text:
hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt.
 Samlet antal bremsninger
 150
 Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 100 °C
 Bremsninger
 fra
 60 km/h
 til
 ≤ 5 km/h
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 6 m/s2
 Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag)
 Tilladt
 4.2.2.2.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Prøvningsresultatet er positivt, hvis bremsetromlen ikke fremviser brud.
 Prøvningen anses for gyldig, forudsat at det nødvendige maksimale drejningsmoment opnås i mindst 90 procent af bremsningerne på betingelse af, at de øvrige 10 procent af det maksimale tryk anvendes.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 (1) Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.
 (2) Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.
 BILAG 12
 KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER/UDSKIFTNINGSBREMSETROMLER TIL KØRETØJER I KLASSE O
 1. PRØVNINGSOVERSIGT
 For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:
 Tabel A12/1A
 Køretøjer i klasse O1, O2 og O3
 Prøvning på bane
 Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane)
 2.2.1
 Type 0
 3.4.1
 Type 0
 2.2.2
 Type I
 3.4.2
 Type I
 2.3
 Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 —
 2.4
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 3.5
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 Tabel A12/1B
 Køretøjer i klasse O4
 Prøvning på bane
 Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane)
 2.2.1
 Type 0
 3.4.1
 Type 0
 2.2.3
 Type III
 3.4.3
 Type III
 2.3
 Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 —
 2.4
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 3.5
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 2. KONTROL AF KRAVENE TIL KØRETØJSPRØVNING
 2.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (jf. definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ), for hvilken der ansøges om godkendelse eller komponentrapport af en udskiftningsbremseskive eller -tromle, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive eller -tromle samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremser, jf. bestemmelserne i regulativ nr. 13.
 Udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen monteres på den pågældende aksel med dertil hørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90, og kan fås fra køretøjs- eller akselfabrikanten. Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle nedenfor anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte. Der anvendes samme tilkøringsprogram til både udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler og originale bremseskiver/bremsetromler.
 2.2. Driftsbremsesystem
 2.2.1. Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.4
 2.2.2. Type I-bremseprøvninger
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2
 Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ


text:
nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3.
 2.2.3. Type III-bremseprøvninger
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.
 2.3. Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 2.3.1. Hvis driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet anvender en fælles skive- eller tromlefriktionsoverflade, er det ikke nødvendigt at udføre en specifik prøvning af parkeringsbremsesystemet. En tilfredsstillende gennemførelse af type 0-prøvningen med lastet køretøj skal anses for at opfylde kravene til parkeringsbremsesystemet.
 2.3.2. Statisk prøvning på bakke med hældning på 18 %, lastet køretøj
 2.3.3. Køretøjet skal opfylde alle relevante bestemmelser i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3 og 3.2, der finder anvendelse på den pågældende køretøjsklasse.
 2.4. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej.
 Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremser fra baghjulsbremser, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til baghjulsbremserne, skal forhjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 2.4.1. Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser
 Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.
 2.4.1.1. Med udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen udføres mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller indtil det højeste styretryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet begyndelseshastigheden i forbindelse med prøvningen er 45 km/h:
 Før hver bremsning skal tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.
 2.4.1.2. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 2.4.1.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.
 2.4.1.3. Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med mere end ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.
 3. INERTIDYNAMOMETERPRØVE
 3.1. Dynamometerudstyr
 Under prøvning skal dynamometret være forsynet med den originale bremsekaliber eller hjulbremse for det pågældende køretøj. Inertidynamometret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter påbegyndelse af bremsning, bremsemoment, bremsningsperiode og bremsetromlens temperatur.
 3.2. Prøvningsbetingelser
 3.2.1. Inertidynamometrets svingmasse
 Inertidynamometrets svingmasse fastsættes så tæt som muligt (med en tilladt afvigelse på ± 5 %) på den teoretisk krævede værdi, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:
 I = m · rdyn
 2
 hvor:
 I
 =
 rotationsinertien (kgm2)
 rdyn
 =
 dækkets dynamiske rulleradius (m)
 m
 =
 prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.
 3.2.1.1. Dynamisk rulleradius
 Ved beregningen

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
af svingmassen skal der tages højde for den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet (eller akslen).
 3.2.1.2. Prøvningsmasse
 Prøvningsmassen til beregning af svingmassen skal være som følger:
 m = 0,55 maxle
 maxle: akslens maks. teknisk tilladte totalmasse
 3.2.2. Dynamometrets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 40 eller 60 km/h (afhængigt af prøvetype) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og mindste tilladte dækstørrelse.
 3.2.3. Køling
 Der kan foretages køling som angivet enten i punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2.
 3.2.3.1. Prøvning med et komplet hjul i henhold til regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.2.2.
 Med hensyn til type I- og type III-prøverne kan der under opvarmningskørslerne anvendes en luftkølingshastighed og -retning, der simulerer de faktiske forhold, idet luftstrømmens hastighed er vAir = 33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
 3.2.3.2. Prøvning uden fælg
 Med hensyn til type I- og type II-prøvningerne tillades ingen køling under opvarmningskørslerne.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 3.2.4. Præparering af bremsen
 3.2.4.1. Skivebremser
 Denne prøvning udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 3.2.4.2. Tromlebremser
 Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).
 Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.
 3.3. Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer
 Tabel A12/3.3
 1.
 Kold tilkøring (kold tilslidning):
 100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)
 Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
 vi = 60 km/h
 dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis
 2.
 Dynamiske friktionsegenskaber, se punkt 3.5.1 i dette bilag
 3.
 Varm tilkøring (varm tilslidning):
 Der foretages 30 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 C. Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 3 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.
 4.
 Tilkøring:
 30 bremsninger
 Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
 vi = 60 km/h
 dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis
 5.
 Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag
 6.
 Type I-bremseprøvning (for O2/O3), jf. punkt 3.4.2 i dette bilag
 7.
 Tilkøring: (som nr. 4)
 8.
 Type 0-bremseprøvning, se punkt 3.4.1 i dette bilag
 9.
 Type III-bremseprøvning (for O4), jf. punkt 3.4.3 i dette bilag
 10.
 Tilkøring: (som nr. 4)
 3.4. Driftsbremsesystem
 3.4.1. Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj
 Med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning og fra en indledende rotationshastighed svarende til 40 km/h ved type I- eller 60 km/h ved type III, udføres tre bremsninger


text:
med samme bremsecylindertryk, således at der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et gennemsnitlig bremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) for mindst 5 m/s2.
 Bremsecylindertrykket må ikke overstige 650 kPa.
 Gennemsnittet af de tre resultater skal udgøre ydelsen med kolde bremser.
 3.4.1.1. Rullemodstand
 Rullemodstanden antages at svare til en deceleration på 0,1 m/s2.
 3.4.2. Type I-bremseprøvning (Downhill test)
 3.4.2.1. Opvarmningsprocedure
 Bremserne opvarmes fra en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C ved under en konstant rotationshastighed svarende 40 km/h at påføre dem et konstant bremsemoment svarende til en deceleration, på 0,7 m/s2, inklusive rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) i en periode på 153 sekunder.
 3.4.2.1.4. I tilfælde af bremser med automatisk bremsejusteringsanordning skal bremserne inden ovennævnte type I-prøvning indstilles efter fremgangsmåden i dette bilags punkt 3.4.3.1.2.
 3.4.2.2. Bremsevirkning med varme bremser
 3.4.2.2.1. Senest 60 sekunder efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles ved 40 km/h med det samme bremsecylindertryk, som blev brugt ved type 0-prøvningen ved 40 km/h.
 Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) må ikke være mindre end 60 procent af den værdi, der opnås med den kolde bremse i type 0-prøvningen eller mindre end 3,6 m/s2.
 3.4.2.3. Friløbsprøvning
 I tilfælde af bremser med automatisk bremsejusteringsanordning afkøles bremserne efter prøvningerne i punkt 3.4.2.2 til en temperatur, der er repræsentativ for en kold bremse (dvs. ≤ 100 °C), og det kontrolleres, at bremsen tillader friløb, idet den skal opfylde én af følgende betingelser:
 a)
 Skiven eller tromlen kan dreje frit rundt (dvs. kan drejes rundt med hånden).
 b)
 Når skiven eller tromlen drejes uden køling med en rotationshastighed svarende til en konstant hastighed v = 60 km/h og med ikke-aktiverede bremser, må de asymptotiske temperaturer ikke overstige en temperaturstigning på 80 °C i tromle/skive.
 3.4.3. Type III-prøvning (fadingprøvning for køretøjer i klasse O4)
 3.4.3.1. Opvarmningsprocedure
 3.4.3.1.1. Der foretages konsekutive nedbremsninger i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i nedenstående tabel. Første bremsning udføres ved en bremsetemperatur på ≤ 100 °C på en sådan måde, at der opnås en konstant deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et konstant ækvivalent bremsemoment svarende til en deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) på 3 m/s2. Gennemsnitsværdien af det bremsecylindertryk, der anvendes til at aktivere bremsen ved første bremsning bør opretholdes ved alle efterfølgende bremsninger i resten af prøvningen.
 Køretøjsklasse
 Betingelser
 v1 [km/h]
 v2 [km/h]
 Δt [sek.]
 n
 O4
 60
 1/2 v1
 60
 20
 hvor:
 v1
 =
 begyndelseshastighed, ved påbegyndelse af bremsning
 v2
 =
 sluthastighed efter bremsning
 n
 =
 antal bremsninger
 Δt
 =
 varigheden af en bremsecyklus: tidsrummet mellem påbegyndelsen af en bremsning og påbegyndelsen af den følgende bremsning.
 3.4.3.1.2. Hvis bremser er udstyret med automatiske bremsejusteringsanordninger, skal justeringen af bremserne forud for den


