ubelæssede køretøj, herunder førerens masse, md, være belastet med en supplerende masse, mxload, der anbringes over bagakslen som i formel (8):
 mtarget = munladen + md + mxload
 (2)
 Målmassen, mtarget, skal nås med en tolerance på ± 5 %.
 Prøvningskøretøjets masse i ulastet stand, munladen, beregnes ved måling på en vægt af forakselbelastningen i ulastet stand, mfa load unladen, og bagakselbelastningen i ulastet stand, mra load unladen, som i formel (3):
 munladen = mfa load unladen + mra load unladen
 (3)
 Ved hjælp af formel (2) og (3), beregnes den supplerende last, mxload, som angivet i formel (4) og (5):
 mxload = mtarget – (md + munladen)
 (4)
 mxload = mtarget – (md + mfa load unladen + mra load unladen)
 (5)
 Summen af den supplerende last, mxload, og bagakselbelastningen i ulastet tilstand, mra load unladen, er begrænset til 75 % af den teknisk tilladte totalmasse for bagakslen, mac ra max, som i formel (6).
 0,75 mac ra max ≥ mxload + mra load unladen
 (6)
 mxload er begrænset i henhold til formel (7):
 mxload ≤ 0,75 mac ra max – mra load unladen
 (7)
 Hvis den beregnede supplerende lastning, mxload i formel (5) opfylder formel (7), er den supplerende last lig med formel (5). Køretøjets prøvningsmasse, mt, er som beregnet med


text:
formel (8):
 mt = mxload + md + mfa load unladen + mra load unladen
 (8)
 I dette tilfælde er køretøjets prøvningsmasse lig med målmassen
 mt = mtarget
 (9)
 Hvis den beregnede supplerende last, mxload, i formel (5) ikke opfylder formel (7), men snarere formel (10)
 mxload > 0,75 mac ra max – mra load unladen
 (10)
 er den supplerende last, mxload, givet ved formel (11):
 mxload = 0,75 mac ra max – mra load unladen
 (11)
 og køretøjets prøvningsmasse, mt, er som beregnet med formel (12):
 mt = 0,75 mac ra max + md + mfa load unladen
 (12)
 I dette tilfælde er køretøjets prøvningsmasse lavere end målmassen
 mt < mtarget
 (13)
 2.2.7.2. Belæsningshensyn, hvis lasten ikke kan bringes på linje med midtpunktet for bagakslen
 Hvis tyngdepunktet for den supplerende last, mxload, ikke kan bringes på linje med midtpunktet for bagakslen, må køretøjets prøvningsmasse, mt, ikke overskride summen af forakselbelastningen i ulastet stand, mfa load unladen, og bagakselbelastningen i ulastet stand, mra load unladen, plus den supplerende last, mxload og førerens masse, md.
 Det betyder, at hvis den faktiske for- og bagakselbelastning måles på en vægt, når den supplerende last, mxload, anbringes på køretøjet, og den er på linje med bagakslens midtpunkt, er køretøjets prøvningsmasse minus førerens masse givet ved formel (14):
 mt – md = mfa load laden + mra load laden
 (14)
 hvor:
 mfa load laden = mfa load unladen
 (15)
 Hvis tyngdepunktet for den supplerende last ikke kan bringes på linje med midtpunktet for bagakslen, er formel (14) stadig opfyldt, men
 mfa load laden > mfa load unladen
 (16)
 da massen af den supplerende last delvist er fordelt på den forreste aksel. I dette tilfælde er det ikke tilladt at tilføje mere masse på bagakslen for at kompensere for den masse, der er flyttet til forakslen.
 2.2.7.3. Prøvningsmassen for køretøjer med mere end to aksler
 Hvis et køretøj med flere end to aksler prøves, skal prøvningsmassen af dette køretøj være den samme som prøvningsmassen for køretøjet med to aksler.
 Hvis et køretøjs ubelæssede masse for et køretøj med mere end to aksler er større end prøvningsmassen for det toakslede køretøj, skal dette køretøj prøves uden supplerende last.
 3. Prøvningsmetoder
 3.1. Måling af lyd fra køretøjer i bevægelse
 3.1.1. Generelle prøvningsbetingelser
 De to linjer AA′ og BB′, der er parallelle med linjen PP′, og som findes henholdsvis 10 m ± 0,05 m foran og 10 m ± 0,05 m bagved linjen PP′, skal være markeret på prøvningsbanen.
 Der foretages mindst fire målinger på hver side af køretøjet og for hvert gear. Foreløbige målinger kan foretages med henblik på justering, men resultaterne af disse målinger skal lades ude af betragtning.
