text:
begge køresider ved passende indstilling af den optiske enhed eller lyskilden, og fjernlys. Nærlys af klasse C, nærlys af klasse V og fjernlys skal være i overensstemmelse med bestemmelserne om kurvelys som angivet ved bogstavet »T«. Stregen over »R« angiver, at flere end en installationsenhed bidrager til fjernlyset på den pågældende side af systemet.
 Eksempel 3
 Figur 5
 Figur 6
 Installationsenheder, som er påført ovenstående godkendelsesmærke, har lygteglas af plast, opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlys, og er konstrueret således:
 Figur 5: Nærlys af klasse C og nærlys af klasse W, begge køresider.
 Figur 6: Nærlys af klasse C med kurvelys, kun til højrekørsel.
 Eksempel 4
 Figur 7
 Figur 8
 Figur 7: Installationsenheder, som er påført ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs bestemmelser alene, hvad angår nærlys af klasse C og klasse V, og er kun konstrueret til venstrekørsel.
 Figur 8: Installationsenheder, som er påført ovenstående godkendelsesmærke, er (separate) installationsenheder i et system, der opfylder dette regulativs forskrifter alene, hvad angår fjernlys.
 Eksempel 5
 Identifikation af installationsenheder, som har lygteglas af plast og opfylder dette regulativs forskrifter
 Figur 9
 Figur 10
 Figur 9: Nærlys af klasse C og nærlys af klasse W, begge med kurvelys, samt fjernlys, konstrueret alene med henblik på højrekørsel.
 Nærlyset og dets modi må ikke kunne virke samtidig med fjernlyset i en anden forlygte, som er gensidigt indbygget i den.
 Figur 10: Nærlys af klasse E og nærlys af klasse W, konstrueret alene med henblik på højrekørsel, samt fjernlys. Stregen over »E« og »W« angiver, at flere end denne installationsenhed bidrager til disse nærlysklasser i den pågældende side af systemet.
 Eksempel 6
 Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter godkendt i henhold til dette regulativ (figur 11) (De lodrette og vandrette linjer angiver lyssignalanordningens form skematisk). De hører ikke med til godkendelsesmærket.)
 Disse to eksempler svarer til to installationsenheder i en side af et system, som er påført et godkendelsesmærke, og som omfatter (model A og B):
 Installationsenhed nr. 1
 En forreste positionslyslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 7.
 En eller flere lygteenheder, der udsender nærlys i klasse C med kurvelysmodus, som skal fungere sammen med en eller flere installationsenheder i samme systemside (som angivet ved stregen over »C«) og nærlys af klasse V, idet begge nærlys er konstrueret til både højre- og venstrekørsel samt fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela (som angivet ved nummeret 30), som er godkendt efter forskrifterne i dette regulativ i dettes oprindelige form (00), og som er forsynet med lygteglas af plast.
 Et kørelys godkendt i henhold til ændringsserie 00 til regulativ nr. 87.
 En forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6.
 Installationsenhed nr. 3
 En tågeforlygte, som er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 eller et nærlys af klasse C med kurvelysmodus konstrueret til både venstre- og højrekørsel, som skal fungere sammen med en eller flere installationsenheder i samme systemside (som angivet ved stregen over


text:
»C«).
 Installationsenhed 1 i systemet
 Figur 11
 Installationsenhed 3 i systemet
 Eksempel 7
 Udformning af godkendelsesmærker for et system (figur 12)
 Figur 12
 Disse to eksempler svarer til et adaptivt forlygtesystem bestående af to installationsenheder (med ens funktioner) i hver af systemets sider (enhed 1 og 3 i venstre side og enhed 2 og 4 i højre side.
 Systemets installationsenhed 1 (eller 2) er påført ovennævnte godkendelsesmærker, som opfylder forskrifterne i dette regulativ (ændringsserie 00) med hensyn til såvel nærlys af klasse C for venstrekørende trafik og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela (som angivet ved tallet 30), sammenbygget med en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a godkendt i henhold til ændringsserie 01 i regulativ nr. 6.
 Eksempel 7a: Systemets installationsenhed 1 (eller 2) omfatter nærlys af klasse C med kurvelysmodus, nærlys af klasse W, nærlys af klasse V og nærlys af klasse E. Stregen over »C« angiver, at nærlyset af klasse C leveres af to installationsenheder på denne side af systemet.
 Installationsenhed 3 (eller 4) er konstrueret til at levere den anden del af nærlyset af klasse C på denne side af systemet som angivet ved stregen over »C«.
 Eksempel 7b: Systemets installationsenhed 1 (eller 2) er konstrueret til at levere nærlys af klasse C, nærlys af klasse W og nærlys af klasse E. Stregen over »W« angiver, at nærlyset af klasse W leveres af to installationsenheder på denne side af systemet. Bogstavet »T« til højre for de anførte symboler (og til venstre for godkendelsesnummeret) angiver, at alle klasser, såvel nærlys af klasse C, nærlys af klasse W, nærlys af klasse E og fjernlys af klasse E leverer en kurvelysmodus.
 Systemets installationsenhed 3 (eller 4) er konstrueret til at levere den anden del af nærlyset af klasse W på denne side af systemet (som angivet ved stregen over »W«), og nærlyset af klasse V.
 Eksempel 8
 Godkendelsesmærke for et systems to sider (figur 13)
 Dette eksempel svarer til et adaptivt forlygtesystem bestående af to installationsenheder i køretøjets venstre side og én installationsenhed i køretøjets højre side.
 Figur 13
 Systemets/køretøjets højre side
 Systemets/køretøjets venstre side
 Systemer påført ovennævnte godkendelsesmærker opfylder forskrifterne i dette regulativ (ændringsserie 00) med hensyn til såvel nærlys for venstrekørende trafik og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela (som angivet ved tallet 30), sammenbygget med en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a godkendt i henhold til ændringsserie 01 i regulativ nr. 6 og en forreste positionslygte godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 7.
 Systemets installationsenhed 1 (venstre side) er konstrueret til at bidrage til nærlyset af klasse C og nærlyset af klasse E. Stregen over »C« angiver, at nærlyset af klasse C leveres af mere end en installationsenhed på denne side. Bogstavet »T« til højre for de anførte symboler angiver, at begge nærlysklasser, såvel nærlys af klasse C som nærlys af klasse E leverer en kurvelysmodus.
 Systemets installationsenhed 3 (venstre side) er konstrueret med henblik på at levere den anden del af nærlyset af klasse C

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
på denne side af systemet (som angivet ved stregen over »C«), og nærlyset af klasse W.
 Systemets installationsenhed 2 (højre side) er konstrueret til at bidrage til nærlyset af klasse C og nærlyset af klasse E, begge med kurvelysmodus, og nærlys af klasse W.
 NB: I eksempel 6, 7 og 8 ovenfor skal systemets forskellige installationsenheder alle være påført det samme godkendelsesnummer.
 Figur 14
 LED-modulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med et adaptivt forlygtesystem, som er godkendt i Italien (E3) med godkendelsesnummeret 17325.
 BILAG 3
 FOTOMETRISKE FORSKRIFTER FOR NÆRLYS
 (1)
 I dette bilag forstås ved
 »over«: betyder alene »lodret over«; »under«: betyder alene »lodret under«.
 Vinkelpositioner angives i grader op (U) eller grader ned (D) i forhold til linjen H-H, og højre (R) eller venstre (L) i forhold til linjen V-V.
 Figur 1
 Vinkelpositioner for de fotometriske forskrifter for nærlys (for højrekørende trafik)
 Tabel 1
 Fotometriske forskrifter for nærlys
 Krav udtrykt i lux på 25m afstand
 Position/grader
 nærlys
 vandret
 lodret
 klasse C
 klasse V
 klasse E
 klasse W
 Nr.
 Element
 ved/fra
 til
 ved
 min.
 maks.
 min
 maks.
 min
 maks.
 min
 maks.
 Del A
 1
 B50L (5)
 L 3,43
 U 0,57
 0,4
 0,4
 0,7 (9)
 0,7
 2
 HV (5)
 V
 H
 0,7
 0,7
 3
 BR (5)
 R 2,5
 U 1
 0,2
 2
 0,1
 1
 0,2
 2
 0,2
 3
 4
 BRR-segment (5)
 R 8
 R 20
 U 0,57
 4
 1
 4
 6
 5
 BLL-segment (5)
 L 8
 L 20
 U 0,57
 0,7
 1
 1
 1
 6
 P
 L 7
 H
 0,1
 0,1
 7
 Zone III (som specificeret i tabel 3 i dette bilag)
 0,7
 0,7
 1
 1
 8a
 S50, S50LL, S50RR (6)
 U 4
 0,1 (8)
 0,1 (8)
 0,1 (8)
 9a
 S100, S100LL, S100RR (6)
 U 2
 0,2 (8)
 0,2 (8)
 0,2 (8)
 10
 50 R
 R 1,72
 D 0,86
 6
 11
 75 R
 R 1,15
 D 0,57
 12
 18
 24
 12
 50 V
 V
 D 0,86
 6
 6
 12
 12
 13
 50 L
 L 3,43
 D 0,86
 4,2
 15 (10)
 4,2
 15 (10)
 8
 8
 30 (10)
 14
 25 LL
 L 16
 D 1,72
 1,4
 1
 1,4
 4
 15
 25 RR
 R 11
 D 1,72
 1,4
 1
 1,4
 4
 16
 Segment 20 og herunder
 L 3,5
 V
 D 2
 20 (3)
 17
 Segment 10 og herunder
 L 4,5
 R 2,0
 D 4
 14 (2)
 14 (2)
 14 (2)
 8 (3)
 18
 Emax
 (4)
 20
 50
 10
 50
 20
 90 (9)
 35
 80 (3)
 Del B (kurvelysmodi): Del A, anvendes, men linje nr. 1, 2, 7, 13 og 18 erstattes af nedenfor anførte.
 1
 B50L (5)
 L 3,43
 U 0,57
 0,6
 0,6
 0,9
 2
 HV (5)
 1
 1
 7
 Zone III (som specificeret i tabel 3 i dette bilag)
 1
 1
 1
 1
 13
 50L
 L 3,43
 D 0,86
 2
 2
 4
 4
 18
 Emax
 (7)
 12
 50
 6
 50
 12
 90 (9)
 24
 80 (3)
 Tabel 2
 Nærlyselementer, vinkelposition eller hældning i grader, andre forskrifter
 Vinkelposition/hældning i grader
 Nærlys af klasse C
 Nærlys af klasse V