text:
ovenfor nævnte type III-prøvning alt efter behov foretages ved anvendelse af følgende fremgangsmåde:
 3.4.3.1.2.1.
 I forbindelse med trykluftbremser justeres bremserne på en sådan måde, at den automatiske bremsejusteringsanordning kan træde i funktion. I dette øjemed justeres stempelvandringen til s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (dog ikke over en af fabrikanten anbefalet maksimalværdi):
 hvor:
 sre-adjust
 er den i fabrikantens specifikationer fastsatte vandring, hvor den automatiske bremsejusteringsanordning begynder at justere på bremsens spillerum, når trykket i bremsecylinderen 100 kPa.
 Hvis den tekniske tjeneste er enig i, at det ikke er praktisk muligt at måle stempelvandringen, fastsættes startværdien efter aftale med den tekniske tjeneste.
 Fra ovennævnte udgangspunkt aktiveres bremsen 50 gange med et bremsetryk på 200 kPa. Derefter aktiveres bremsen én gang med et tryk på ≥ 650 kPa.
 3.4.3.1.2.2.
 For hydrauliske skivebremser anses forskrifter med hensyn til indstilling ikke for påkrævede.
 3.4.3.1.2.3.
 I forbindelse med hydrauliske tromlebremser justeres bremserne som specificeret af fabrikanten.
 3.4.3.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Senest 60 sekunder efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles ved en rotationshastighed svarende til 60 km/h med det samme bremsecylindertryk, som blev brugt ved type 0-prøvningen ved 60 km/h.
 Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstanden (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) eller et middelbremsemoment baseret på bremselængden svarende til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration, inkl. rullemodstand (se punkt 3.4.1.1 i dette bilag) må ikke være mindre end 60 procent af den værdi, der opnås med den kolde bremse i type 0-prøvningen eller mindre end 4,0 m/s2.
 3.4.3.3. Friløbsprøvning
 Jf. punkt 3.4.2.3.
 3.5. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)
 3.5.1. Prøvningen udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 19, punkt 4.4.3.1 til 4.4.3.4.
 3.5.2. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.5.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.
 3.5.3. Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber ved procedurens trin 2 kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med mere end ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.
 4. INTEGRITETSPRØVNING VED BRUG AF INERTIDYNAMOMETER
 Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 4.1 (skiver) eller 4.2 (tromler).
 Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i dette bilag).
 Bremsen bør monteres på dynamometret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).
 Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være det ens ved alle prøvninger.
 Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til:
 vair = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
 4.1. Bremseskiver
 4.1.1.


text:
Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven
 Denne prøvning udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 4.1.1.1. Køretøjer i klasse O1 og O2
 4.1.1.1.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.1.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Tabel A12/4.1.1.1.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Køretøjsklasser
 O1/O2
 Tilkøringsprocedure
 100 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Bremsningsinterval (= ttotal)
 70 sek.
 Antal bremsninger pr. cyklus
 2
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 5,0 m/s2
 Samlet antal bremsningscyklusser
 100 eller 150 (se punkt 4.1.1.1.3)
 Bremsninger
 fra
 80 km/h
 til
 20 km/h
 Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus
 ≤ 100 °C
 hvor:
 vmax
 =
 konstruktivt bestemt maksimalhastighed (ved anvendelsesbetingelserne)
 tbra
 =
 den faktiske bremsningsperiode under aktivering af bremsen
 tacc
 =
 den mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft
 trest
 =
 hvileperiode
 ttotal
 =
 bremsningsinterval (tbra + tacc + trest)
 4.1.1.1.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis 150 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der afsluttes mindre end 150, men over 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 100 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.1.2. Køretøjer i klasse O3 og O4
 4.1.1.2.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 4.1.1.2.1.1. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t
 Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremseskiverne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A12/4.1.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.
 Tabel A12/4.1.1.2.1.1
 Skivens udvendige diameter
 Prøvningsparameter
 Prøvningsparameter
 Eksempel på udstyr
 Prøvningsmasse m [kg]
 rdyn [m]
 »Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse
 320-350
 3 100
 0,386
 17,5′′
 351-390
 4 500
 0,445
 19,5′′
 391-440
 5 300
 0,527
 22,5′′
 > 440 (1)
 (1)
 (1)


text:
—
 Inertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 12, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A12/4.1.1.2.1.1.
 4.1.1.2.1.2. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t
 Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A12/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det worst case-scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremseskivens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.2.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Tabel A12/4.1.1.2.2
 Tilkøringsprocedure
 100 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 1.
 Konditioneret bremsning
 10 nedbremsninger fra 60 til 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 250 °C
 2.
 Bremsning ved høj hastighed
 2 nedbremsninger fra 130 til 80 km/h
 dm = 3 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 100 °C
 3.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 4.
 Bremsning ved høj hastighed
 Se prøvningstrin 2
 5.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 6.
 Kontinuerlig bremsning 1)
 5 bremsninger
 ved en konstant hastighed på: 85 km/h
 Aftagende drejningsmoment svarende til 0,5 m/s2
 Bremsningsperiode 60 s
 Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C
 7.
 Konditioneret bremsning
 se prøvningstrin 1
 8.
 Kontinuerlig bremsning 2)
 5 bremsninger
 ved en konstant hastighed på: 85 km/h
 Aftagende drejningsmoment svarende til 1,0 m/s2
 Bremsningsperiode 40 s
 Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C
 9.
 Trin 1-8 gentages:
 9 eller 14 gange (afhængigt af, hvad der er relevant) — se punkt 4.1.1.2.3.
 dm
 afstandsrelateret middeldeceleration.
 4.1.1.2.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis 15 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der afsluttes mindre end 15, men over 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 10 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et


text:
område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.2. Prøvning af bremseskiven ved høj belastning
 I tilfælde af udskiftelige dele udføres prøvningen ved høj belastning på en ny bremseskive eller på samme bremseskive, som er blevet anvendt til den alternative dynamometerprøvning (se punkt 3.3 i dette bilag).
 Ved ækvivalente dele udføres denne prøvning med en ny skive og en original bremsekaliber til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.
 4.1.2.1. Køretøjer i klasse O1 og O2
 De nye bremsebelægninger og den nye skive, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og være tilkørt (tilslidt) efter metoden i bilag 3, punkt 2.2.2.3. Hvis nye bremsebelægninger er nødvendige for at gennemføre prøvningen, skal de tilkøres (tilslides) efter samme procedure:
 4.1.2.1.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Se punkt 4.1.1.1.1 ovenfor.
 4.1.2.1.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen udføres efter følgende tabel:
 Tabel A12/4.1.2.1.2
 Prøvningskrav
 Prøvning ved høj belastning
 Køretøjsklasser
 O1/O2
 Bremsningstype
 Enkeltbremsninger
 Antal bremsninger
 70
 Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse
 ≤ 100 °C
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 10,0 m/s2 med et tryk ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)
 Bremsninger
 fra
 80
 til
 10 km/h
 4.1.2.1.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 70 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 70 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladerne, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.2.2. Køretøjer i klasse O3 og O4
 4.1.2.2.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Se punkt 4.1.1.2.1 ovenfor.
 4.1.2.2.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Tilkøring i overensstemmelse med tabel A12/4.1.1.2.2.
 Der foretages 500 nedbremsninger fra en hastighed på 50 km/h til 10 km/h med et bremsemoment på 90 % af det maksimalt tilladte bremsemoment på den pågældende bremsekaliber.
 Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C
 4.1.2.2.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis bremseskiven ikke udviser tegn på brud efter 500 bremsninger. Prøvningen anses for gyldig, forudsat at det nødvendige maksimale drejningsmoment opnås i mindst 90 procent af bremsningerne på betingelse af, at de øvrige 10 procent af det maksimale tryk anvendes.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller


text:
ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 Tabel A12/4.2.1.1.2 4.1.2.2.3
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Tilkøringsprocedure
 200 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 5 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: £ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt.
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Antal bremsninger
 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.
 NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning.
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 3,0 m/s2
 Bremsninger
 fra
 130
 til
 80 km/h
 Begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 50 °C
 Køling i henhold til punkt 3.2.3
 Tilladt
 4.2. Bremsetromler
 4.2.1. Termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle
 Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuelt beskyttende fedt fjernes).
 Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.
 4.2.1.1. Køretøjer i klasse O1 og O2
 4.2.1.1.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 4.2.1.1.1.1. Køretøjer med et maksimalt tilladt akseltryk på ≤ 1 200 kg
 Ikke relevant.
 4.2.1.1.1.2. Køretøjer med et maksimalt tilladt akseltryk på > 1 200 kg
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.2.1.1.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Tabel A12/4.2.1.1.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Antal bremsninger
 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant) — se 4.2.1.1.3.
 NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning.
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 3,0 m/s2
 Bremsninger
 fra
 130
 til
 80 km/h
 Begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 50 °C
 Køling i henhold til 3.2.3
 tilladt
 4.2.1.1.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende
 c)
 gennemrivning af bremsetromlen
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2.1.2. Køretøjer i klasse O3 og O4
 4.2.1.2.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 4.2.1.2.1.1. Køretøjer med en


text:
maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t
 Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram prøves bremsetromlerne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A12/4.2.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.
 Tabel A12/4.2.1.2.1.1
 Indvendig tromlediameter
 [mm]
 Belægningens bredde
 Typisk fælgdiameter
 < 130 mm
 130-190 mm
 > 190 mm
 Prøvningsmasse [kg]
 Dækradius
 [m]
 Prøvningsmasse
 [kg]
 Dækradius
 [m]
 Prøvningsmasse [kg]
 Dækradius
 [m]
 < 330
 2 750
 0,402
 3 200
 0,390
 5 500
 0,402
 17,5′′
 330-390
 (2)
 (2)
 3 400
 0,480
 5 500
 0,516
 19,5′′
 391-430
 3 400
 0,510
 4 500
 0,527
 5 500
 0,543
 22,5′′
 > 430
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 —
 Inertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 12, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A12/4.2.1.2.1.1.
 4.2.1.2.1.2. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t
 Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A12/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det worst case-scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremsetromlens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.2.1.2.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Tabel A12/4.2.1.2.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Antal bremsninger
 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.
 NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrivning.
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 3,0 m/s2
 Bremsninger
 fra
 130
 til
 80 km/h
 Begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 50 °C
 Køling i henhold til punkt 3.2.3.
 tilladt
 4.2.1.2.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er værre end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende
 c)
 gennemrivning af bremsetromlen
 d)
 enhver