 Mikrofonen anbringes i en afstand af 7,5 m ± 0,05 m fra banens referencelinje CC′ og 1,2 m ± 0,02 m over jorden.
 Referenceaksen for frifeltbetingelser (jf. IEC 61672-1:2002) skal være horisontal og lodret på køretøjets bane CC′.
 3.1.2. Særlige prøvningsbetingelser for køretøjer
 3.1.2.1. Køretøjer i klasse M1, N1 og M2 < 3 500 kg teknisk tilladte totalmasse:


text:
Køretøjets midterlinje skal i videst muligt omfang følge linjen CC′ under hele prøvningen, fra det nærmer sig linjen AA′, til dets bagende har passeret linjen BB′. Hvis køretøjet drives af mere end to hjul, prøves det ved det antal drivende hjul, der anvendes ved kørsel på normal vej.
 Hvis køretøjet er udstyret med manuel hjælpetransmission eller multigearaksel, anvendes den indstilling, der er beregnet til normal bykørsel. Under ingen omstændigheder må den udveksling, der anvendes til langsom kørsel, parkering eller bremsning, anvendes.
 Køretøjets prøvningsmasse skal afpasses efter tabellen i punkt 2.2.1.
 Prøvningshastigheden vtest er 50 km/h ± 1 km/h. Prøvningshastigheden skal være nået, når referencepunktet er ved linjen PP′.
 Hvis prøvningshastigheden ændres i henhold til punkt 3.1.2.1.4.1, litra e), i bilag 3 til denne regulativ, skal prøvningshastigheden anvendes til både accelerations- og konstant hastighedsprøvningen.
 3.1.2.1.1. Indeks for effekt/masseforhold (PMR)
 PMR bestemmes på følgende måde:
 PMR = (Pn/mro) × 1 000 kg/kW, hvor Pn måles i kW, og mro måles i kg i henhold til punkt 2.2.1 i dette bilag.
 Hvis to eller flere kilder for fremdrivningseffekt opererer på betingelserne i punkt 3.1.2.1 i bilag 3 til dette regulativ, skal motorens samlede nettoeffekt, Pn, være den aritmetiske sum af køretøjets parallelle motorer til fremdrift af køretøjet. Gældende parallelle motorer til fremdrift er energikilder som giver køretøjet fremadgående bevægelse i kombination med prøvningsbetingelserne i punkt 3.1.2.1 i bilag 3 til dette regulativ. Den specificerede effekt for ikkeforbrændingsmotorer er den af fabrikanten angivne.
 PMR uden dimension anvendes til beregning af acceleration.
 3.1.2.1.2. Beregning af acceleration
 Accelerationsberegninger anvendes kun på M1, N1 og M2 ≤ 3 500 kg teknisk tilladt totalmasse.
 Alle accelerationer beregnes ved hjælp af forskellige køretøjshastigheder på prøvningsbanen. (2) De angivne formler anvendes til beregningen af awot i, awot i+1 og awot test. Hastigheden ved enten AA′ eller PP′ defineres som køretøjshastigheden, når referencepunktet passerer AA′ (vAA′) eller PP′ (vPP′). Hastigheden ved BB′ defineres som køretøjshastigheden, når køretøjets bagende passerer BB′ (vBB′). Metoden til bestemmelse af acceleration skal være angivet i prøvningsrapporten.
 Som følge af definitionen af køretøjets referencepunkt er køretøjets længde (lveh) udtrykt på forskellig vis i nedenstående formel. Hvis referencepunktet ligger forrest på køretøjet, så gælder l = lveh, hvis det ligger midt i køretøjet, gælder l = lveh, og hvis det ligger bagest, gælder l = 0.
 Efter køretøjsfabrikantens valg kan køretøjer med frontmotor anvende l = 5 m, og køretøjer med centermotor kan anvende l = 2,5 m.
 3.1.2.1.2.1. Beregningsmetoden for køretøjer med manuel gearkasse, automatgear, adaptiv transmission eller trinløst variabel transmission (CVT) prøvet med låste gearudveklingsforhold:
 awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2)/(2×(20 + l))
 awot test anvendt ved bestemmelse af gearvalg skal være gennemsnittet af de fire awot test, i for hvert gyldigt målingsforløb.
 Foracceleration kan anvendes. Det punkt, hvor speederen trykkes ned forud for linjen AA′, skal være registreret i addendummet til meddelelsesformularen (bilag 1, tillæg 1).