text:
Nærlys af klasse E
 Nærlys af klasse C
 Nr.
 betegnelse for del af lysbundtet, krav
 vandret
 lodret
 vandret
 lodret
 vandret
 lodret
 vandret
 lodret
 2.1.
 Emax må ikke falde uden for et rektangel (over »Emax-segmentet«) afgrænset ved
 0,5 L
 til 3 R
 0,3 D
 til 1,72 D
 0,3 D
 til 1,72 D
 0,5 L
 til 3 R
 0,1 D
 til 1,72 D
 0,5 L
 til 3 R
 0,3 D
 til 1,72 D
 2.2.
 »afskæringen« og dele af denne skal:
 —
 opfylde forskrifterne i punkt 1 i bilag 8 til dette regulativ, have sit »knæk« i V-V
 og
 —
 være placeret med den »vandrette del«
 ved V = 0,57 D
 ikke over 0,57D
 ikke under 1,3D
 ikke over 0,23D (11)
 ikke under 0,57D
 ikke over 0,23D
 ikke under 0,57D
 Tabel 3
 Nærlyszoner III, afgrænsning ved vinkelpositioner
 Vinkelposition i grader
 Vinkelposition nr.
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 Zone III a
 for nærlys af klasse C eller klasse V
 vandret
 8 L
 8 L
 8 R
 8 R
 6 R
 1,5 R
 V-V
 4 L
 lodret
 1 U
 4 U
 4 U
 2 U
 1,5 U
 1,5 U
 H-H
 H-H
 Zone III b
 for nærlys af klasse W eller klasse E
 vandret
 8 L
 8 L
 8 R
 8 R
 6 R
 1,5 R
 0,5 L
 4 L
 lodret
 1 U
 4 U
 4 U
 2 U
 1,5 U
 1,5 U
 0,34 U
 0,34 U
 Tabel 4
 Supplerende bestemmelser for nærlys af klasse W udtrykt i lux ved 25m
 4.1.
 Definitioner og krav vedrørende segmenterne E, F1, F2 og F3 (ikke vist i figur 1 ovenfor)
 Der tillades højst 0,2 lux: a) i et E-segment, der strækker sig fra 20 grader L til 20 grader R ved 10 grader U og b) i de tre lodrette segmenter F1, F2 og F3 ved de horisontale positioner 10 grader L, 10 grader V og R, hver fra 10 grader U til 60 grader U.
 4.2.
 Alternative/ Supplerende kravsæt for Emax, segment 20 og segment 10: Tabel 1, Del A eller B, anvendes, men maksimalkravene i linje nr. 16, 17 og 18 erstattes af nedenfor anførte.
 Hvis en nærlyskegle af klasse W i henhold til ansøgerens specifikationer i henhold til punkt 2.2.2 e) i dette regulativ er konstrueret til i segment 20 og herunder at levere ikke over 10 lux og i segment 10 og herunder ikke mere end 4 lux, må den konstruktivt fastsatte Emax-værdi for denne kegle ikke overstige 100 lux.
 Tabel 5
 Krav vedrørende målepunkternes øverste del og vinkelposition
 Angivelse af punkt
 S50LL
 S50
 S50RR
 S100LL
 S100
 S100RR
 Vinkelposition i grader
 4 U/8 L
 4 U/V-V
 4 U/8 R
 2 U/4 L
 2 U/V-V
 2 U/4 R
 Tabel 6
 Supplerende bestemmelser for nærlys af klasse E
 Tabel 1, del A eller B, og tabel 2 ovenfor finder anvendelse, idet linje 1 og 18 i tabel 1 og punkt 2.2 i tabel 2 erstattes af nedenfor anførte.
 Punkt
 Betegnelse
 Linje 1 i tabel 1 ovenfor, del A eller B
 Linje 18 i


text:
tabel 1 ovenfor, del A eller B
 Punkt 2.2 i tabel 2 ovenfor
 Nr.
 Datasæt
 EB50L i lux ved 25m
 Emax i lux ved 25m
 Position i grader for den vandrette del af afskæringen
 maks.
 maks.
 ikke over
 6.1.
 E1
 0,6
 80
 0,34 D
 6.2.
 E2
 0,5
 70
 0,45 D
 6.3.
 E3
 0,4
 60
 0,57 D
 (1) NB: målemetode foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ.
 (2) Maks. 18 lux, hvis systemet er konstrueret til også at levere nærlys af klasse W.
 (3) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 4.
 (4) Positionskrav i henhold til bestemmelserne i tabel 2 nedenfor (»Emax-segment«).
 (5) Hver systemsides bidrag målt i henhold til bestemmelserne i bilag 9 til dette regulativ må ikke være mindre end 0,1 lux.
 (6) Positionskrav i henhold til bestemmelserne i tabel 5 nedenfor.
 (7) Positionskrav som angivet i punkt 6.2.6.2 i dette regulativ.
 (8) Et par positionslygter, som er indbygget i systemet eller som skal installeres sammen med systemet, kan aktiveres i henhold til ansøgerens anvisninger.
 (9) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 6.
 (10) Maksimalværdier kan multipliceres med 1,4, hvis det ifølge fabrikantens beskrivelse er garanteret, at denne værdi ikke vil blive overskredet under brug, enten ved hjælp af systemet eller, hvis systemets anvendelse er begrænset til køretøjer, ved hjælp af en tilsvarende stabilisering/begrænsning af tilførslen til systemet som angivet i meddelelsesformularen.
 (11) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 6.
 Tillæg til tabel 1
 Udelukkende til orientering: De fotometriske værdier for nærlys i tabel 1 ovenfor er udtrykt i candela
 Kravene er udtrykt i cd
 Position/grader
 Nærlys
 vandret
 lodret
 klasse C
 klasse V
 klasse E
 klasse W
 Nr.
 Element
 ved/fra
 til
 ved
 min
 maks
 min
 maks
 min
 maks
 min
 maks
 Del A
 1
 B50L (4)
 L 3,43
 U 0,57
 250
 250
 438 (8)
 438
 2
 HV (4)
 V
 H
 438
 438
 3
 BR (4)
 R 2,5
 U 1
 125
 1 250
 63
 625
 125
 1 250
 125
 1 875
 4
 BRR-segment (4)
 R 8
 R 20
 U 0,57
 2 500
 625
 2 500
 3 750
 5
 BLL-segment (4)
 L 8
 L 20
 U 0,57
 438
 625
 625
 625
 6
 P
 L 7
 H
 63
 63
 7
 Zone III (som specificeret i tabel 3 i dette bilag)
 438
 438
 625
 625
 8a
 S50, S50LL, S50RR (5)
 U 4
 63 (7)
 63 (7)
 63 (7)
 9a
 S100, S100LL, S100RR (5)
 U 2
 125 (7)
 125 (7)
 125 (7)
 10
 50 R
 R 1,72
 D 0,86
 3 750
 11
 75 R
 R 1,15
 D 0,57
 7 500
 11 250
 15 000
 12
 50 V
 V
 D 0,86
 3 750
 3 750
 7 500
 7 500
 13
 50 L
 L 3,43
 D 0,86
 2 625
 9 375
 2 625
 9 375
 5 000
 5 000
 18 750
 14
 25 LL
 L 16
 D 1,72
 875
 625
 875
 2 500
 15
 25 RR
 R 11
 D 1,72
 875
 625
 875
 2 500
 16
 Segment 20 og herunder
 L 3,5
 V
 D 2
 12 500 (2)
 17
 Segment 10 og herunder
 L 4,5
 R 2,0
 D 4
 8


text:
750 (1)
 8 750 (1)
 8 750 (1)
 5 000 (2)
 18
 Emax
 (3)
 12 500
 31 250
 6 250
 31 250
 12 500
 56 250 (8)
 21 875
 50 000 (2)
 Del B (kurvelysmodi): Del A anvendes, men linje nr. 1, 2, 7, 13 og 18 erstattes af nedenfor anførte.
 1
 B50L (4)
 L 3,43
 U 0,57
 375
 375
 563
 2
 HV (4)
 625
 625
 7
 Zone III (som specificeret i tabel 3 i dette bilag)
 625
 625
 625
 625
 13
 50L
 L 3,43
 D 0,86
 1 250
 1 250
 2 500
 2 500
 18
 Emax
 (6)
 7 500
 31 250
 3 750
 31 250
 7 500
 56 250 (8)
 15 000
 50 000 (2)
 (1) Maks. 11 250 cd, hvis systemet er konstrueret til også at levere nærlys af klasse W.
 (2) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 4.
 (3) Positionskrav i henhold til bestemmelserne i tabel 2 (»Emax-segment«).
 (4) Hver systemsides bidrag målt i henhold til bestemmelserne i bilag 9 til dette regulativ må ikke være mindre end 63 cd.
 (5) Positionskrav i henhold til bestemmelserne i tabel 5.
 (6) Positionskrav som angivet i punkt 6.2.6.2 i dette regulativ.
 (7) Et par positionslygter, som er indbygget i systemet eller som skal installeres sammen med systemet, kan aktiveres i henhold til ansøgerens anvisninger.
 (8) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 6.
 BILAG 4
 Prøvninger af stabilitet af fotometrisk ydelse for systemer i drift
 PRØVNING AF KOMPLETTE SYSTEMER
 Efter at de fotometriske værdier er målt efter dette regulativs forskrifter i Emax-punktet for fjernlys og i punkterne HV, 50V og B50L (eller R) for nærlys, afprøves et komplet prøveeksemplar af et system for stabilitet af fotometrisk ydelse i drift.
 I dette bilag forstås ved
 a)
 »et komplet system«: hele højre- eller venstresiden af et system, der indeholder egne elektroniske styringsanlæg for lyskilde(r) og/eller eventuelle forsynings- og funktionsenheder og sådanne omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens varmeafledning. Hver af systemets installationsenheder og lygter og/eller LED-moduler kan prøves separat
 b)
 »prøveeksemplar«: i det følgende enten det »komplette system« eller den installationsenhed, der prøves
 c)
 »lyskilde«: også den enkelte glødetråd i en glødetrådslampe, LED-moduler eller de lysemitterende dele af et LED-modul.
 Prøvningen skal udføres:
 a)
 i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet
 b)
 i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes.
 Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til godkendelsesprøvninger af systemets prøveeksemplarer. Systemet eller dele heraf skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand.
 Prøveeksemplaret skal bringes i anvendelse som nærlys uden af det afmonteres fra eller justeres i prøveopstillingen. Den