text:
form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2.2. Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning
 I tilfælde af udskiftelige dele udføres prøvningen ved høj belastning på en ny bremsetromle eller på samme bremsetromle, som er blevet anvendt til den alternative dynamometerprøvning (se punkt 3.3 i dette bilag). I begge tilfælde bør bremsebelægningsenheder, der bruges til prøvningen, godkendes i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 og tilslides efter tromlen i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i punkt 4.2.2.2.2 i dette bilag. Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at dette er nødvendigt.
 Ved ækvivalente dele udføres denne prøvning med en ny tromle og en original bremse til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt). Tilkøringen bør være i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i punkt 4.2.2.2.2 i dette bilag. Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at dette er nødvendigt.
 Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.
 4.2.2.1. Køretøjer i klasse O1 og O2
 4.2.2.1.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.2.2.1.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.2.2.2 nedenfor.
 4.2.2.1.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.2.2.3 nedenfor.
 4.2.2.2. Køretøjer i klasse O3 og O4
 4.2.2.2.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.1.2.1 ovenfor.
 4.2.2.2.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Tabel A12/4.2.2.2.2
 Prøvningskrav
 Prøvning ved høj belastning
 Tilkøringsprocedure
 200 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 5 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 Alternativt kan tilkøring undlades, hvis ansøgeren om godkendelse, ikke mener, at det er nødvendigt.
 Bremsningstype
 Nedbremsning til under 5 km/h
 Samlet antal bremsninger
 150
 Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 100 °C
 Bremsninger
 fra
 60 km/h
 til
 0 km/h
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 6 m/s2
 Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag)
 Tilladt
 4.2.2.2.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Prøvningsresultatet er positivt, hvis bremsetromlen ikke fremviser brud.
 Prøvningen anses for gyldig, forudsat at det nødvendige maksimale drejningsmoment opnås i mindst 90 procent af bremsningerne på betingelse af, at de øvrige 10 procent af det maksimale tryk anvendes.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 (1) Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den


text:
tekniske tjeneste.
 (2) Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.
 BILAG 13
 MODEL FOR PRØVNINGSRAPPORT VEDRØRENDE EN UDSKIFTNINGSBREMSESKIVE/UDSKIFTNINGSBREMSETROMLE
 Prøvningsrapport nr. ... vedrørende godkendelse af udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle i henhold til regulativ nr. 90
 1. Generel teknisk beskrivelse af en udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle (1)
 1.1. Ansøger (navn og adresse): ...
 1.2. Fabrikant (navn og adresse): ...
 1.3. Handelsnavn: ...
 1.4. Kategori udskiftningsskive/udskiftningstromle: Original/identisk/tilsvarende Udskiftelig (1)
 1.5. Type skive/tromle (1): ...
 1.6. Mærkning:
 Identifikation
 Mærkets anbringelsessted:
 Mærkningsmetode
 Fabrikantens navn eller firmanavn:
 Godkendelsesnr.
 E2-90R02 Cxxxx/åååå
 xxxx => Typenr.
 yyyy => Variantnr.
 Delnummer
 Sporbarhedsangivelse
 Minimumstykkelse (skive)/maks. indvendig diameter (tromle) (1)
 1.7. Materiale
 1.7.1. Materialegruppe: ...
 1.7.2. Materialeundergruppe (2): ...
 1.8. Anvendelsessegment
 Med mindst følgende oplysninger:
 Del
 Udskiftningsdel
 Original del
 Variant
 komponentnummer
 komponentnummer
 Identifikationskode
 Motorkøretøj (2)
 Fabrikat
 Køretøjstype
 Handelsnavn
 Maks. bruttovægt
 Maksimal hastighed
 Produktionsår
 Aksel til påhængskøretøj (2)
 Fabrikat
 Akseltype
 Handelsnavn
 Maksimalt akseltryk
 Dækkets dynamiske radius
 (største/mindste)
 Bremse
 Stilling
 Kaliber (2)
 Dimensioner
 Konstruktionstype
 Foraksel
 Bagaksel
 1.9. Yderligere oplysninger (2)
 2. Testgrupper
 2.1. Dimensioner pr. testgruppe
 2.1.1. Udvendig (skive)/indvendig (tromle) (1) diameter: ...
 2.1.2. Tykkelse (skive)/bremsebakkens bredde (tromle) (1): ...
 2.2. Højeste andel kinetisk energi pr. testgruppe i henhold til punkt 5.3.6 i regulativ nr. 90
 2.3. Skivemateriale/tromlemateriale (1) pr. testgruppe: ...
 3. Tekniske data for prøvninger fordelt på testgruppe
 3.1. Køretøjsprøvning
 3.1.1. Data for prøvekøretøjet
 3.1.1.1. Køretøjets klasse: ...
 3.1.1.2. Køretøjsfabrikant: ...
 3.1.1.3. Køretøjets fabrikat: ...
 3.1.1.4. Køretøjstype og handelsbetegnelse: ...
 3.1.1.5. Køretøjets identifikationsnummer: ...
 3.1.1.6. Køretøjets typegodkendelsesnr.: ...
 3.1.1.7. Køretøjets motoreffekt: ...
 3.1.1.8. Hastighed:
 Køretøjets tophastighed vmax: ...
 3.1.1.9. Dæk: ...
 3.1.1.10. Bremsekredsløbets konfiguration/layout: ...
 3.1.1.11. Prøvningsmasser
 Aksel 1: ...
 Aksel 2: ...
 Aksel...: ...
 3.1.1.12. Bremse:
 3.1.1.12.1.
 Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1):
 Den originale udskiftningsdels identifikationskode: ...
 Testgruppe: ...
 Komponentnummer; ...
 Udskiftningsdelens masse: ...
 Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...
 Radius re, effektiv: ...
 Friktionsoverfladens bredde: ...
 Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ...
 3.1.1.12.2.
 Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)
 Fabrikant: ...
 Type: ...
 Variant:
 Komponentnummer: ...
 Fremstillingsmetode: ...
 diameter for stempel/hjulcylinder (2): ...
 Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e ved bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...
 Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk(hydraulisk) (1): ...
 Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...
 Maksimalt bremsemoment: ...
 3.1.1.12.3.
 Bremseklods/bremsebelægning (1)
 Fabrikant: ...
 Fabrikat: ...
 Type: ...
 Godkendelsesnummer (2): ...
 Identifikation (f.eks. komponentnummer): ...
 Effektivt overfladeområde: ...
 3.1.2. Prøvningsudstyr
 3.1.2.1. Deceleration: ...
 3.1.2.2. Tryk: ...
 3.1.2.3. Hastighed: ...
 3.1.2.4. Tromletemperatur/skivetemperatur: ...
 3.1.3. Prøvebane:
 3.1.3.1. Sted: ...
 3.1.3.2. Overflade: ...
 3.1.3.3. Tilstand (f.eks. tør/våd): ...
 3.2. Dynamometerprøvning
 3.2.1. Prøvningsdata
 3.2.1.1. Køretøjets klasse: ...
 3.2.1.2. Dynamisk rulleradius
 Dynamisk rulleradius RIner til beregning af svingmasse:
 i henhold til punkt 3.2.1 i bilag 11/12 ...
 Dynamisk rulleradius Rveh i henhold til punkt 3.2.2 i bilag 11/12: ...
 3.2.1.3. Masse og inerti
 Køretøjets maksimale tilladte masse: ...
 X-værdi (forakslen): ...
 Y-værdi (bagakslen): ...
 Prøvningsmasse m: ...
 Prøvningssvingmasse IAdj: ...
 3.2.1.4. Køling ...
 3.2.1.4.1. Køleluftens hastighed i type I, II og/eller III (1) ...
 3.2.1.4.2. Køleluftens hastighed i andre tilfælde:
 3.2.1.5. Fart
 Tophastighed vmax: ...
 3.2.1.6. Påvirkningsanordning
 Fabrikant: ...
 Fabrikat: ...
 Type: ...
 Variant: ...
 Effektivt areal (hydraulisk)/ThA — formel (pneumatisk) (1): ...
 3.2.1.7. Bremse
 3.2.1.7.1. Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1)
 Den originale udskiftningsdels identifikationskode:


text:
...
 Testgruppe: ...
 Komponentnummer: ...
 Udskiftningsdelens masse: ...
 Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...
 Radius re, effektiv: ...
 Friktionsoverfladens bredde: ...
 Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ...
 3.2.1.7.2. Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)
 Fabrikant: ...
 Type: ...
 Variant: ...
 Fremstillingsmetode: ...
 Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e på bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...
 Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk(hydraulisk) (1): ...
 Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...
 Maksimalt bremsemoment: ...
 Identifikationsnummer: ...
 3.2.1.7.3. Bremseklods/bremsebelægning (1)
 Fabrikant: ...
 Fabrikat: ...
 Type: ...
 Godkendelsesnummer (2): ...
 Identifikation: ...
 Bredde be: ...
 Tykkelse de: ...
 Overflade, effektiv: ...
 Fastgørelsesmåde: ...
 3.2.2. Prøvebænkdata: ...
 3.2.2.1. Sted:
 4. Registrering af prøvningsresultater
 4.1. Geometrisk kontrol: ...
 Tegning nr. og versionsnummer: ...
 4.2. Materialekontrol: ...
 4.3. Kontrol af afbalanceringsteknik: ...
 4.4. Kontrol af slidindikator: ...
 4.5. Køretøjsprøvning/alternativ dynamometerprøvning (1):
 4.5.1. Bremsevirkning
 4.5.1.1. Driftsbremsens bremsevirkning i tilfælde af køretøjer i klasse M1, M2,M3, N1 og N2 med hydrauliske bremsesystemer (2)
 4.5.1.1.1. Køretøjets prøvningsresultater:
 Prøvningstype:
 0
 frakoblet
 0
 tilkoblet
 I
 Parkeringsbremse (2)
 Bilag 11, punkt:
 2.2.1
 2.2.2
 2.2.3
 2.3
 Belastning:
 lastet
 ulastet
 lastet
 lastet
 lastet
 Prøvningshastighed
 Start:
 km/h
 Endelig
 km/h
 0
 0
 Tryk:
 kPa
 Deceleration:
 m/s2
 Antal bremsninger
 —
 —
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus
 s
 —
 —
 Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)
 4.5.1.1.2. Inertidynamometerprøvningsresultater:
 Prøvningstype:
 0
 frakoblet
 0
 simulering tilkoblet
 I
 simulering
 Bilag 11, punkt:
 3.4.1
 3.4.4
 3.4.2
 Belastning:
 Prøvningshastighed
 Start:
 km/h
 Slut:
 km/h
 0
 0
 Tryk:
 kPa
 Deceleration:
 m/s2
 Antal bremsninger
 —
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus
 s
 —
 Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)
 4.5.1.2. Driftsbremsens bremsevirkning i tilfælde af køretøjer i klasse M2, M3,N2 og N3 med pneumatiske bremsesystemer (2)
 4.5.1.2.1. Køretøjets prøvningsresultater:
 Prøvningstype:
 0
 frakoblet
 0
 tilkoblet
 I
 Parkeringsbremse (2)
 Bilag 11, punkt:
 2.2.1
 2.2.3
 2.2.4
 2.3
 Belastning:
 Lastet
 ulastet
 lastet
 lastet
 lastet
 Prøvningshastighed
 Start:
 km/h
 Slut:
 km/h
 0
 0
 0
 Bremsecylindertryk pe:
 kPa
 Deceleration:
 m/s2
 Antal bremsninger
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus
 s
 Bremsekraft 0,5 · Te:
 daN
 Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
 (m:= prøvningsmasse).
 —
 Bremsemembranens vandring se:
 Mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce:
 Nm
 C0,e:
 Nm
 Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)
 4.5.1.2.2. Inertidynamometerprøvningsresultater:
 Prøvningstype:
 0
 I
 II
 Bilag 11, punkt:
 3.4.1
 3.4.2
 3.4.3
 Prøvningshastighed
 Start:
 km/h
 Slut:
 km/h
 Bremsecylindertryk pe:
 kPa
 Deceleration:
 m/s2
 Antal bremsninger:
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus:
 s
 Bremsekraft 0,5 · Te:
 daN
 Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
 (m:= prøvningsmasse)
 —
 Bremsemembranens vandring se:
 mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce:
 Nm
 C0,e:
 Nm
 Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)
 4.5.1.3. Driftsbremsens bremsevirkning i tilfælde af køretøjer i klasse O1, O2, og O3 med pneumatisk bremsesystem
 4.5.1.3.1. Køretøjets prøvningsresultater:
 Prøvningstype:
 0
 I
 Parkeringsbremse (2)
 Bilag 12, punkt:
 2.2.1
 2.2.2
 2.3
 Belastning:
 lastet
 lastet
 lastet
 Prøvningshastighed
 Start:
 km/h
 Slut:
 km/h
 Bremsecylindertryk pe:
 kPa
 Deceleration:
 m/s2
 Antal bremsninger:
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus:
 s
 Bremsekraft 0,5 · Te:
 daN
 Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
 (m:= prøvningsmasse):
 —
 Bremsemembranens vandring se:
 mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce:
 Nm
 C0,e:
 Nm
 Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)
 4.5.1.3.2. Inertidynamometerprøvningsresultater:
 Prøvningstype:
 0
 I
 Bilag 12, punkt:
 3.4.1
 3.4.2
 Prøvningshastighed
 Start:
 km/h
 Slut:
 km/h
 Bremsecylindertryk pe:
 kPa
 Deceleration:
 m/s2
 Antal


text:
bremsninger:
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus:
 s
 Bremsekraft 0,5 · Te:
 daN
 Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
 (m:= prøvningsmasse):
 —
 Bremsemembranens vandring se:
 mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce:
 Nm
 C0,e:
 Nm
 Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)
 4.5.1.4. Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse O4 (2)
 Prøvningstype:
 0
 III
 Prøvenr.
 Bilag 12, punkt:
 2.2.1/3.4.1 (1)
 2.2.3/3.4.3 (1)
 Prøvningshastighed
 Start:
 km/h
 Slut:
 km/h
 Bremsecylindertryk pe:
 kPa
 Antal bremsninger:
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus:
 s
 Bremsekraft 0,5 · Te:
 daN
 Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
 (m:= prøvningsmasse):
 —
 Bremsemembranens vandring se:
 mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce:
 Nm
 C0,e:
 Nm
 Friløbsprøvning bestået: ja/nej (1)
 4.5.1.5. Dynamiske friktionsegenskaber
 Figur: deceleration versus tryk
 4.6. Integritetsprøvning:
 4.6.1. Termisk udmattelsesprøvning:
 Prøveeksemplar nr.
 Cyklusser uden beskadigelse i henhold til
 Bilag 11: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3
 Bilag 12: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)
 4.6.2. Prøvning ved høj belastning:
 Prøveeksemplar nr.
 Cyklusser uden beskadigelse i henhold til
 Bilag 11: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3
 Bilag 12: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1)
 5. Prøvningsdokumenter
 6. Tillæg
 Appendiks ...
 7. Prøvningsdato: ...
 7.1. Dato(er) for køretøjsprøvningen (2): ...
 7.2. Dato(er) for inertidynamometerprøvningen:
 8. Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i henhold til regulativ 90 som ændret ved ændringsserie 03.
 Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen
 Underskrift: ...
 Dato: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Hvis relevant.
 BILAG 14
 KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER TIL KØRETØJER I KLASSE L1, L2, L3, L4 OG L5
 1. PRØVNINGSOVERSIGT
 For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:
 Tabel A14/1
 Statisk prøvning på prøvestand
 Køretøjsprøvning
 Alternativ dynamometerprøvning
 Prøvning af bestandighed over for statisk moment
 2
 —
 —
 Ydelsesprøvning efter regulativ nr. 78
 —
 3.2.3
 Prøvning med tørre bremser
 4.4.1
 Prøvning med tørre bremser
 3.2.4
 Prøvning med våde bremser
 —
 3.2.5
 Heat-fade-prøvning
 4.4.2
 Heat-fade-prøvning
 Sammenligningsprøvning med original del
 —
 3.2.6
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber
 4.4.3
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber
 Integritetsprøvning
 —
 Ingen køretøjsprøvning — brug dynamometerprøvning
 5.1
 Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven
 For hver skivetype skal der for mindst én testgruppe (se definition i punkt 5.3.6 i dette regulativ) foretages »prøvning med tørre bremser«, »prøvning med våde bremser« og »heat-fade-prøvning« på et køretøj.
 2. FORSKRIFTER FOR STATISK PRØVNING PÅ PRØVESTAND
 2.1. Formål
 At verificere klokkens modstandsdygtighed og, i tilfælde af flydende skiver, af forbindelsessystemet til bremseringen, når skiven udsættes for et bremsemoment.
 2.2. Prøvningsprocedure og -forskrifter
 Statisk prøvning udføres på en særlig prøvebænk vist i figur 1.
 Figur 1
 Opspændingsværktøj
 Opspændingsværktøj
 Fastgjort med stift
 Stift
 Stift
 Skive
 Skive
 Skive
 2.2.1. Der bores et hul i skivens bremseoverflade i en afstand fra centrum svarende til den effektive radius Rd.
 2.2.2. Skiven anbringes på prøvebænken og fastgøres ved hjælp af specifikke fastgøringsskruer.
 2.2.3. Prøvebænkens arm forbindes med hullet boret i bremseskiven.
 2.2.4. Kraften F, specificeret i tabel A14/2.2.5 påføres som vist i figur 1.
 2.2.5. Registrer vandringer og kræfter som vist i figur 2.
 Tabel A14/2.2.5
 Skivens diameter
 [mm]
 Skivens tykkelse
 [mm]
 Tangentiel kraft F
 [kN] min.
 ≥ 150 < 200
 ≤ 4
 ≥ 8
 > 4
 ≥ 10
 ≥ 200 < 250
 ≤ 3


text:
≥ 8
 > 3 ≤ 4
 ≥ 10
 > 4
 ≥ 12
 ≥ 250 < 300
 ≤ 3
 ≥ 8
 > 3 ≤ 4
 ≥ 10
 > 4
 ≥ 12
 ≥ 300 < 350
 ≤ 4
 ≥ 8
 > 4 ≤ 5
 ≥ 11
 > 5
 ≥ 14
 2.2.6. Bemærk: Prøvningen gennemføres i 2 stillinger:
 2.2.6.1. Flydende og sammensatte faste skiver
 Med hul i bremseoverflade sammenfaldende med forbindelsesbøsning.
 Med hul i bremseoverflade sammenfaldende med centerlinjen mellem 2 forbindelsesbøsninger.
 2.2.6.2. Enkeltskive
 Med hul i bremseoverflade sammenfaldende med fastgørelseshul.
 Med hul i bremseoverflade sammenfaldende med centerlinjen mellem 2 fastgørelseshuller.
 Figur 2
 Bevægelse
 Belastning
 hvor:
 a)
 Justeringsvandring i udstyr (genindvinding af eventuelt spil mellem hullet i bremseoverfladen og forbindelsesstiften til prøvebænkens arm)
 b)
 Belastning udviklet af fastgørelsesskruer til udstyret
 c)
 Bremseskivens bevægelighed forårsaget af dens omdrejningsglidning på udstyrets plade, når skivens fastgørelsesskruer støtter mod skivens fastgørelseshuller
 d)
 Belastning, der bæres af bremseskiven
 e)
 Permanent deformation af bremseskiven (fra punkt A).
 2.3. Prøvningsresultater
 Skiven må ikke deformeres permanent før påvirkningen med kraften F som specificeret i tabel A14/2.2.5; måling af deformationens kraft udføres i punkt A som i figur 2.
 3. KONTROL AF KRAVENE TIL KØRETØJSPRØVNING
 3.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (jf. definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ), for hvilken der ansøges om godkendelse eller komponentrapport af en udskiftningsbremseskive, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremserne, jf. bestemmelserne i regulativ nr. 78.
 Udskiftningsbremseskiven monteres på det pågældende hjul med dertil hørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 78 eller 90, og kan fås fra køretøjsfabrikanten.
 Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle nedenfor anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte.
 Der anvendes samme tilkøringsprogram til både udskiftningsbremseskiver og originale bremseskiver.
 3.2. Driftsbremsesystem
 3.2.1. Bremsetemperaturmåling
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2.4.
 3.2.2. Tilslidningsprocedure
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2.5.
 3.2.3. Prøvning med tørre bremser
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 3.
 3.2.4. Prøvning med våde bremser
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 6.
 3.2.5. Heat-fade-prøvning
 Prøvningen anvendes på køretøjsklasserne L3, L4 og L5.
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 7.
 3.2.6. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjul)
 Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej med motoren frakoblet.
 Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremsen fra baghjulsbremsen, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive til baghjulsbremsen, skal forhjulsbremsen forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 3.2.6.1. Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser


text:
Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.
 3.2.6.2. Med udskiftningsbremseskiven foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil til det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 eller indtil det højeste styretryk eller bremsetryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet begyndelseshastigheden for prøvning af bremseskiver på for- eller baghjul er i overensstemmelse med nedenstående tabel:
 Tabel A14/3.2.6.2
 Køretøjsklasse
 Prøvningshastighed i km/h
 Forhjul
 Baghjul
 L1, L2,
 30
 30
 L3, L4, L5,
 70
 45
 Før hver bremsning skal bremseskivens begyndelsestemperatur være ≤ 80 °C.
 3.2.6.3. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.2.6.2, skal også gennemføres med den originale bremseskive.
 3.2.6.4. Udskiftningsbremseskivens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives, forudsat at de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved samme betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med hverken ± 15 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives værdier (se et eksempel på kurven i figur 3 og 4).
 Figur 3
 Tekst af billedet
 – 0,4 m/s2
 + 0,4 m/s2
 – 15 %
 + 15 %
 (± 15 % eller 0,4 m/s2)
 Figur 4
 Tekst af billedet
 Original bremseskive
 Udskiftningsbremseskive (kan godkendes)
 Udskiftningsbremseskive(kan ikke godkendes)
 Grænser for toleranceinterval
 4. INERTIDYNAMOMETERPRØVE
 4.1. Dynamometerudstyr
 Under prøvning skal dynamometret være forsynet med den originale bremsekaliber. Inertidynamometret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter påbegyndelse af bremsning, bremsemoment, bremsningsperiode og bremseskivens temperatur.
 4.2. Prøvningsbetingelser
 4.2.1. Inertidynamometrets svingmasse
 Inertidynamometrets svingmasse fastsættes så tæt som muligt (med en tilladt afvigelse på ± 5 %) på den teoretisk krævede værdi, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:
 I = m · rdyn
 2
 hvor:
 I
 =
 rotationsinertien (kgm2)
 rdyn
 =
 dækkets dynamiske rulleradius (m)
 m
 =
 prøvningsmassen (del af køretøjets totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.
 4.2.1.1. Dynamisk rulleradius
 Ved beregningen af svingmassen skal der tages højde for den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet.
 4.2.1.2. Prøvningsmasse
 Prøvningsmassen til beregning af svingmassen skal være som følger:
 a)
 Ved prøvning af forhjulsbremseskive:
 m = x · mveh
 mveh
 =
 køretøjets maks. tilladte totalmasse
 b)
 Ved prøvning af baghjulsbremseskive:
 m = y · mveh
 mveh
 =
 køretøjets maks. tilladte totalmasse
 Tabel A14/4.2.1.2
 Køretøjsklasse
 Masseprocent m, der tages højde for
 X-værdier (forhjul med 1 skive)
 X-værdier (forhjul med 2 skiver)
 Y-værdier (bagaksel)
 L1, L2, L3, L4, L5
 75
 37,5
 50
 4.2.2. Dynamometrets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 80 km/h (L3, L4, L5) eller 40 km/h (L1, L2) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og den mindste tilladte dækstørrelse.
 4.2.3. Køling
 Der kan foretages køling


text:
som angivet i henhold til prøvningskravene i følgende A14-tabeller.
 4.2.4. Præparering af bremsen
 4.2.4.1. Skivebremser
 Prøvningen udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 78 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet).
 4.3. Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer
 4.3.1. Tilslidning
 I henhold til tabel A14/5.1.3.1.1.
 4.4. Driftsbremsesystem
 4.4.1. Prøvning med tørre bremser
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 3.
 4.4.2. Heat-fade-prøvning
 Denne prøvning anvendes på køretøjsklasserne L3, L4 og L5.
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 7.
 4.4.3. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber
 Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.
 4.4.3.1. Med udskiftningsbremseskiven foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen op til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2. Det maksimale styretryk eller bremsetrykket må ikke overstige det højest tilladte styretryk eller bremsetryk for denne køretøjsklasse, i hvilken forbindelse begyndelseshastigheden for prøvning af for- eller baghjulsbremseskive er som i nedenstående tabel:
 Tabel A14/4.4.3.1
 Køretøjsklasse
 Prøvningshastighed i km/h
 Forhjul
 Baghjul
 L1 L2
 30
 30
 L3 L4 L5
 70
 45
 Før hver bremsning skal bremseskivens begyndelsestemperatur være ≤ 80 °C.
 4.4.3.2. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 4.4.3.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive.
 4.4.3.3. Udskiftningsbremseskivens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives, forudsat at de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved samme betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med hverken ± 15 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives værdier (se et eksempel på kurven i figur 3 og 4 i bilag 14).
 5. INTEGRITETSPRØVNING VED BRUG AF INERTIDYNAMOMETER
 Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 5.1 (skiver).
 Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 5.1.1.1.3 eller 5.1.1.2.3 i dette bilag).
 Bremsen bør monteres på dynamometret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).
 Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være ens ved alle prøvninger.
 Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til vair = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets prøvningshastighed ved påbegyndelse af bremsning.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur:
 5.1. Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven
 Denne prøvning udføres med en ny skive og med originale bremsekalibre til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 78 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet).
 Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøvningen.
 5.1.1. Denne prøvning anvendes på køretøjsklasserne L3, L4


text:
og L5.
 5.1.2. Prøvningsbetingelser
 Intertidynamometrets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2.1, 4.2.1.1 og 4.2.1.2 i bilag 14.
 Dynamometrets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 5.1.3. Forreste skive
 5.1.3.1. Prøvningsprogram
 5.1.3.1.1. Tilslidning
 I henhold til tabel A14/5.1.3.1.1.
 Tabel A14/5.1.3.1.1
 Tilslidning
 Trin
 Køretøjets bruttovægt
 [kg]
 Begyndelseshastighed
 [km/h]
 Sluthastighed:
 [km/h]
 Deceleration
 [m/s2]
 Begyndelsestemperatur før bremsning
 [°C] MAX
 Bremsekvantitet [—]
 Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
 [m/s]
 1
 75 %/skive q.ty
 80
 30
 4
 100
 60
 30
 5.1.3.1.2. Udmattelsesprøvning
 I henhold til tabel A14/5.1.3.1.2.
 Tabel A14/5.1.3.1.2
 Termisk udmattelsesprøvning
 Trin
 Køretøjets bruttovægt
 [kg]
 Begyndelseshastighed
 [km/h]
 Sluthastighed
 [km/h]
 Deceleration
 [m/s2]
 Begyndelsestemperatur før bremsninger
 [°C] +/– 10 °C
 Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger
 [s]
 Bremsekvantitet [—]
 Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
 [m/s]
 1
 termisk
 75 %/skiver q.ty
 50 % Vmax
 5
 7
 100 (a)
 30
 5
 20
 2
 funktionelt
 75 %/skiver q.ty
 80 % Vmax
 5
 8
 200
 —
 1
 30
 3
 mekanisk
 100 %/skiver q.ty
 60 % Vmax
 5
 10
 200
 —
 2
 30
 Trin fra 1 til 3 = 1 cyklus; gentages for i alt 20 cyklusser (= 160 bremsninger)
 (a)
 Begyndelsestemperatur ved kun 1. bremsning
 (b)
 I tilfælde af tidligt slid på bremseklodsernes friktionsmateriale, er det tilladt at anvende endnu et sæt bremseklodser; i dette tilfælde skal de nye klodser, før prøven er fuldendt, tilslides i henhold til punkt 5.1.3.1.1, altid ved anvendelse af den under prøvningen anvendte skive.
 5.1.4. Bageste skive
 5.1.4.1. Prøvningsprogram
 5.1.4.1.1. Tilslidning
 I henhold til tabel A14/5.1.4.1.1.
 Tabel A14/5.1.4.1.1
 Tilslidning
 Trin
 Køretøjets bruttovægt
 [kg]
 Begyndelseshastighed
 [km/h]
 Sluthastighed
 [km/h]
 Deceleration
 [m/s2]
 Begyndelsestemperatur før bremsninger
 [°C] MAX
 Bremsekvantitet [—]
 Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
 [m/s]
 1
 50 %
 60
 30
 2
 100
 60
 30
 5.1.4.1.2. Fadingprøvning
 I henhold til tabel A14/5.1.4.1.2.
 Tabel A14/5.1.4.1.2
 Fadingprøvning
 Trin
 Køretøjets bruttovægt
 [kg]
 Begyndelseshastighed
 [km/h]
 Sluthastighed
 [km/h]
 Deceleration
 [m/s2]
 Begyndelsestemperatur før første bremsning
 [°C] MAX
 Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger
 [s]
 Bremsekvantitet [—]
 Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
 [m/s]
 1
 50 %
 40 % Vmax
 20 % Vmax
 2
 100
 30
 15
 10
 5.1.4.1.3. Udmattelsesprøvning
 I henhold til tabel A14/5.1.4.1.3.
 Tabel A14/5.1.4.1.3
 Termisk udmattelsesprøvning
 Trin
 Køretøjets bruttovægt
 [kg]
 Begyndelseshastighed
 [km/h]
 Sluthastighed
 [km/h]
 Deceleration [m/s2]
 Begyndelsestemperatur før bremsning
 [°C] +/– 10 °C
 Tid mellem 2 på hinanden følgende bremsninger
 [s]
 Bremsekvantitet [—]
 Maksimal hastighed for tilladt luftstrøm under bremsning
 [m/s]
 1
 termisk
 50 %
 40 % Vmax
 20 % Vmax
 3
 100 (1)
 30
 5
 20
 2
 funktionelt
 50 %
 50 % Vmax (2)
 5
 4
 200
 —
 1
 30
 60 % Vmax (3)
 75 % Vmax (4)
 3
 mekanisk
 90 %
 40 % Vmax (2)
 5
 5
 200
 —
 2
 30
 48 % Vmax (3)
 60 % Vmax (4)
 Trin fra 1 til 3 = 1 cyklus; gentages for i alt 20 cyklusser (= 160 bremsninger)
 (e)
 I tilfælde af tidligt slid på bremseklodsernes friktionsmateriale, er det tilladt at anvende endnu