 3.1.2.1.2.2. Beregningsmetoden for køretøjer med automatgear, adaptiv transmission eller trinløst variabel transmission (CVT), der prøves med ulåste gearudvekslingsforhold:
 awot test anvendt ved bestemmelse af gearvalg skal være gennemsnittet af


text:
de fire awot test, i for hvert gyldigt målingsforløb.
 Hvis de anordninger og foranstaltninger, der er beskrevet i 3.1.2.1.4.2, kan anvendes til kontrol af transmissionen med henblik opfyldelse af prøvningens krav, beregnes awot test ved formlen:
 awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2)/(2×(20 + l))
 Foracceleration kan anvendes.
 Hvis ingen af de anordninger og foranstaltninger, der er beskrevet i punkt 3.1.2.1.4.2. anvendes, beregnes awot test ved formlen:
 awot_testPP-BB = ((vBB′/3,6)2 - (vPP′/3,6)2)/(2×(10 + l))
 Foracceleration anvendes ikke.
 Speederen trykkes ned, når referencepunktet passerer linjen AA′.
 3.1.2.1.2.3. Målacceleration
 Målaccelerationen aurban betegner den typiske acceleration i bytrafik; den er afledt af statistiske undersøgelser. Denne funktion er afhængig af køretøjets PMR.
 Målaccelerationen aurban er defineret som:
 aurban = 0,63 × log10 (PMR) – 0,09
 3.1.2.1.2.4. Referenceacceleration
 Referenceaccelerationen awot ref er den krævede acceleration ved accelerationsprøvning på prøvningsbane. Denne funktion er afhængig af køretøjets PMR. Denne funktion er forskellig for hver køretøjsklasse.
 Referenceaccelerationen awot ref er defineret som:
 awot ref = 1,59 × log10 (PMR) – 1,41
 ved PMR ≥ 25
 awot ref = a urban = 0,63 × log10 (PMR) – 0,09
 ved PMR < 25
 3.1.2.1.3. Deleffektfaktoren kP
 Deleffektfaktoren kP (jf. punkt 3.1.3.1.) anvendes ved den vægtede kombination af prøvningsresultaterne for acceleration og konstant hastighed for køretøjer i klasse M1 og N1 samt M2 ≤ 3 500 kg teknisk tilladt totalmasse.
 I tilfælde, hvor det ikke drejer sig om prøvning i ét gear, skal awot ref anvendes i stedet for awot test (jf. punkt 3.1.3.1).
 3.1.2.1.4. Valg af gearudvekslingsforhold
 Valget af gearudvekslingsforhold til prøvningen afhænger af gearenes specifikke accelerationspotentiale awot ved fuld gasgivning, i forhold til den referenceacceleration awot ref, der kræves ved accelerationsprøvningen med fuld gasgivning.
 Hvis køretøjet tillader forskellige transmissionskonstruktioner, såsom automatisk eller manuelt betjent gearskifte, og/eller har software eller andre driftsmåder (f.eks. sport-, vinter- eller adaptiv funktionsmåde), der resulterer i gyldige accelerationer, skal køretøjets fabrikant over for den tekniske tjeneste godtgøre, at køretøjet er prøvet i den driftsmåde, hvori der opnås den acceleration, der er tættest på awot ref.
 Køretøjets transmission, gear eller gearudvekslingsforhold kan kontrolleres ved hjælp af elektroniske eller mekaniske foranstaltninger for at forhindre aktiveringen af en kick-down-funktion.«
 I tillæg 3, figur 3a til figur 3e, er der med henblik på at lette afviklingen af prøvningen angivet udvælgelseskriterier og prøvekørselskriterier for køretøjer i klasse M1 og M2, som har en teknisk tilladt totalmasse på højst 3 500 kg samt for klasse N1, i form af et rutediagram.
 3.1.2.1.4.1. Køretøjer med manuelt gear, automatgear, adaptive transmissioner eller CVT, der prøves med låste gearudvekslingsforhold
 Følgende betingelser for valg af gearudvekslingsforhold er mulige:
 a)
 Hvis et specifikt gearudvekslingsforhold medfører en acceleration i et toleranceområde på ± 5 % af referenceaccelerationen awot ref, idet 2,0 m/s2 ikke overskrides, prøves der med denne udveksling.
 b)
 Hvis ingen af udvekslingsforholdene giver den krævede acceleration, vælges et udvekslingsforhold i ved højere acceleration og et udvekslingsforhold i + 1 ved en acceleration, der er lavere end referenceaccelerationen. Hvis accelerationsværdien i gearudvekslingsforholdet i ikke overskrider 2,0 m/s2, anvendes begge gearudvekslingsforhold ved prøvningen. Vægtningsfaktoren i forhold til referenceaccelerationen