text:
anvendte lyskilde skal være en lyskilde af den kategori, der er specificeret for den pågældende forlygte.
 1. PRØVNING AF STABILITET AF FOTOMETRISK YDELSE
 1.1. Clean test-prøvning
 Hvert prøveeksemplar bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.
 1.1.1. Fremgangsmåde ved prøvningen
 1.1.1.1. Prøvningssekvens
 a)
 i tilfælde, hvor et prøveeksemplar er konstrueret til kun at levere en lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) og i forbindelse med nærlys kun en lysklasse, bringes den/de pågældende lyskilde/r til at lyse i det i punkt 1.1 specificerede tidsrum (1)
 b)
 i tilfælde, hvor et prøveeksemplar leverer mere end en lygtefunktion eller nærlysklasse i henhold til dette regulativ, og såfremt ansøgeren erklærer, at hver af de for prøveeksemplaret specificerede funktioner eller nærlysklasser har sin/-e egen/egne lyskilde(r), der tændes selvstændigt (2), udføres prøven i overensstemmelse med disse vilkår, idet den mest strømforbrugende modus for hver enkelt specificeret funktion eller nærlysklasse aktiveres (1) successivt i samme (ligeligt fordelte) tidsrum specificeret i punkt 1.1.
 I alle andre tilfælde (1)
 (2) underkastes prøveeksemplaret følgende prøvecyklus for hver modus i nærlysklasse C, nærlysklasse V, nærlysklasse E og nærlysklasse W, uanset hvilke modi, der helt eller delvis leveres af prøveeksemplaret, i samme (ligeligt fordelte) tidsrum specificeret i punkt 1.1:
 15 minutter, først med f.eks. den mest strømforbrugende modus i nærlysklasse C under vilkår ved kørsel på lige vej
 5 minutter, med samme nærlysmodus som før tændt og herudover alle de af prøveeksemplarets lyskilder tændt (3), som i henholdt til ansøgerens erklæring kan tændes samtidigt
 når den specificerede (ligeligt fordelte) del af det i punkt 1.1 specificerede tidsrum er nået, gentages ovennævnte cykliske prøve, såfremt dette er relevant, på den anden, den tredje og den fjerde nærlysklasse i ovennævnte rækkefølge.
 c)
 I tilfælde hvor et prøveeksemplar omfatter andre sammenbyggede lygtefunktioner, skal alle de enkelte funktioner tændes samtidigt i det i a) eller b) ovenfor specificerede tidsrum for de enkelte lygtefunktioner i henhold til fabrikantens specifikationer.
 d)
 Hvis et prøveeksemplar er konstrueret til at levere en kurvelysmodus i nærlys med strøm på en ekstra lyskilde, skal denne lyskilde som angivet i a) og b) ovenfor være tændt i 1 minut og slukket i 9 minutter, mens kun nærlyset er aktiveret.
 1.1.1.2. Prøvningsspænding
 Spændingen tilføres prøveeksemplarets terminaler som følger:
 a)
 Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem:
 Prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med den glødetrådslyskilde, hvis wattforbrug er det højeste, som kan anvendes.
 b)
 Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder:
 Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,5 ± 0,1 volt for 12V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse.
 c)
 Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem:
 alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller


text:
andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem.
 d)
 Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder forsynet via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 e)
 LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13.5 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.
 f)
 Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt.
 1.1.2. Prøvningsresultater
 1.1.2.1. Visuel inspektion:
 Når prøveeksemplaret er stabiliseret ved rumtemperatur, skal prøveeksemplarets lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Den inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring hverken i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.
 1.1.2.2. Fotometrisk prøvning:
 For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:
 Nærlysklasse C og enhver anden specificeret nærlysklasse: 50V, B50L (eller R) og HV, hvis dette er relevant.
 Fjernlys under vilkår med neutral tilstand: Emax-punktet.
 Der kan foretages endnu en indstilling til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af prøveeksemplarets sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag).
 Mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen kan tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.
 1.2. Dirty test-prøvning
 Efter at være afprøvet som foreskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes prøveeksemplaret til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 for alle funktioner eller nærlysklasser (4) efter at være forberedt som beskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som beskrevet i punkt 1.1.2; efter hver prøve sikres en tilstrækkelig afkølingsperiode.
 1.2.1. Forberedelse af prøveeksemplaret
 Prøveblanding
 1.2.1.1. Til systemer eller dele heraf med udvendigt lygteglas af glas: består blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres prøveeksemplaret, af:
 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm i overensstemmelse med det i punkt 2.1.3 foreskrevne blandingsforhold
 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm
 0,2 vægtdel NaCMC (5), samt
 en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på mindre end 1 mS/m.
 1.2.1.2. Til systemer eller dele heraf med udvendigt lygteglas af plast:
 består blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres prøveeksemplaret, af:
 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm i overensstemmelse med det i punkt 2.1.3 foreskrevne blandingsforhold
 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm
 0,2 vægtdel NaCMC (5),
 5 vægtdele natriumchlorid (99 % rent)
 13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne på mindre end 1 mS/m, og
 2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt stof.
 1.2.1.3. Partikelstørrelsefordeling
 Partikelstørrelse (i μm)
 Partikelstørrelsefordeling (i %)
 0 til 5


text:
12 ± 2
 5 til 10
 12 ± 3
 10 til 20
 14 ± 3
 20 til 40
 23 ± 3
 40 til 80
 30 ± 3
 80 til 100
 9 ± 3
 1.2.1.4. Blandingen må højst være 14 dage gammel.
 1.2.1.5. Påføring af prøveblandingen på prøveeksemplaret:
 Prøveblandingen påføres jævnt på hele/alle prøveeksemplarets lysende overflade(r), hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag beskrevne betingelser:
 Emax-punktet for fjernlys i neutral tilstand
 50V for nærlys af klasse C og enhver specificeret nærlysmodus.
 2. PRØVNING AF ÆNDRINGEN I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE FORSKYDNING UNDER VARMEINDVIRKNING
 Denne prøvning består i at efterprøve, at afskæringslinjens lodrette forskydning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for et system eller dele heraf, der udsender nærlys af klasse C (standardnærlys), eller for enhver specificeret nærlysmodus.
 Hvis prøveeksemplaret består af mere end en lygteenhed eller mere end et kompleks af lygteenheder, der leverer en afskæring, udgør hver(t) af disse et prøveeksemplar i forbindelse med denne prøvning og skal prøves separat.
 Når prøveeksemplaret er afprøvet i henhold til punkt 1., underkastes det den i punkt 2.1 beskrevne prøve uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopspændingen.
 Hvis prøveeksemplaret har en bevægelig optisk del, er det kun den position, der ligger tættest på den gennemsnitlige lodrette vinkel og/eller den oprindelige position med hensyn til neutral tilstand, der anvendes ved denne prøvning.
 Prøvningen foretages kun under betingelser, der med hensyn til signal-input svarer til kørsel på lige vej.
 2.1. Prøvning
 Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2.
 Prøveeksemplaret anvendes og prøves ved nærlys af klasse C, nærlys af klasse V, nærlys af klasse E og nærlys af klasse W, alt efter hvad der er relevant.
 Positionen af afskæringslinjens vandrette del mellem VV og den lodrette linje gennem punkterne 50 L (eller 50 R) kontrolleres henholdsvis 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60), efter at lygten har været i funktion.
 Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.
 2.2. Prøvningsresultater
 2.2.1. Resultatet, målt i milliradianer (mrad), anses for acceptabelt for et nærlysprøveeksemplar, når den numeriske værdi målt på prøveeksemplaret, ikke er over 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).
 2.2.2. Er denne størrelse imidlertid over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), afprøves endnu et prøveeksemplar som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:
 Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2).
 Nærlyset slukkes i én time.
 Systemet eller dele heraf anses for acceptabelt, såfremt gennemsnitsværdien af den numeriske værdi ΔrI målt på første prøve og ΔrII , målt på den anden prøve, ikke er over 1,0 mrad.


text:
(1) Hvis »prøveeksemplaret« er sammenbygget med lygter til signalgivning, eller hvis de er indbygget i hinanden, skal lygterne til signalgivning være tændt under prøvningen, undtagen hvis der er tale om et kørelys til brug i dagslys. Er der tale om retningsviserblinklygter skal de være tændt med blink og have et tændt/slukket-forhold på ca. 1 til 1.
 (2) Hvis to eller flere lyskilder er tændt samtidigt ved blink med forlygterne, skal dette ikke anses for normal brug af lyskilderne samtidigt.
 (3) Alle lyskilder til lygtefunktioner tages i betragtning, også selv om der ikke ansøges om godkendelse af dem i henhold til dette regulativ, med undtagelse af lyskilder omfattet af fodnote 2.
 (4) Der ses i givet fald bort fra nærlys af klasse W for lygteenheder, der leverer eller bidrager til andre nærlysklasser eller nærlysfunktioner.
 (5) NaCMC står for natriumsaltet af carboxymethylcellulose, også betegnet CMC. Den NaCMC, der indgår i smudsblandingen, skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 200-300 cP i en 2 % opløsning ved 20 °C.
 BILAG 5
 Mindstekrav for procedurer til kontrol af produktionens overensstemmelse
 1. GENERELT
 1.1.
 Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter. Denne betingelse gælder ligeledes for farven.
 1.2.
 Hvad angår fotometrisk ydelse anses masseproducerede systemer ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af den fotometriske ydelse af ethvert på tilfældig måde udtaget system, som er udstyret med lyskilder, der aktiveres og i givet fald korrigeres, således som foreskrevet i punkt 1 og 2 i bilag 9 til dette regulativ:
 1.2.1.
 ingen værdi målt og korrigeret i henhold til punkt 2 i bilag 9 til dette regulativ afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
 1.2.1.1.
 For følgende værdier for nærlyset og dets modi kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:
 for maksimumsværdierne i punkt B50L: 0,2 lux svarende til 20 % og 0,3 lux svarende til 30 %
 for maksimumsværdierne i Zone III, i punktet HV og segmentet BLL: 0,3 lux svarende til 20 % og 0,45 lux svarende til 30 %
 for maksimumsværdierne i segmenterne E, F1, F2 og F3: 0,2 lux svarende til 20 % og 0,3 lux svarende til 30 %,
 minimumsværdierne i BR, P, S 50, S 50LL, S 50RR, S 100, S 100LL, S 100RR og de værdier, der kræves i henhold til fodnote 4 i tabel 1 i bilag 3 til dette regulativ (B50L, HV, BR, BRR, BLL): halvdelen af den krævede værdi svarende til 20 % og tre fjerdele af den krævede værdi svarende til 30 %.
 1.2.1.2.
 For fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, tillades en tolerance på +20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ.
 1.2.2.
 Hvis resultaterne af den ovenfor beskrevne prøvning ikke opfylder forskrifterne, kan systemets indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts


text:
mere end 0,5 grader til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2 grader opad eller nedad uafhængigt af den oprindelige indstilling.
 Disse bestemmelser gælder ikke for lygteenheder i henhold til punkt 6.3.1.1 i dette regulativ.
 1.2.3.
 Hvis resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en anden standardlyskilde og/eller en anden forsynings- og funktionsenhed.
 1.3.
 Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:
 En af de udtagne systemer afprøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.
 Systemet anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et prøveeksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøvninger ikke må være over 1,5 mrad.
 1.4.
 Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt.
 2. MINIMUMSKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN
 For hver type system skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.
 Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.
 2.1. Prøvningernes art
 Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.
 2.2. Metoder, som anvendes ved prøvningerne
 2.2.1.
 Prøvningerne skal i almindelighed udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ fastlagte metoder.
 2.2.2.
 Til enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan tilsvarende metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forestår godkendelsesprøvningen. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.
 2.2.3.
 Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet samt at dette bringes i overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.
 2.2.4.
 I alle tilfælde skal samme referencemetoder som i dette regulativ anvendes til administrativ efterprøvning og prøveudtagning.
 2.3. Prøveudtagningens art
 Der udtages på tilfældig måde prøver af systemer fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt systemer af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.
 Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.
 2.4. Målte og registrerede fotometriske egenskaber
 De udtagne forlygter underkastes fotometrisk måling i de punkter, som er fastlagt i regulativet, idet aflæsningen er begrænset ved punkterne:
 Emax, HV (1), »HL« og »HR« (2) for fjernlys
 B50L, HV (i givet fald), 50V, 75R (i givet fald) og 25LL for nærlys (jf. figur 1 i bilag 3).
 2.5. Acceptkriterier
 Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskriften for prøvning af produktionens overensstemmelse i


text:
punkt 9.1 i dette regulativ.
 Acceptkriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for, at stikprøven består i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).
 (1) Hvis fjernlyslygte og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlys være samme målepunkt som for nærlys.
 (2) »HL« og »HR«: punkter på »H-H« beliggende 2,6 grader henholdsvis til venstre og højre for punkt HV.
 BILAG 6
 Forskrifter for systemer med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas- eller materialeprøver samt komplette systemer eller dele af systemer
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1.
 Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.
 1.2.
 De to prøver af komplette systemer indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal, hvad angår lygteglassets materiale, opfylde forskrifterne i punkt 2.6 nedenfor.
 1.3.
 Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge, som er angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.
 1.4.
 Kan systemfabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøvninger ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt.
 1.5.
 Hvis systemet eller dele heraf er bestemt til højrekørsel alene eller venstrekørsel alene, kan prøvninger i henhold til dette bilag efter ansøgerens valg udføres på et enkelt prøveeksemplar.
 2. PRØVNINGER
 2.1. Modstandsdygtighed mod temperaturændringer
 2.1.1. Prøvninger
 Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:
 3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85 - 95 % RH
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60 -75 % RH
 15 timer ved -30 °C ± 2 °C
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60 -75 % RH
 3 timer ved 80 °C ± 2 °C
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60 -75 % RH.
 Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % rh i mindst fire timer.
 NB: Perioderne på én time ved 23 °C ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.
 2.1.2. Fotometriske målinger
 2.1.2.1. Metode
 Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.
 De fotometriske målinger udføres i overensstemmelse med bilag 9 til dette regulativ på følgende steder:
 B50L og 50V for nærlys af klasse C
 Emax for systemets fjernlys.
 2.1.2.2. Resultater
 Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.
 2.2. Modstandsdygtighed mod stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer
 2.2.1. Modstandsdygtighed mod stoffer i atmosfæren
 Tre nye prøver (lygteglas


text:
eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K og 6 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 °C ± 5 °C. For at sikre ensartet eksponering skal prøverne rotere omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 min-1.
 Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:
 overbrusning: 5 minutter, tørring: 25 minutter.
 2.2.2. Modstandsdygtighed mod kemiske stoffer
 Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.
 2.2.2.1. Prøveblanding
 Prøveblandingen består af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethylen og 6 % xylen (de angivne procenttal er % v/v).
 2.2.2.2. Påføring af prøveblandingen
 Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.
 Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.
 I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for det tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.
 2.2.2.3. Rengøring
 Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning. (Modstandsdygtighed over for detergenter) ved 23 ± 5 °C. Derefter skylles prøverne grundigt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 °C ± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.
 2.2.3. Resultater
 2.2.3.1.
 Efter prøvning for bestandighed mod stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og middelafvigelsen i transmission, Δt = (T2-T3)/T2, målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, må ikke være over 0,020 (Δtm < 0,020).
 2.2.3.2.
 Efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk påvirkning, som kan forventes at ville påvirke fluxspredningen, for hvilken middelafvigelsen, Δd = (T5-T4)/T2, målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag ikke være over 0,020 (Δdm ≤ 0,020).
 2.2.4. Bestandighed over for lyskildestråling
 Om nødvendigt foretages følgende prøve:
 Flade prøver af hver


text:
enkelt af systemets lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra lyskilden. Parametrene, som f.eks. Disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i systemet. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i systemet.
 Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny lyskilde opfylde de kolorimetriske forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation.
 Det er ikke nødvendigt at afprøve indvendige materialers bestandighed over for uv-stråling, hvis der anvendes lyskilder i henhold til regulativ nr. 37 og/eller gasudladningslyskilder af typen med lav uv-stråling og/eller LED-moduler af typen med lav uv-stråling, eller hvis de relevante dele af systemet afskærmes mod uv-stråling, f.eks. med glasfiltre.
 2.3. Modstandsdygtighed over for detergenter og carbonhydrider
 2.3.1. Modstandsdygtighed over for detergenter
 Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 °C ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 °C ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.
 Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 oC ± 5 oC. Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.
 2.3.2. Modstandsdygtighed over for carbonhydrider
 Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemvædet med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.
 2.3.3. Resultater
 Efter udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmissionen Δt = (T2-T3)/T2 målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke være over 0,010 (Δtm ≤ 0,010).
 2.4. Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning
 2.4.1. Metode til mekanisk nedbrydning
 Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.
 2.4.2. Resultater
 efter prøven skal variationerne:
 i transmissionen: Δt = (T2-T3)/T2
 og i spredningen: Δd = (T5-T4)/T2
 måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4.1.1 i dette regulativ. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at:
 Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050.
 2.5. Prøvning for vedhæftning af eventuel coating
 2.5.1. Forbehandling af prøven
 I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberblad eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.
 2.5.2. Beskrivelse af afprøvningen
 Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde skal være mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er forberedt som beskrevet i punkt 2.5.1.
 Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium skal


text:
tapen afrives med en konstant hastighed af 1,5 m/s ± 0,2 m/s.
 2.5.3. Resultater
 Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.
 2.6. Afprøvning af komplet system med lygteglas af plast
 2.6.1. Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade
 2.6.1.1. Prøvninger
 Lygteglasset i systemprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1 ovenfor beskrevne prøvning.
 2.6.1.2. Resultater
 Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på systemet eller dele heraf i overensstemmelse med dette regulativ, højst være 30 % over de maksimumsværdier, der foreskrives for punkt B50L og HV, og højst 10 % under de minimumsværdier, der foreskrives for punkt 75R, hvor dette er relevant.
 2.6.2. Prøvning for vedhæftning af eventuel coating
 Lygteglasset i installationsenhedsprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5 ovenfor beskrevne prøve.
 3. KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 3.1.
 Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses installationsenhederne i en serie at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:
 3.1.1.
 Prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for bestandighed mod detergenter og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller deformation, som er synlig for det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2).
 3.1.2.
 De fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2 beskrevne målepunkter efter udførelse af prøvningen i punkt 2.6.1.1 er inden for de grænser for produktionens overensstemmelse, som foreskrives i dette regulativ.
 3.2.
 Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningen på endnu en prøve af systemer, udtaget på tilfældig måde.
 TILLÆG 1
 KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGER
 A.
 Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ).
 Prøver
 Lygteglas eller materialeprøver
 Lygteglas
 Prøvninger
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 11
 12
 13
 14
 1.1.
 Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)
 X
 X
 X
 1.1.1.
 Temperaturændring (punkt 2.1.1)
 X
 X
 X
 1.2.
 Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)
 X
 X
 X
 1.2.1.
 Transmissionsmåling
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 1.2.2.
 Spredningsmåling
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 1.3.
 Stoffer i atmosfæren (punkt 2.2.1)
 X
 X
 X
 1.3.1.
 Transmissionsmåling
 X
 X
 X
 1.4.
 Kemiske stoffer (punkt 2.2.2)
 X
 X
 X
 1.4.1.
 Spredningsmåling
 X
 X
 X
 1.5.
 Detergenter (punkt 2.3.1)
 X
 X
 X
 1.6.
 Carbonhydrider (punkt 2.3.2)
 X
 X
 X
 1.6.1.
 Transmissionsmåling
 X
 X
 X
 1.7.
 Nedbrydning (punkt 2.4.1)
 X
 X
 X
 1.7.1.
 Transmissionsmåling
 X
 X
 X
 1.7.2.
 Spredningsmåling
 X
 X
 X
 1.8.
 Vedhæftning (punkt 2.5)
 X
 1.9.
 Bestandighed over for lyskildestråling (punkt 2.2.4)
 X
 B.
 Prøvning af komplette systemer eller dele heraf (indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ).
 Prøvninger
 Komplette systemer
 Prøveeksemplar nr.
 1
 2
 2.1.
 Nedbrydning (punkt 2.6.1.1)
 X
 2.2.
 Fotometri (punkt 2.6.1.2)
 X
 2.3.
 Vedhæftning (punkt 2.6.2)
 X
 TILLÆG 2
 Metode til måling af lysspredning og -transmission
 1. UDSTYR (se figur 1 nedenfor)
 Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens β/2 = 17,4 × 10-4 rd, begrænses af en