text:
et sæt bremseklodser; i dette tilfælde skal de nye klodser, før prøven er fuldendt, tilslides i henhold til punkt 5.1.4.1.1-5.1.4.1.2, altid ved anvendelse af den under prøvningen anvendte skive.
 5.1.5. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis de cyklusser, der er foreskrevet i:
 a)
 Tabel A14/5.1.3.1.1-5.1.3.1.2 for de forreste skiver
 b)
 Tabel A14/5.1.4.1.1-5.1.4.1.2-5.1.4.1.3 for de bageste skiver fuldendes uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 20 cyklusser i henhold til »Thermomechanical Fatigue test« i tabel A14/5.1.3.1.2 og A14/5.1.4.1.3, men over 15 cyklusser gennemføres uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøvning gentages på en ny udskiftningsdel.
 Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 15 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 15 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes.
 Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse eller svigt betyder i denne forbindelse:
 5.1.5.1.
 Under prøvningen:
 Temperaturen overstiger 600 °C.
 5.1.5.2.
 Efter prøvningen:
 a)
 Kontakt mellem kaliber og skive
 b)
 Revner, varig deformation eller brud
 c)
 Unormalt slid
 d)
 En maksimal forøgelse af slør på 0,150 mm i forhold til den oprindelige værdi målt inden prøvningen, er tilladt
 e)
 Højst 0,250 mm slør er tilladt
 f)
 En maksimal forøgelse af rethedsøgning på 0,100 mm (for fuldt flydende skiver), i forhold til den oprindelige værdi målt inden prøvningen, er tilladt.
 (1) Begyndelsestemperatur ved kun 1. bremsning.
 (2) Skivediameter ≤ 245 mm
 (3) Skivediameter > 245 < 280 mm
 (4) Skivediameter ≥ 280 mm
 BILAG 15
 KRAV TIL GRUPPER AF SKIVER TIL KØRETØJER I KLASSE L1, L2, L3, L4 OG L5
 1. DEFINITION AF BREDDEN AF SKIVENS BREMSEOVERFLADE
 Bremseoverfladen er den overflade på en bremseskive, som bremseklodserne virker på. Bremseoverfladens bredde beregnes mellem skivens udvendige diameter og en indvendig diameter defineret som følger:
 1.1.
 Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.) kun i bremseoverfladen (figur 1): 3 mm mod midten af skivens fra slutningen af lysningen.
 1.2.
 Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.) med en afstand fra skivens indvendige diameter på mindre end 5 mm (figur 2): bremseskivens diameter er underskåret.
 1.3.
 Bremseoverflade med lysninger (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.), som ender inden for og uden for bremseoverfladen (figur 3): bremseskivens diameter er indvendigt underskåret.
 1.4.
 I alle andre tilfælde: den indre diameter er defineret af den radiale bredde af den største kombinerbare klods, hvortil skal lægges 3 mm (figur 4).
 Figur 1
 Figur 2
 Figur 3
 Figur 4
 2. GRUPPER AF SKIVER
 »Gruppe af skiver«: en samling skiver, der ligner hinanden således, at de prøvninger, der udføres på en enkelt skive, anses for gyldige for hele gruppen af lignende skiver.
 Skiver tilhørende samme gruppe skal have følgende egenskaber, som er angivet i nedenstående punkt 2.1 til 2.9.
 For en gruppe af skiver kan godkendelsesprøvning udføres på én skive, der tilhører


text:
den gruppe, der udsættes for det højeste bremsemoment, og som skal optage størst energi.
 Ligheden mellem skiverne er defineret ved gruppekriterier, som skal være opfyldt samtidigt:
 2.1.
 Samme type referenceskive for gruppen (enkeltskiver, sammensatte faste skiver eller flydende skiver).
 2.2.
 Bremseoverfladens belægningsmateriale vælges blandt de materialer, der er opført under punkt 5.3.3.2.2 andre materialer kan anvendes, forudsat at de i forbindelse med godkendelse er anmeldt med ligelig demonstration af prøvningsresultater i henhold til stk. 8. I så fald finder udvidelsen anvendelse på alle grupper, der er opført i tabel 3 for samme eller lavere dimensioner end for de demonstrerede.
 2.3.
 Bremseoverfladelysning: enhver løsning er tilladt (runde huller, spalter, bølgeformede udskæringer osv.), forudsat at:
 2.3.1.
 For skiver med samme diameter og tykkelse: masseændringen af den bremseoverflade, som berøres af bremseklodserne, skal ligge inden for intervallet ± 20 procent i forhold til referenceskiven.
 2.3.2.
 I alle andre tilfælde: forholdet mellem arealet af skivens bremseoverflade, som defineret i punkt 4, og lysningsarealet (summen af arealet af runde huller, spalter osv.) skal matche referenceskivens med en tolerance på — maksimalt 20 procent.
 Eksempler:
 referenceskiven R, Ø 300 mm:
 En ydre diameter på 300 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 36,5 mm ≥ det samlede område A = 302 cm2
 Lysning i bremseoverfladen: 64 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal
 B = 24,6 cm2
 Forholdet A/B = 12,3
 skiven S, Ø 285:
 En ydre diameter på 285 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 41 mm ≥ det samlede areal A = 314 cm2
 Lysning i bremseoverfladen: 60 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal
 B = 23 cm2
 Forholdet A/B = 13,7
 skiven S kan tilhøre samme gruppe skiver med referenceskiven R, eftersom 13,7 er større end 12, forholdet for referenceskiven R.
 skiven T, Ø 260:
 En ydre diameter på 260 mm, en radial bredde af bremseoverfladen på 29 mm ≥ det samlede areal A = 210 cm2
 Lysning i bremseoverfladen: 64 huller med diameter 7 mm ≥ samlet areal
 B = 24,6 cm2
 Forholdet A/B = 8,5
 skiven T kan ikke tilhøre den samme gruppe med referenceskiven R, da forholdet 8,5 31 procent i forhold til R-skivens forhold 12,3, derfor er over den angivne tolerance — maksimalt 20 procent.
 2.4.
 Samme materiale og mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer eller højere, for klokken.
 I tilfældet, hvor en skive med stålklokke sammenlignes med skiven godkendelsesprøvet med aluminiumklokke, tillades det som undtagelse, at denne tilhører samme gruppe; det omvendte er ikke tilladt.
 2.5.
 Samme materiale og mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer, eller højere, for låse til klokke/bremseoverflade.
 2.6.
 Eger i klokken med forholdet fyldt/tomt — målt på gennemsnitsomkredsen mellem slutningen af monteringsfladen og begyndelsen af bremseoverfladen — inden for intervallet ± 20 procent, en tykkelse i intervallet mellem + 30 procent og – 10 procent og samme mekaniske egenskaber som anført i den internationale standard for materialer i forhold til referenceskivens.
 2.7.
 Samme tekniske løsning for låse til klokke-bremseoverflade (samme tegning og


text:
materialer; for mængden af låse til klokke-bremseoverflade, tillades den samme mængde med en tolerance på + 2 – 0).
 2.8.
 Mængden af fastgørelseshuller er ikke bindende pr. gruppe med henblik på at sikre udskiftelighed med den originale bremseskive.
 2.9.
 Udvendig diameter inkluderet i intervallet på 50 mm, jf. tabel 2.9:
 Tabel A15/2.9
 Interval
 [mm]
 Enkeltskive
 Sammensatte faste
 Flydende skiver
 ≥ 150 < 200
 X
 X
 X
 ≥ 200 < 250
 X
 X
 X
 ≥ 250 < 300
 X
 X
 X
 ≥ 300 < 350
 X
 X
 X
 Der er ingen grupper for »perifere« skiver (skiver monteret på hjulets udvendige diameter).
 Bemærk:
 For en ny ansøgning, der skal indgå i en eksisterende gruppe, er en stigning på maksimalt 10 procent af det kinetiske energiindeks tilladt med henvisning til den værdi, der anvendes til godkendelse af referencegruppens skive.
 Data til en ny beregning af den kinetiske energi skal indhentes fra det datablad, som er udstedt af køretøjets fabrikant.
 For så vidt angår skiver med bremsning på begge hjul, for- og baghjul, skal godkendelsesprøvningerne i punkt 8 udføres for den mest krævende anvendelse.


text:
 Avis juridique important
 |
 22004A0424(01)
 Aftale mellem Den Europæiske Union og Rumænien om Rumæniens deltagelse i de EU-ledede styrker (EUS) i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien
 EU-Tidende nr. L 120 af 24/04/2004 s. 0062 - 0064
 OVERSÆTTELSEAftalemellem Den Europæiske Union og Rumænien om Rumæniens deltagelse i de EU-ledede styrker (EUS) i Den Tidligere Jugoslaviske Republik MakedonienDEN EUROPÆISKE UNION,på den ene side, ogRUMÆNIEN,på den anden side,i det følgende benævnt "parterne",ER UNDER HENSYN TIL,- Rådets vedtagelse af fælles aktion 2003/92/FUSP af 27. januar 2003 om Den Europæiske Unions militæroperation i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien- opfordringen til Rumænien om at deltage i den EU-ledede operation- den vellykkede fuldendelse af styrkeopbygningsprocessen og anbefalingen fra operationens øverstbefalende og EU's Militærkomité om at godkende Rumæniens styrkers deltagelse i den EU-ledede operation- Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse af 11. marts 2003 om accept af Rumæniens bidrag til den EU-ledede operation- brevvekslingen mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens regering og generalsekretæren/den højtstående repræsentant om, hvordan operationen skal forløbe- den den 21. marts 2003 indgåede aftale mellem EU og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens regering om EUS' og EUS-personellets status,BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1Ramme og definitioner1. Rumænien tilslutter sig bestemmelserne i fælles aktion 2003/92/FUSP om de EU-ledede styrker i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, der blev vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union den 27. januar 2003, i overensstemmelse med bestemmelserne i følgende artikler.2. I denne aftale forstås ved:a) "Operation Concordia": Den Europæiske Unions militæroperation i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien som fastlagt i fælles aktion 2003/92/FUSP.b) "EU-ledede styrker" (EUS): EU's militære hovedkvarterer, de konstituerende nationale enheder/elementer, der bidrager til Operation Concordia, samt disses materiel og transportmidler.c) "EUS-personel": civilt og militært personel under EUS.d) "Mekanisme": den operative finansieringsmekanisme, som oprettet ved Rådets afgørelse af 27. januar 2003, der skal finansiere de fælles udgifter til EU's militæroperation i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.e) "Deltagende stater": tredjelande samt medlemsstater, der under anvendelse af den i stk. 1 omhandlede fælles aktion deltager i Operation Concordia ved at stille styrker, personel eller materiel til rådighed.f) "Fælles kravskommission": den fælles kravskommission, der er nedsat i henhold til artikel 13 i aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om status for de EU-ledede styrker i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.Artikel 2Deltagelse i operationen1. Rumænien deltager i Operation Concordia med et kontingent som fastsat på styrkeopbygningskonferencen. Der etableres om nødvendigt en rotationsordning for det udstationerede personel.2. Rumænien sikrer, at dets styrker og personel varetager deres opgave i overensstemmelse med bestemmelserne i fælles aktion 2003/92/FUSP, operationsplanen og gennemførelsesbestemmelserne.3. Rumænien underretter den øverstbefalende for EU's operation, den øverstbefalende for EU-styrken og EU's Militærkomité om eventuelle ændringer i dets deltagelse i Operation Concordia.Artikel 3Status1. Styrker og personel, der deltager i Operation Concordia, er underlagt aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om status for de EU-ledede styrker i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt gennemførelsesarrangementerne hertil.2. Status for personel, der er udstationeret ved hovedkvarterer eller kommandoelementer uden for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, er underlagt arrangementer mellem hovedkvartererne


text: og de pågældende kommandoelementer og Rumænien.Artikel 4Kommandovej1. Rumæniens deltagelse i Operation Concordia berører ikke EU's beslutningsautonomi.2. Alle styrker og alt personel er underlagt deres nationale myndigheders fulde kommando.3. De nationale myndigheder overdrager operativ kontrol (OPCON) til EU-operationens øverstbefalende. Operationens øverstbefalende kan delegere sin myndighed.4. Rumænien har samme rettigheder og forpligtelser i den daglige ledelse af Operation Concordia som de deltagende medlemsstater i henhold til artikel 8, stk. 4, i fælles aktion 2003/92/FUSP og Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse FYROM/1/2003 om nedsættelse af en bidragyderkomité.5. Rumænien har jurisdiktion over sit personel. Operationens øverstbefalende og styrkens øverstbefalende kan på ethvert tidspunkt kræve, at Rumæniens personel trækkes tilbage.6. Rumænien udpeger en højtstående militær repræsentant til at repræsentere sit nationale kontingent i EUS. Den højtstående militære repræsentant rådfører sig med EU-styrkens øverstbefalende om alle forhold i forbindelse med Operation Concordia og er ansvarlig for den daglige almindelige disciplin i kontingentet.Artikel 5Klassificerede oplysningerRumænien træffer passende foranstaltninger til at sikre, at dets personel ved behandling af EU-klassificerede oplysninger overholder EU-Rådets sikkerhedsforskrifter, jf. Rådets afgørelse 2001/264/EF(1), og supplerende retningslinjer, som operationens øverstbefalende måtte udstede.Artikel 6Finansielle aspekter1. Rumænien afholder alle udgifter i forbindelse med dets deltagelse i Operation Concordia, medmindre udgifterne afholdes i fællesskab, således som det er fastlagt i driftsbudgettet for operationen, jf. dog artikel 7.2. Hvis den fælles kravskommission beslutter at yde skadeserstatning til fysiske eller juridiske personer fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, betaler Rumænien for disse skader, hvis dets personel eller aktiver har forvoldt død, tilskadekomst, skade eller tab, medmindre mekanismen i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets afgørelse af 27. januar 2003 om oprettelse af mekanismen beslutter at yde erstatning for sådanne skader.Artikel 7Bidrag til de fælles udgifter1. Rumænien bidrager til de fælles udgifter ved operationen med et beløb på 36603,50 EUR pr. halvår.2. Der aftales et arrangement mellem administratoren af mekanismen som oprettet ved Rådets afgørelse af 27. januar 2003 og kompetente forvaltningsmyndigheder i Rumænien med henblik på finansiering af de fælles udgifter til operationen. Dette arrangement skal indeholde bestemmelser om følgende:a) ordninger for betaling og forvaltning af det finansielle bidragb) verifikationsordninger, der omfatter kontrol med og revision af det finansielle bidrag, hvor dette er relevant.3. Rumænien deponerer sit bidrag til de fælles udgifter ved Operation Concordia på en bankkonto, som mekanismens administrator anviser denne stat.Artikel 8Manglende overholdelseOverholder en af de deltagende parter ikke sine væsentligste forpligtelser i henhold til de foregående artikler, har den anden part ret til med en måneds varsel at opsige aftalenArtikel 9IkrafttrædelseDenne aftale træder i kraft ved undertegnelsen.Den forbliver i kraft, så længe Rumænien bidrager til operationen.Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2003 på engelsk i fire eksemplarer.For Den Europæiske UnionFor Rumænien(1) EFT L 101 af 11.4.2001, s. 1.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994D0602(01)
 EØS-Rådets Afgørelse nr. 1/94 af 17. maj 1994 om fastsættelse af EØS-Rådets forretningsorden
 EF-Tidende nr. L 138 af 02/06/1994 s. 0039 - 0040
 EOES-RAADETS AFGOERELSE nr. 1/94 af 17. maj 1994 om fastsaettelse af EOES-Raadets forretningsordenEOES-RAADET HAR -under henvisning til aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, i det foelgende benaevnt »aftalen«, saerlig artikel 89, stk. 3, -TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:Artikel 1 1. EOES-Raadet traeder sammen to gange om aaret efter indkaldelse fra formanden som fastsat i aftalens artikel 91, stk. 2.2. Formanden indkalder tillige EOES-Raadet enten paa eget initiativ eller paa anmodning af et af dets medlemmer, naar omstaendighederne kraever det, herunder naar et af medlemmerne oensker at bringe et spoergsmaal op, som giver anledning til vanskeligheder, som fastsat i aftalens artikel 89, stk. 2.3. Hvis et medlem af EOES-Raadet oensker, at der indkaldes til et moede, fastsaetter formanden en dato for moedet efter at have hoert EOES-Raadets oevrige medlemmer herom. I ekstraordinaert hastende tilfaelde indkaldes EOES-Raadet straks.Artikel 2 1. Formanden udarbejder en foreloebig dagsorden for hvert moede. Moedeindkaldelsen og den foreloebige dagsorden sendes til EOES-Raadets medlemmer senest 20 dage inden moedets begyndelse.2. Paa den foreloebige dagsorden optages de punkter, som et medlem af EOES-Raadet senest 25 dage inden datoen for moedet har anmodet formanden om at optage herpaa, vedlagt de relevante dokumenter.3. Paa den foreloebige dagsorden kan kun optages punkter, hvortil dokumenterne er fremsendt til EOES-Raadets medlemmer senest samme dag, som den foreloebige dagsorden blev fremsendt.4. De i stk. 1 til 3 fastsatte tidsfrister gaelder ikke for moeder, til hvilke der indkaldes i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, sidste punktum.5. Dagsordenen vedtages af EOES-Raadet ved hvert moedes begyndelse. Der kan paa dagsordenen optages emner, som ikke findes paa den foreloebige dagsorden, hvis saavel Faellesskabet og dets medlemsstater som EFTA-staterne er enige herom. Spoergsmaal, der bringes op i overensstemmelse med aftalens artikel 89, stk. 2, optages paa dagsordenen.Artikel 3 1. Et medlem af EOES-Raadet, som er forhindret i at deltage i et moede, kan lade sig repraesentere. I saa fald underretter medlemmet formanden og meddeler, hvem der er udpeget som stedfortraeder. Stedfortraederen har samme rettigheder som det ordinaere medlem.2. EOES-Raadets medlemmer kan ledsages af embedsmaend, som bistaar dem. EOES-Raadet kan fastsaette antallet af disse embedsmaend.3. Sammensaetningen af hver enkelt delegation meddeles formanden inden begyndelsen af hvert moede.4. EFTA-Tilsynsmyndigheden indbydes normalt til at deltage i EOES-Raadets moeder som observatoer.5. Den Europaeiske Investeringsbank har ret til at deltage i EOES-Raadets moeder som observatoer, naar dagsordenen indeholder spoergsmaal som omhandlet i artikel 6 i protokol 38 til aftalen.6. Paa anmodning af et af sine medlemmer kan EOES-Raadet beslutte at lade andre personer deltage i sine moeder som observatoerer.7. Moederne i EOES-Raadet er ikke offentlige, medmindre det modsatte besluttes.Artikel 4 EOES-Raadet traeffer sine afgoerelser ved enighed mellem Faellesskabet paa den ene side og EFTA-staterne, der taler med én stemme, paa den anden side.Artikel 5 I hastesager samt i andre tilfaelde, hvor det besluttes, kan afgoerelser