text:
blænder Dτ med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.
 Et konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen Dτ med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være således, at den ikke afblænder det fra prøven spredte lys inden for en kegle, hvis halve topvinkel er β/2 = 14 grader.
 En ringformet blænder DD, med vinkler αo/2 = 1 grad og αmax/2 = 12 grader er anbragt i linsens billedbrændplan L2.
 Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.
 Afstanden L2 Dτ og brændvidden F2 af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af Dτ fuldstændig dækker modtageren R.
 For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.
 Sættes den initiale indfaldende flux til 1 enhed, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 0,001 enhed.
 Figur 1
 Optisk opstilling til måling af variationer i spredning og transmission
 2. MÅLINGER
 Der foretages følgende aflæsninger:
 Aflæsning
 Med prøve
 Med den centrale del af DD
 Repræsenteret mængde
 T1
 Nej
 Nej
 Indfaldende flux i første aflæsning
 T2
 Ja
 (før prøvning)
 Nej
 Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24°
 T3
 Ja
 (efter prøvning)
 Nej
 Flux afgivet af det prøvede materiale i et felt på 24°
 T4
 Ja
 (før prøvning)
 Ja
 Flux spredt af det nye materiale
 T5
 Ja
 (efter prøvning)
 Ja
 Flux spredt af det prøvede materiale
 TILLÆG 3
 METODE TIL PRØVNING VED PÅSPRØJTNING
 1. PRØVNINGSUDSTYR
 1.1. Sprøjtepistol
 Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse på 1,3 mm i diameter, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/min. og et arbejdstryk på 6,0 bar –0/+0,5 bar.
 Under disse arbejdsbetingelser skal der på den overflade, der udsættes for nedbrydning, fremkomme et blæsemønster med en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.
 1.2. Prøveblanding
 Prøveblandingens sammensætning er følgende:
 kvartssand med hårdhed 7 på Mohs-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2
 vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 i en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand.
 2. PRØVNING
 Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal afprøves.
 Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere prøver af glas, der anbringes som reference tæt ved det lygteglas, som afprøves. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven eller prøverne, målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at: Δd = (T5 – T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025.
 Der kan anvendes flere referenceprøver for at kontrollere, at hele den afprøvede overflade er ensartet nedbrudt.
 TILLÆG 4
 PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING
 1. FORMÅL
 Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.
 2. PRINCIP
 Måling


text:
af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90°.
 3. FORESKREVNE ATMOSFÆREFORHOLD
 Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 °C ± 5 °C og 65 ± 15 % RH.
 4. PRØVEEKSEMPLARER
 Inden prøvningen skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3 ovenfor).
 Fra hver rulle afprøves fem prøveeksemplarer, hver med en længde på 400 mm. De tre første vindinger på rullen kasseres, før prøveeksemplarerne aftages.
 5. PROCEDURE
 Prøvningen finder sted i de i punkt 3 foreskrevne omgivelser.
 De fem prøveeksemplarer udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter prøveeksemplarerne inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:
 Klæbebåndet sættes på glasset, idet det påføres gradvis med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk på en sådan måde, at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.
 Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.
 Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveeksemplarets akse.
 Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90. Påvirk prøven med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.
 Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den kraft, som kræves dertil.
 6. RESULTATER
 De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien beregnes. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.
 BILAG 7
 MINDSTEKRAV TIL PRØVETAGNING VED EN INSPEKTØR
 1. ALMINDELIGE FORHOLD
 1.1. Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter. Denne betingelse gælder ligeledes for farven.
 1.2. Hvad angår fotometrisk ydelse anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af fotometrisk ydelse for ethvert på tilfældig måde udtaget system, som er udstyret med lyskilder, der aktiveres og i givet fald korrigeres, således som foreskrevet i punkt 1 og 2 i bilag 9 til dette regulativ:
 1.2.1. ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som er fastlagt i dette regulativ.
 1.2.1.1. For følgende værdier for nærlyset og dets modi kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:
 a)
 for maksimumsværdierne i punkt B50L: 0,2 lux svarende til 20 % og 0,3 lux svarende til 30 %
 b)
 for maksimumsværdierne i Zone III, i punktet HV og segmentet BLL: 0,3 lux svarende til 20 % og 0,45 lux svarende til 30 %
 c)
 for maksimumsværdierne i segmenterne E, F1, F2 og F3: 0,2 lux svarende til 20 % og 0,3 lux svarende til 30 %
 d)
 minimumsværdierne i BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL og S100RR og de værdier, der kræves i henhold til fodnote 4 i tabel 1 i bilag 3 til dette regulativ (B50L, HV, BR, BRR, BLL): halvdelen af den krævede værdi svarende til 20 % og tre fjerdele


text:
af den krævede værdi svarende til 30 %.
 1.2.1.2. For fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, tillades en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ.
 1.2.2. Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøvning ikke opfylder forskrifterne, kan systemets indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5 grader til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2 grader opad eller nedad. Disse bestemmelser gælder ikke for lygteenheder i henhold til punkt 6.3.1.1 i dette regulativ.
 1.2.3. Hvis resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en anden standardlyskilde og/eller en anden forsynings- og funktionsenhed.
 1.2.4. Der ses bort fra systemer med åbenbare fejl.
 1.2.5. Der ses bort fra referencemærket.
 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING
 Ved første prøveudtagning udvælges fire systemer tilfældigt. Den første prøve på to lygter mærkes A, den anden prøve på to lygter mærkes B.
 2.1. Overensstemmelse
 2.1.1. Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede systemer ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for systemerne i ugunstig retning er:
 2.1.1.1. Prøve A
 A1:
 det ene system
 0 %
 det ene system
 ikke over
 20 %
 A2:
 begge systemer
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 gå til prøve B
 2.1.1.2. Prøve B
 B1:
 begge systemer
 0 %
 2.1.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.
 2.2. Manglende overensstemmelse
 2.2.1. Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede systemer for uoverensstemmende og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for systemerne er:
 2.2.1.1. Prøve A
 A3:
 det ene system
 ikke over
 20 %
 det ene system
 over
 20 %
 men ikke over
 30 %
 2.2.1.2. Prøve B
 B2:
 i tilfælde A2:
 det ene system
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 det ene system
 ikke over
 20 %
 B3:
 i tilfælde A2:
 det ene system
 0 %
 det ene system
 over
 20 %
 men ikke over
 30 %
 2.2.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.
 2.3. Godkendelse inddrages
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses produktionen for uoverensstemmende og vil punkt 10 finde anvendelse, hvis de målte værdier for systemerne udviser følgende afvigelser:
 2.3.1. Prøve A
 A4:
 det ene system
 ikke over
 20 %
 det ene system
 over
 30 %
 A5:
 Begge systemer
 over
 20 %
 2.3.2. Prøve B
 B4:
 i tilfælde A2:
 det ene system
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 det ene system
 over
 20 %
 B5:
 i tilfælde A2:
 begge systemer
 over
 20 %
 B6:
 i tilfælde A2:
 det ene system
 0 %
 det ene system
 over
 30 %
 2.3.3. eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er


text:
opfyldt.
 3. GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING
 I tilfælde A3, B2 og B3 kræves udtagning af en tredje prøve C bestående af to systemer, udtaget af beholdningen af enheder, som er produceret efter justering, hvilket skal finde sted senest to måneder efter anmeldelsen.
 3.1. Overensstemmelse
 3.1.1. Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede systemer ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for systemerne er:
 3.1.1.1. Prøve C
 C1:
 det ene system
 0 %
 det ene system
 ikke over
 20 %
 C2:
 begge systemer
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 gå til prøve D
 3.1.1.2. Prøve D
 D1:
 i tilfælde C2
 begge systemer
 0 %
 3.1.2. eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.
 3.2. Manglende overensstemmelse
 3.2.1. Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede systemer for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for systemerne er:
 3.2.1.1. Prøve D
 D2:
 i tilfælde C2
 det ene system
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 det ene system
 ikke over
 20 %
 3.2.1.2. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.
 3.3. Godkendelse inddrages
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses produktionen for uoverensstemmende og vil punkt 10 finde anvendelse, hvis de målte værdier for systemerne udviser følgende afvigelser:
 3.3.1. Prøve C
 C3:
 det ene system
 ikke over
 20 %
 det ene system
 over
 20 %
 C4:
 begge systemer
 over
 20 %
 3.3.2. Prøve D
 D3:
 i tilfælde C2
 det ene system
 0 %
 eller over
 0 %
 det ene system
 over
 20 %
 3.3.3. eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.
 4. ÆNDRING I NÆRLYSAFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION
 Til efterprøvning af den lodrette ændring i nærlysafskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:
 Efter udtagning af prøver som angivet i figur 1 i dette bilag afprøves et af systemerne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1 beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.
 Systemet anses for acceptabelt, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal det andet system i prøve A underkastes prøvning, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier, som er bestemt for de to prøver, ikke må være over 1,5 mrad.
 Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge systemer i prøve B samme procedure, og for hver af disse må værdien af Δr ikke være over 1,5 mrad.
 Figur 1
 Anm.: I dette diagram læses »system« for »anordning«.
 BILAG 8
 FORSKRIFTER FOR JUSTERING OG INDSTILLING AF AFSKÆRING FOR NÆRLYS
 (1)
 1. AFGRÆNSNING AF »AFSKÆRINGEN«
 »Afskæringen« skal ved projicering på indstillingsskærmen som defineret i bilag 9 til dette regulativ være tilstrækkeligt skarpt tegnet til


text:
at muliggøre sigtning; den skal opfylde følgende krav.
 1.1. Form (jf. figur A.8-1)
 »Afskæringen« består af
 —
 en »vandret del« til venstre, og
 —
 en »forhøjning« til højre
 desuden skal følgende gælde, efter at der er foretaget indstilling af systemet i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.1-2.5 nedenfor:
 1.1.1.
 Den »vandrette del« må ikke afvige lodret mere end
 —
 0,2 grader i op- eller nedadgående retning fra sit vandrette midterplan inden for 0,5 grader og 4,5 grader til venstre for V-V, og
 —
 0,1 grad i op- eller nedadgående retning inden for to tredjedele af denne længde.
 1.1.2.
 »Forhøjningen«
 —
 skal have en tilstrækkeligt velafgrænset venstre kant, og
 —
 den linje, der begynder ved skæringspunktet mellem linjen A og linjen V-V, skal være tangent for denne linje og have en hældning i forhold til linjen H-H på mindst 10 grader og højst 60 grader (se figur A.8-1 nedenfor).
 2. PROCEDURE FOR VISUEL INDSTILLING
 2.1. Systemet skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand.
 Følgende anvisninger gælder for lysbundter fra de lygteenheder, som i henhold til ansøgeren skal indstilles.
 2.2. Lysbundtet skal indstilles lodret, således at »den vandrette del« af bundtets »afskæring« befinder sig ved den nominelle lodrette position (linjen A) i henhold til de respektive krav i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ; dette anses for opfyldt, hvis det vandrette midterplan for »den vandrette del« af »afskæringen« er beliggende ved linjen A (jf. figur A.8-2 nedenfor).
 2.3. Lysbundtet skal indstilles lodret, således at »forhøjningen« er beliggende til højre for V-V-linjen og berører denne (se figur A.8-2 nedenfor)
 2.3.1. hvis en del af lysbundtet kun leverer en lodret »afskæring«: der er ingen særlige forskrifter for horisontal justering, hvis ikke disse er angivet af ansøgeren.
 2.4. Enhver »afskæring« for en lygteenhed, der ikke ifølge ansøgerens specifikationer er konstrueret til separat indstilling skal opfylde de relevante forskrifter.
 2.5. Lygteenheder, der indstilles efter en metode specificeret af ansøgeren i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.2 og 6.2.1.1 i dette regulativ: »Afskæringens« form og placering skal være i overensstemmelse med forskrifterne i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ.
 2.6. For alle andre nærlysmodi.
 En eventuel »afskæringsform« og placering skal automatisk være i overensstemmelse med forskrifterne i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ.
 2.7. En separat indledende indstillings- og/eller justeringsproces i henhold til ansøgerens specifikationer i henhold til bestemmelserne i punkt 2.1-2.6 kan finde anvendelse på lygteenheder, der er beregnet til at blive installeret separat.
 Illustrationer
 Anm.: »Afskæringens« projektion på indstillingsskærmen vist skematisk.
 (1) Kan suppleres med yderligere generelle bestemmelser, der undersøges i GRE.
 BILAG 9
 BESTEMMELSER OM FOTOMETRISKE MÅLINGER
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1.
 Systemet eller dele heraf monteres på et goniometer med fast horisontal akse og med bevægelig akse lodret på den faste vandrette akse.
 1.2.
 Belysningsstyrkerne måles ved hjælp af en fotoreceptor, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde på 65 mm, og som opstilles i en afstand af mindst 25 m fra referencecentret for hver lygteenhed vinkelret på den måleakse, der


text:
går gennem goniometrets udgangspunkt.
 1.3.
 Ved fotometriske målinger skal forstyrrende tilbagekastninger undgås ved en passende blænding.
 1.4.
 Belysningsstyrkerne måles og specificeres som belysningsværdier lodret på måleretningen for en nominel afstand på 25 m.
 1.5.
 Vinkelkoordinaterne specificeres i grader på en halvcirkel med lodret polær akse i henhold til CIE-publikation nr. 70, Wien 1987, dvs. svarende til et goniometer med horisontal akse, der er fast i forhold til jorden, og en bevægelig rotationsakse vinkelret på den faste vandrette akse.
 1.6.
 Enhver tilsvarende fotometrisk metode kan godkendes, hvis relevante korrelationer iagttages.
 1.7.
 Enhver flytning af referencecentret for hver lygteenhed i forhold til goniometrets rotationsakser bør undgås. Dette gælder især for det lodrette plan og for alle lygteenheder, der leverer en »afskæring«.
 Indstillingen foretages ved hjælp af en indstillingsskærm; denne kan placeres i kortere afstand fra systemet end fotoreceptoren.
 1.8.
 De fotometriske forskrifter i forbindelse med hvert enkelt målepunkt (vinkelposition) for en lygtefunktion eller modus som specificeret i dette regulativ gælder for halvdelen af summen af de respektive måleværdier fra alle de af systemets lygteenheder, der leverer denne lygtefunktion eller modus, eller for måleværdierne fra alle de lygteenheder, der er omfattet af de respektive forskrifter.
 1.8.1.
 I tilfælde, hvor en forskrift kun gælder for den ene side, divideres der imidlertid ikke med 2. Det er tilfældet i forbindelse med punkt 6.2.6.3, 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3, 6.4.6 og note 4 til tabel 1 i bilag 3.
 1.9.
 Systemets lygteenheder skal måles individuelt;
 der kan imidlertid udføres samtidige målinger på to eller flere af lygteenhederne i en installation, der er udstyret med samme type lyskilde, hvad angår strømforsyning (reguleret strømforsyning eller ikke), hvis deres størrelse og placering bevirker, at deres lysflader er fuldt indeholdt i et rektangel med en vandret længde på højst 300 mm og en lodret længde på højst 150 mm, og såfremt fabrikanten har specificeret et fælles referencecenter.
 1.10.
 Systemet skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand.
 1.11.
 Før målingerne påbegyndes, skal systemet eller en eller flere dele heraf skal være således indstillet, at afskæringspositionen overholder forskrifterne i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ. De dele af systemet, der måles individuelt, og som ikke har nogen »afskæring«, monteres på goniometret under iagttagelse af de af fabrikanten specificerede betingelser (monteringsposition).
 2. MÅLEBETINGELSER MED HENSYN TIL LYSKILDE
 2.1.
 Hvor der er tale om udskiftelige glødelamper, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem:
 Systemerne eller dele heraf kontrolleres ved hjælp af en ufarvet standardglødelampe, som er konstrueret til en mærkespænding på 12 V. Under kontrol af system eller dele heraf skal spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at man opnår den referencelysflux, som er angivet i det pågældende datablad af regulativ nr. 37.
 Systemet eller en eller flere dele heraf anses for acceptabelt, såfremt det opfylder forskrifterne i dette punkt 6 med mindst én standardglødelampe, som kan indleveres sammen med systemet.
 2.2.
 Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder:
 Systemer eller dele heraf udstyret med udskiftelige gasudladningslyskilder skal opfylde de fotometriske forskrifter i de relevante punkter af dette


text:
regulativ med mindst én standardlyskilde ældet i løbet af mindst 15 cyklusser som foreskrevet i regulativ nr. 99. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den objektive lysflux fastsat i regulativ nr. 99.
 Hvis dette er tilfældet, skal de målte fotometriske værdier korrigeres tilsvarende. De multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.
 2.3.
 Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem:
 Alle målinger på lygter, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre lyskilder) foretages ved 6,75 V, 13,5 V, 28,0 V eller andre spændinger i henhold til de af ansøgeren afgivne specifikationer for andre spændingssystemer på køretøjet. De multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.
 2.4.
 Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes selvstændigt over køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lette lyskilder, der forsynes fra en særskilt strømforsyning, anvendes de i punkt 2,3 ovenfor specificerede prøvespændinger på dette systems/denne strømforsynings indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 De målte fotometriske værdier multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen, medmindre denne korrektionsfaktor i henholdt til bestemmelserne i punkt 2.2 ovenfor allerede er anvendt.
 2.5.
 LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.
 De multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.
 3. MÅLEBETINGELSER MED HENSYN TIL KURVELYSMODI
 3.1.
 For systemer eller dele heraf, som leverer kurvelysmodus, gælder bestemmelserne i punkt 6.2 (nærlys) og/eller 6.3 (fjernlys) i dette regulativ for alle tilstande i køretøjets venderadius. Ved kontrol af nærlys og fjernlys skal følgende procedure anvendes:
 3.1.1.
 Systemet skal afprøves i neutral tilstand (ligeud) og i de tilstande, der svarer til den mindste venderadius for køretøjet i begge retninger, om nødvendigt ved anvendelse af signalgenerator.
 3.1.1.1.
 Overensstemmelsen med forskrifterne i punkt 6.2.6.2, 6.2.6.3 og 6.2.6.5.1 i dette regulativ kontrolleres for både kategori 1- og kategori 2-kurvelys uden ændring af den vandrette indstilling.
 3.1.1.2.
 Overensstemmelsen med forskrifterne i punkt 6.2.6.1 og punkt 6.3 i dette regulativ — uanset hvilke af disse bestemmelser der gælder — kontrolleres:
 a)
 tilfælde af kategori 2-kurvelysmodus: uden yderligere ændring af den vandrette indstilling
 b)
 i tilfælde af kategori 1-kurvelysmodus: efter ændring af den vandrette indstilling for den relevante installationsenhed (f.eks. ved hjælp af goniometer) til den tilsvarende modsatte retning.
 3.1.2.
 Ved prøvning af kategori 1- og kategori 2-kurvelysmodi i forbindelse med andre venderadiusser for køretøjet end de i punkt 3.1.1 specificerede skal det kontrolleres, at lysfordelingen er ensartet, og at der ikke optræder unødig blænding. Hvis dette ikke kan bekræftes, kontrolleres overensstemmelsen med forskrifterne i tabel 1 i bilag 3 til dette regulativ.
 BILAG 10
 BESKRIVELSESFORMULARER
 Største format: A4 (210 × 297 mm)
 ADAPTIVE FORLYGTESYSTEMER — BESKRIVELSESFORMULAR NR. 1
 AFS-styresignaler af relevans for lygtefunktioner og -modi leveret af systemet
 AFS-styresignal
 Funktion/modus/modi, der påvirkes af signalet (1)
 Tekniske egenskaber (2)
 (løse ark kan om nødvendigt anvendes)
 Nærlys
 Fjernlys


text:
Klasse C
 Klasse V
 Klasse E
 Klasse W
 Ingen/standardværdi
 
 V-Signal
 
 
 
 
 
 E-Signal
 
 
 
 
 
 W-Signal
 
 
 
 
 
 T-Signal
 
 
 
 
 
 Andre signaler (3)
 
 
 
 
 
 ADAPTIVE FORLYGTESYSTEMER — BESKRIVELSESFORMULAR NR. 2
 Afskæring, justeringsanordninger og justeringsprocedurer af relevans for lygteenhederne
 Lygteenhed nr. (4)
 Afskæring (5)
 Justeringsanordning
 Karakteristika og supplerende bestemmelser (8)
 Lygteenheden leverer eller bidrager til en eller flere nærlysafskæringer
 Lodret
 Vandret
 Som defineret i bilag 8 til dette regulativ (6)
 Bestemmelserne i punkt 6.4.6 i dette regulativ anvendes (6)
 Individuel (»master«) (6)
 (9)
 Forbundet med »master«-enhed nr (7)
 Individuel (»master«) (6)
 (9)
 Forbundet med »master«-enhed nr. (7)
 1
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 ...
 ja/nej
 ...
 2
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 ...
 ja/nej
 ...
 3
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 ...
 ja/nej
 ...
 4
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 ...
 ja/nej
 ...
 5
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 ...
 ja/nej
 ...
 6
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 ...
 ja/nej
 ...
 7
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 ...
 ja/nej
 ...
 (1) Sæt kryds (X) i feltet/-erne ud for de gældende kombinationer.
 (2) Disse karakteristika vedrører:
 a)
 tekniske oplysninger (strøm/spænding, optik, mekanik, hydraulik, osv.)
 b)
 informationstype (løbende/analog, binær, digitalt kodet ...)
 c)
 kronologiske karakteristika (tidskonstanter, opløsning osv.)
 d)
 signalstatus, når de respektive betingelser i punkt 6.22.7.4 i regulativ 48 er opfyldt
 e)
 signalstatus ved svigt (med hensyn til system-input).
 ()
 (3) I henhold til ansøgerens beskrivelse; løse ark kan om nødvendigt anvendes.
 (4) Karakteristik af hver enkel lygteenhed i systemet som angivet i bilag 1 til dette regulativ og som vist på diagrammet i tilknytning til punkt 2.2.1 til dette regulativ; løse ark kan om nødvendigt anvendes.
 (5) I overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 6.22.6.1.2 i regulativ nr. 48.
 (6) Det ikke gældende overstreges.
 (7) Angiv eventuelle korresponderende lygteenheders numre.
 (8) Oplysninger såsom rækkefølgen for justeringen af lygteenheder eller sammenbyggede lygteenheder, eventuelle yderligere bestemmelser vedrørende justeringsprocessen.
 (9) Justering af en »master«-lygteenhed kan medføre justering af andre lygteenheder.
 BILAG 11
 Forskrifter for LED-moduler og adaptive forlygtesystemer med LED-moduler
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1.
 Hver af de indleverede LED-moduler skal være i overensstemmelse med de relevante specifikationer i dette regulativ, når de prøves med eventuelt medfølgende elektroniske styringsanlæg for lyskilder.
 1.2.
 LED-moduler skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl. Et LED-modul anses for ikke at opfylde kravene, hvis én af LED'erne ikke opfylder kravene.
 1.3.
 LED-moduler skal være manipulationssikrede.
 1.4.
 Udtagelige LED-moduler skal være konstrueret således:
 1.4.1.
 at de fotometriske specifikationer for det adaptive forlygtesystem er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet
 1.4.2.
 at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige.
 2. FREMSTILLING
 2.1.
 LED'erne i LED-modulet skal være forsynet med egnede fastgørelseselementer.
 2.2.
 Fastgøreleseselementerne skal være solide og godt fastgjort til LED'erne og LED-modulet.
 3. PRØVNINGSBETINGELSER
 3.1. Gennemførelse
 3.1.1.
 Alle prøver skal prøves som specificeret i punkt 4 nedenfor.
 3.1.2.
 Arten af lyskilde i