text: i henhold til artikel 4 traeffes ved skriftlig procedure, saafremt alle kontraherende parter er enige herom.Artikel 6 1. Der udarbejdes et udkast til protokol umiddelbart efter hvert moede.Moedeprotokollen skal i almindelighed for hvert punkt paa dagsordenen indeholde oplysning om:- dokumenter, der er forelagt EOES-Raadet- erklaeringer, som et medlem af EOES-Raadet har anmodet om at faa optaget i protokollen- afgoerelser, erklaeringer og konklusioner.Ethvert medlem af EOES-Raadet kan anmode om en mere udfoerlig affattelse af moedeprotokollen vedroerende ethvert punkt paa dagsordenen.2. Udkastet til moedeprotokol forelaegges EOES-Raadet til godkendelse. Naar moedeprotokollen er godkendt, undertegnes den af den formand, der foerer forsaedet paa tidspunktet for godkendelsen, og af de to sekretaerer.3. Afgoerelser truffet af EOES-Raadet knyttes som bilag til moedeprotokollen.4. Et eksemplar af moedeprotokollen sendes til hvert af EOES-Raadets medlemmer.Artikel 7 EOES-Raadets afgoerelser udfaerdiges paa dansk, engelsk, finsk, fransk, graesk, islandsk, italiensk, nederlandsk, norsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk. De har samme gyldighed paa alle disse sprog.Artikel 8 Teksten til de afgoerelser, der traeffes af EOES-Raadet, undertegnes af den formand, der foerer forsaedet paa tidspunktet for deres vedtagelse, og af de to sekretaerer.Artikel 9 EOES-Raadet bestemmer, om afgoerelserne skal offentliggoeres.Artikel 10 1. Alle meddelelser i henhold til forretningsordenen sendes til De Europaeiske Faellesskabers medlemsstaters faste repraesentationer, til EFTA-landenes missioner ved De Europaeiske Faellesskaber, til Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber og til Generalsekretariatet for Raadet for Den Europaeiske Union.2. Korrespondance til EOES-Raadet sendes til dets formand.Artikel 11 EOES-Raadet kan beslutte at nedsaette underudvalg eller arbejdsgrupper, der skal bistaa det i varetagelsen af dets opgaver. Underudvalgenes og arbejdsgruppernes sammensaetning, arbejdsmaade og opgaver fastsaettes af EOES-Raadet i hvert enkelt tilfaelde.Artikel 12 1. EOES-Raadets sekretariatsforretninger henhoerer under formandskabets ansvar.2. En EF-tjenestemand og en embedsmand udnaevnt af EFTA-landene fungerer sammen som sekretaerer for EOES-Raadet. De udpeges af hver part efter indbyrdes konsultation.Artikel 13 Med forbehold af andre gaeldende bestemmelser er forhandlingerne i EOES-Raadet omfattet af tavshedspligt, medmindre EOES-Raadet traeffer anden bestemmelse.Artikel 14 Denne afgoerelse offentliggoeres i EOES-afsnittet af og EOES-tillaegget til De Europaeiske Faellesskabers Tidende.Udfaerdiget i Bruxelles, den 17. maj 1994.Paa EOES-Raadets vegneTh. PANGALOSFormand


text:
 16.11.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 300/47
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 95/2016
 af 29. april 2016
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen [2017/2045]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) 2015/2338 af 11. december 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 965/2012 for så vidt angår krav til flyvedatarekordere, undervandslokaliseringsanordninger og flysporingssystemer (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 66nf (Kommissionens forordning (EU) nr. 965/2012) i bilag XIII til EØS-aftalen:
 »—
 32015 R 2338: Kommissionens forordning (EU) 2015/2338 af 11. december 2015 (EUT L 330 af 16.12.2015, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) 2015/2338, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 30. april 2016, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2016.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 330 af 16.12.2015, s. 1.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 24.11.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 306/34
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 102/2005
 den 8. juli 2005
 om ændring af bilag IV (energi) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag IV til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 43/2005 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 11. marts 2005 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (2) bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 18 (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2422/2001) i bilag IV til aftalen:
 »19.
 32001 L 0077: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (EFT L 283 af 27.10.2001, s. 33).
 Bestemmelserne i direktivet gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasninger:
 a)
 Dette direktiv gælder ikke for Liechtenstein.
 b)
 I artikel 3, stk. 2 ændres datoen »den 27. oktober 2002« og i artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 2, datoen »den 27. oktober 2003« til »seks måneder efter ikrafttrædelsen af afgørelse nr. 102/2005 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 8. juli 2005«.
 c)
 I artikel 3, stk. 2, ændres »Fællesskabet« til »EFTA-staterne«.
 d)
 Protokol 1, stk. 8, finder ikke anvendelse på artikel 3, stk. 4, andet led.
 e)
 I artikel 4, stk. 1, ændres »traktatens artikel 87 og 88« til »EØS-aftalens artikel 61 og 62«, og »traktatens artikel 6 og 174« ændres til »EØS-aftalens artikel 73«.
 f)
 Følgende indsættes i bilaget:
 »Island
 5,58
 99,90
 99,50 (3)
 Norge
 110,95
 96,30
 90,00 (4)«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2001/77/EF, der offentliggøres i EØF-tillæget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 9. juli 2005, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (5).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2005.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 HSH Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 Formand
 (1) EUT L 198 af 28.7.2005, s. 45.
 (2) EFT L 283 af 27.10.2001, s. 33. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.
 (3) Tallet for Island er betinget af, at der ikke sker ændringer i sammenkoblingen med andre elektricitetssystemer. På grund af de klimatiske faktorers betydning for produktionen af elektricitet fra vandkraftressourcer, efterspørgslen efter elektricitet og mulige transmissionsbrud bør tallet for 2010 beregnes ud fra en langsigtet model baseret på hydrologiske og klimatiske forhold.
 (4) Norges kapacitet til at nå sit mål på 90 % er betinget af, at elektricitetsforbruget ikke stiger med mere end 1 % om året. Dette svarer


text:
 23.10.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 304/3
 PARTNERSKABSAFTALE OM BÆREDYGTIGT FISKERI MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG REPUBLIKKEN SENEGAL
 DEN EUROPÆISKE UNION, i det følgende benævnt »Unionen«, og
 REPUBLIKKEN SENEGAL, i det følgende benævnt »Senegal«,
 i det følgende benævnt »parterne«,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at der er et nært samarbejde mellem Unionen og Senegal, bl.a. som led i Cotonou-aftalen, og at parterne har et fælles ønske om at udbygge forbindelserne yderligere,
 SOM ERINDRER OM De Forenede Nationers havretskonvention af 1982 og aftale om fælles fiskebestande af 1995,
 SOM ER FAST BESLUTTEDE PÅ at anvende de afgørelser og henstillinger, der vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, som parterne er medlemmer af,
 SOM ER BEVIDSTE OM betydningen af principperne i Fødevare- og Landbrugsorganisationens (FAO) adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, der blev vedtaget af FAO i 1995,
 SOM ER FAST BESLUTTEDE PÅ i fælles interesse at samarbejde om at skabe et ansvarligt fiskeri for at sikre, at havets biologiske ressourcer bevares på langt sigt og udnyttes bæredygtigt,
 SOM ER OVERBEVISTE OM, at et sådant samarbejde bør baseres på, at initiativer og foranstaltninger, hvad enten de gennemføres i fællesskab eller unilateralt, skal supplere hinanden, være forenelige med den fastlagte politik og skabe en synergieffekt,
 SOM ER BESLUTTEDE PÅ, at parterne med henblik på et sådant samarbejde indleder den dialog, der er nødvendig for at gennemføre Senegals fiskeripolitik, ved at inddrage civilsamfundet, navnlig de erhvervsdrivende i fiskerisektoren,
 SOM ØNSKER at fastsætte nærmere bestemmelser og vilkår dels for EU-fiskerfartøjers fiskeri i Senegals farvande dels for EU-støtten til udvikling af et bæredygtigt fiskeri i disse farvande,
 SOM ER FAST BESLUTTEDE PÅ at udvide det økonomiske samarbejde inden for fiskeriet og tilknyttede aktiviteter ved at tilskynde til samarbejde mellem begge parters virksomheder,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1
 Definitioner
 I denne aftale forstås ved:
 a) »senegalesiske myndigheder«: Senegals fiskeriministerium
 b) »EU-myndigheder«: Europa-Kommissionen
 c) »fiskeri«: sporing af fisk, udsætning, sætning, trækning og indhaling af fiskeredskaber, ombordtagning af fangst, omladning, opbevaring om bord, forarbejdning om bord, overførsel, anbringelse i bur af fisk, opfedning og landing af fisk og fiskevarer
 d) »fiskerfartøj«: ethvert fartøj, som er rigget til eller er af den type, der normalt anvendes til fiskeri i overensstemmelse med Senegals lovgivning
 e) »EU-fiskerfartøj«: et fiskerfartøj, der fører en EU-medlemsstats flag og er registreret i EU
 f) »Senegals farvande«: de farvande, der hører under Senegals højhedsområde, eller som fiskerimæssigt hører under Senegals jurisdiktion
 g) »aftale«: aftalen med tilhørende protokol, bilag og tillæg
 h) »force majeure«: pludselige, uforudsigelige og uundgåelige hændelser, som er til fare for eller risikerer at være til hinder for normal afvikling af fiskeriet i Senegals farvande.
 Artikel 2
 Genstand
 Ved denne aftale fastlægges principper, regler og procedurer for:
 a)
 de vilkår, i henhold til hvilke EU-fiskerfartøjer kan udøve fiskeri i Senegals farvande efter det disponible overskud
 b)
 det økonomiske, finansielle, tekniske og videnskabelige samarbejde inden for fiskeriet med henblik på at fremme et bæredygtigt fiskeri i Senegals farvande og at udvikle fiskerisektoren i Senegal
 c)
 samarbejdet om fiskerikontrol i Senegals farvande med henblik på at sikre,