text:
et LED-modul skal være lysemitterende dioder (LED) som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1, navnlig hvad angår elementet synlig stråling. Andre slags lyskilder er ikke tilladt.
 3.2. Driftsbetingelser
 3.2.1. Driftsbetingelser for LED-moduler
 Alle prøver skal prøves under de betingelser, der er specificeret i punkt 6.1.4 og 6.1.5 i dette regulativ. Hvis andet ikke er specificeret i dette bilag, skal LED-modulerne prøves inden i det adaptive forlygtesystem som indleveret af fabrikanten.
 3.2.2. Omgivende temperatur
 For så vidt angår måling af elektriske og fotometriske egenskaber, skal det adaptive forlygtesystem anvendes i tør, stillestående luft ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C.
 3.3. Ældning
 Hvis ansøgeren anmoder herom, skal LED-modulet være i drift i en periode på 15 timer og nedkøles til omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvningerne specificeret i dette regulativ.
 4. SÆRLIGE SPECIFIKATIONER OG PRØVNINGER
 4.1. Farvegengivelse
 4.1.1. Rødniveau
 Ud over prøvninger som beskrevet i punkt 7 i dette regulativ:
 Mindsteniveauet af rødt i lyset fra et LED-modul eller en adaptiv forlygteenhed med LED-modul(er) prøvet ved 50 V skal være således at:
 hvor:
 Ee(λ)
 (enhed: W)
 er strålingsfluxens fordeling over spektret
 V(λ)
 (enhed: 1)
 er den spektrale visuelle følsomhed
 (λ)
 (enhed: nm)
 er bølgelængden.
 Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer.
 4.2. Uv-stråling
 Uv-strålingen fra et LED-modul med lav uv skal være således at:
 hvor:
 S(λ)(enhed: er den spektrale vægtningsfunktion
 km
 =
 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet.
 (definitioner på de andre symboler findes i punkt 4.1.1 ovenfor).
 Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer. Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i Uv-tabellen nedenfor:
 λ
 S(λ)
 250
 0,430
 255
 0,520
 260
 0,650
 265
 0,810
 270
 1,000
 275
 0,960
 280
 0,880
 285
 0,770
 290
 0,640
 295
 0,540
 300
 0,300
 305
 0,060
 310
 0,015
 315
 0,003
 320
 0,001
 325
 0,00050
 330
 0,00041
 335
 0,00034
 340
 0,00028
 345
 0,00024
 350
 0,00020
 355
 0,00016
 360
 0,00013
 365
 0,00011
 370
 0,00009
 375
 0,000077
 380
 0,000064
 385
 0,000530
 390
 0,000044
 395
 0,000036
 400
 0,000030
 Uv-tabel: Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation«. De valgte bølgelængder (i nanometre) er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.
 4.3. Temperaturstabilitet
 4.3.1. Illuminans
 4.3.1.1.
 For hver eksisterende klasse af nærlys og for fjernlyset foretages en fotometrisk måling efter 1 minuts drift for de pågældende lygteenheder og for følgende prøvningspunkter:
 Nærlys
 :
 50V
 Fjernlys
 :
 HV
 4.3.1.2.
 Brug af lygteenhederne nævnt i punkt 4.3.1.1 ovenfor skal derefter fortsætte, indtil der er opnået fotometrisk stabilitet denne betingelse anses for opfyldt, hvis variationen af illuminans i prøvningspunkterne angivet i punkt 4.3.1.1 ovenfor er under 3 % inden for enhver periode på 15 minutter. Efter at der er opnået fotometrisk stabilitet foretages indstilling til komplet fotometri, og de fotometriske værdier ved alle de påkrævede prøvningspunkter bestemmes.
 4.3.1.3.
 Forholdet mellem de fotometriske værdier målt efter ét minuts drift og værdierne målt efter opnåelse af fotometrisk stabilitet beregnes for prøvningspunkterne som angivet i punkt 4.3.1.1 ovenfor. Dette forhold anvendes så på alle andre relevante prøvningspunkter for at bestemme


text:
deres fotometriske værdier efter ét minuts drift.
 4.3.1.4.
 De illuminansværdier, der bestemmes efter ét minuts drift og efter opnåelse af fotometrisk stabilitet, skal være i overensstemmelse med de gældende fotometriske krav.
 4.3.2. Farve
 Farven af de udsendte lys målt efter ét minut og efter opnåelse af fotometrisk stabilitet, som beskrevet i punkt 4.3.1.2 i dette bilag, skal begge ligge inden for de påkrævede farvegrænser.
 5. Måling af den objektive lysflux for LED-modul(er), der frembringer hovednærlysstrålen, foretages som følger:
 5.1.
 LED-modulet/-modulerne skal være i den konfiguration, der er beskrevet i den tekniske specifikation som defineret i punkt 2.2.2 i dette regulativ. Optiske elementer (sekundær optik) skal fjernes af den tekniske tjeneste på ansøgerens anmodning ved brug af værktøj. Denne procedure og betingelserne under målingerne som beskrevet nedenfor, skal angives i prøvningsrapporten.
 5.2.
 Tre LED-moduler af hver typer skal indleveres af ansøgeren sammen med eventuel lyskilderegulering og tilstrækkelige instruktioner.
 Egnet varmestyring (f.eks. varmedræn) kan leveres for at simulere varmeforhold, der svarer til forholdende i det tilsvarende adaptive forlygtesystem.
 Før prøvning skal hvert LED-modul ældes i mindst 72 timer under samme forhold som i det tilsvarende adaptive forlygtesystem.
 Hvis der anvendes en integrationskugle, skal denne mindst have en diameter på én meter og målene skal mindst være ti gange LED-modulets maksimumsmål, idet den største af disse løsninger vælges. Fluxmålingen kan også foretages ved integrering ved hjælp af et goniofotometer. Der skal tages hensyn til forskrifterne i CIE — Publication 84 — 1989 for så vidt angår rumtemperatur, placering osv.
 LED-modulet skal »brændes ind« i ca. 1 time i den lukkede kugle eller gonifotometeret.
 Flux måles efter opnåelse af stabilitet, som beskrevet i punkt 4.3.1.2 i dette bilag.
 Gennemsnittet af målingerne af de tre prøver af hver type LED-modul anses for at udgøre den objektive lysflux.


text:
 31.12.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 358/1
 SAMARBEJDSAFTALE
 om gennemførelsen af Kommissionens afgørelse K(2010) 7499
 mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank
 2010/C 358/01
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 AFSNIT 1
 INDLEDENDE BESTEMMELSER
 Artikel 1
 Definitioner
 Artikel 2
 Formål
 Artikel 3
 Principper og rammer for samarbejdet
 Artikel 4
 EIB’s rolle
 Artikel 5
 Kommissionens rolle
 Artikel 6
 Oversigt over opgaver
 AFSNIT 2
 PROJEKTUDVÆLGELSE
 Artikel 7
 Forberedelse af udbudsmateriale
 Artikel 8
 Proceduremanual
 Artikel 9
 Forberedelse af forslagsindkaldelserne
 Artikel 10
 Forslagsevaluering og opfølgning
 AFSNIT 3
 MONETARISERING AF KVOTER, FORVALTNING OG UDBETALING AF INDTÆGTER
 Artikel 11
 Overførsel af kvoter til EIB
 Artikel 12
 Monetarisering af kvoter
 Artikel 13
 Indtægtsforvaltning
 Artikel 14
 Udbetaling af indtægterne
 AFSNIT 4
 AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
 Artikel 15
 Ansvar
 Artikel 16
 Vederlag og udgifter
 Artikel 17
 Ændring af vederlag og tidsplaner
 Artikel 18
 EIB-lån
 Artikel 19
 Rapportering
 Artikel 20
 Revision
 Artikel 21
 Styringskomité
 Artikel 22
 Fortrolighed
 Artikel 23
 Gennemsigtighed
 Artikel 24
 Ikrafttrædelse
 Artikel 25
 Ophør
 Artikel 26
 Lovvalg og bilæggelse af tvister
 Artikel 27
 Ændringer, frafald og samtykker
 Artikel 28
 Overdragelse
 Artikel 29
 Meddelelser
 Artikel 30
 Bilag
 Denne samarbejdsaftale er indgået mellem:
 Europa-Kommissionen (i det følgende benævnt »Kommissionen«)
 Rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, repræsenteret med henblik på denne aftales undertegnelse af Jos DELBEKE, generaldirektør, Generaldirektoratet for Klima,
 på den ene side og
 Den Europæiske Investeringsbank (i det følgende benævnt »EIB«),
 98-100, boulevard Konrad Adenauer, 2950 Luxembourg, LUXEMBOURG, repræsenteret med henblik på denne aftales undertegnelse af Simon BROOKS, næstformand,
 på den anden side,
 (i det følgende benævnes Kommissionen og EIB under et »parterne«),
 Ud fra følgende betragtninger:
 a)
 Ifølge artikel 10a, stk. 8, i direktiv 2003/87/EF (1) skal 300 mio. kvoter i reserven for nytilkomne i EU’s emissionshandelssystem være til rådighed frem til 31. december 2015 for at stimulere udførelsen og driften af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi.
 b)
 Kommissionens afgørelse K(2010) 7499 fastsætter regler og kriterier for udvælgelsen og gennemførelsen af disse projekter og de grundlæggende principper for konvertering af kvoterne og for forvaltning af indtægterne.
 c)
 På grund af EIB’s ekspertise inden for projektudvælgelse og -finansiering har EIB på Kommissionens anmodning indvilliget i at deltage i gennemførelsen af afgørelse K(2010) 7499. Afgørelsen anfører en række opgaver i forbindelse med projektudvælgelse, monetarisering af kvoter og indtægtsforvaltning og videregivelse til medlemsstaterne, som EIB skal udføre på Kommissionens anmodning og vegne og for Kommissionens regning. Kommissionen udarbejder udbudsmaterialet for forslagsindkaldelserne samt arrangerer og iværksætter forslagsindkaldelserne i henhold til dens forpligtelser ifølge afgørelsen.
 d)
 Artikel 4, tredje afsnit, i afgørelse K(2010) 7499 fastsætter, at Kommissionen og EIB skal indgå en aftale om specifikke vilkår og betingelser for EIB's udførelse af dens opgaver.
 e)
 Denne aftale fastsætter de specifikke vilkår og betingelser for EIB's udførelse af dens opgaver i henhold til afgørelse K(2010) 7499 og for Kommissionens udførelse af visse beslægtede opgaverad,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 AFSNIT 1
 INDLEDENDE BESTEMMELSER
 Artikel 1
 Definitioner
 1. Medmindre sammenhængen kræver en anden betydning, har de i denne aftale anvendte udtryk følgende betydning:
 Aftale
 denne


text:
samarbejdsaftale inklusive bilag.
 Afgørelse
 Kommissionens afgørelse K(2010) 7499 om kriterier for og foranstaltninger til finansiering af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi under ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF.
 CCS- projekter
 kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2.
 RES- projekter
 demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi.
 NER 300-proces
 processen med udvælgelse og finansiering af CCS- og RES-projekter ifølge afgørelsen, som er yderligere specificeret i denne aftale.
 Forslagsindkaldelser
 indkaldelser af forslag i henhold til afgørelsens artikel 2, stk. 2, og artikel 5.
 Beslutninger om tildeling
 beslutninger om tildeling i henhold til afgørelsens artikel 9.
 Risiko for manglende opfyldelse
 risikoen for, at en medkontrahent, som EIB sælger kvoter til, ikke betaler den aftalte pris ved levering.
 Investeringsrisiko
 risikoen for, at indtægterne fra monetarisering af kvoterne investeres af EIB i instrumenter, som ved forfaldsdatoen ikke tilbagebetaler kapitalen og/eller renter som aftalt.
 Referencepris
 på tidspunktet for en relevant transaktion, den laveste pris af:
 a)
 den officielle endelige afviklingspris for den pågældende dag for den daglige ICE ECX EUA futures-kontrakt, som den fastlægges og offentliggøres af den Europæiske Klimabørs, eller
 b)
 den pris, der opnås af EIB i forbindelse med den relevante transaktion.
 Relevant transaktion
 en aftale om at monetarisere kvoter.
 EURIBOR (Euro Interbank Offered Rate)
 rentesatsen for indskud i euro for en periode på tre måneder som offentliggjort kl. 11.00 Bruxelles-tid, eller på et senere tidspunkt accepteret af EIB, på tilpasningsdatoen på Reuters side EURIBOR 01 eller Reuters efterfølgers side, eller, i mangel heraf, på en hvilken som helst anden offentliggørelsesmåde, som EIB har valgt til dette formål.
 Hvis en sådan rente ikke offentliggøres, skal EIB anmode hovedkontoret for fire større banker i euroområdet, udvalgt af EIB, om at opgive den sats, som hver af dem tilbyder for indskud i euro for en periode på tre måneder, på et tilsvarende beløb ca. kl. 11.00, Bruxelles-tid, på tilpasningsdatoen til hovedbanker på interbankmarkedet i euroområdet. Hvis mindst to satser opgives, vil satsen for tilpasningsdatoen være det aritmetiske gennemsnit af de opgivne satser.
 Hvis færre end to satser opgives efter anmodning, skal satsen for den pågældende tilpasningsdato være det aritmetiske gennemsnit af de satser, der opgives af større banker i euroområdet, udvalgt af EIB, ca. kl. 11.00, Bruxelles-tid, på den dag, der falder to relevante bankdage efter tilpasningsdatoen for lån i euro på et tilsvarende beløb til førende europæiske banker for en periode svarende til tre måneder.
 Tilpasningsdato
 den dag, der falder to relevante bankdage før den første dag i den relevante periode med henblik på at bestemme EURIBOR.
 Relevant bankdag
 en hvilken som helst dag, hvor TARGET 2 er åben for afvikling af betalinger i euro.
 TARGET 2
 det transeuropæiske automatiserede realtids bruttoafviklingssystem for ekspresoverførsler.
 Udgifter
 et hvilket som helst gebyr og en hvilken som helst afgift, der kræves af markedet for monetarisering af kvoterne, samt en eventuel rente, der genereres af krav om inddækning af margin.
 2.


text:
Medmindre andet fremgår af konteksten, gælder i forbindelse med denne aftale følgende:
 —
 overskrifter er angivet for overskuelighedens skyld og har ingen indvirkning på udlægningen eller fortolkningen af bestemmelserne i denne aftale,
 —
 ord i ental anses for også at omfatte flertal og omvendt,
 —
 en henvisning til en artikel eller et bilag er en henvisning til den pågældende artikel eller det pågældende bilag i denne aftale, medmindre andet er anført.
 Artikel 2
 Formål
 Denne aftale angiver de specifikke vilkår og betingelser for EIB’s udførelse af opgaver i henhold til afgørelsen i forbindelse med projektudvælgelse, monetarisering af kvoter samt forvaltning og udbetaling af indtægter til medlemsstaterne og visse beslægtede opgaver, der skal udføres af Kommissionen i henhold til afgørelsen.
 Artikel 3
 Principper og rammer for samarbejdet
 1. Samtidig med at Kommissionen og EIB forstærker dialogen og koordineringen med hensyn til de fælles mål om at fremme EU’s politikker, fastholder de hver især deres egen særlige og uafhængige karakter i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Kommissionen og EIB har deres egne bestemte mål og arbejdsmetoder, herunder adskilte organisationer og beslutningsprocesser.
 2. Kommissionen og EIB anerkender hver især den anden parts karakteristika og begrænsninger, men lægger vægt på vigtigheden af at arbejde sammen og supplere hinanden for at kombinere kompetencer, ressourcer og knowhow ved løsningen af de opgaver og opnåelsen af de mål, der er fastsat i afgørelsen.
 Artikel 4
 EIB’s rolle
 EIB udfører sine opgaver på Kommissionens anmodning og vegne og for dens regning, og Kommissionen er ansvarlig over for tredjeparter. EIB udfører sine opgaver i overensstemmelse med afgørelsen og de vilkår og betingelser, der er fastsat i aftalen, samt i overensstemmelse med egne regler og procedurer, god bankskik og passende forvaltnings- og kontrolforanstaltninger.
 Artikel 5
 Kommissionens rolle
 Kommissionen har det overordnede ansvar for NER-300-processen og for gennemførelsen af aftalen, herunder forberedelsen, iværksættelsen og forvaltningen af forslagsindkaldelser, bemyndigelse og endelig udvælgelse af projekter samt for tildelingen af kontrakter.
 Artikel 6
 Oversigt over opgaver
 1. Inden for de tidsplaner, der er anført i bilag 1, skal EIB:
 a)
 bistå Kommissionen med forberedelsen af udbudsmaterialet for forslagsindkaldelserne, forberedelsen af en proceduremanual for projektevaluering samt forberedelsen af forslagsindkaldelser
 b)
 foretage finansielle og tekniske due diligence-vurderinger af mulige projekter, prioritere projektforslag og indgive anbefaling om tildelingsbeslutninger til Kommissionen, som det er yderligere specificeret i proceduremanualen
 c)
 monetarisere kvoterne samt forvalte og geninvestere indtægterne
 d)
 videregive indtægter til medlemsstaterne til udbetaling
 e)
 returnere overskydende midler til medlemsstaterne
 f)
 rapportere til Kommissionen.
 2. Inden for de tidsplaner, der er anført i bilag 2, skal Kommissionen:
 a)
 udarbejde en proceduremanual for projektevaluering
 b)
 sørge for, at de 300 mio. kvoter overføres til EIB og stilles til rådighed for afviklingen af transaktioner
 c)
 rådføre sig med EIB, inden der tages beslutning om tildeling af disponible indtægter, og aftale betalingsplaner med EIB ved beslutninger om tildeling
 d)
 underrette EIB om de tildelingsbeslutninger, der er truffet.
 AFSNIT 2
 PROJEKTUDVÆLGELSE
 Artikel 7
 Forberedelse af udbudsmateriale
 EIB skal bistå Kommissionen med overvågning og kvalitetskontrol af det arbejde, der


text:
udføres af konsulenter ansat af Kommissionen, med hensyn til forberedelse af udbudsmateriale i forbindelse med projektudvælgelse med særligt fokus på følgende:
 —
 proces/dokumenter
 —
 berettigelseskriterier
 —
 metode for finansiel og teknisk due diligence-vurdering og evalueringskriterier
 —
 kontraktmæssige krav og betingelser
 —
 proceduremanual
 —
 arbejdsprogram.
 Artikel 8
 Proceduremanual
 1. Kommissionen forbereder en proceduremanual til projektevaluering, som anfører de evalueringsmetoder, der skal anvendes under due diligence-vurderingen, og som vil være baseret på EIB’s due diligence-procedurer.
 2. EIB bistår Kommissionen i forbindelse med forberedelsen af proceduremanualen.
 3. Begge parter skal godkende proceduremanualen.
 Artikel 9
 Forberedelse af forslagsindkaldelserne
 I forbindelse med forberedelsen af forslagsindkaldelserne skal EIB:
 a)
 udvikle arbejdsprogrammet for gennemførelse af den finansielle og tekniske due diligence-vurdering af mulige projekter, prioritering af projektforslag og indgivelse af anbefaling om tildelingsbeslutninger til Kommissionen
 b)
 udvikle de styrings- og projektprocesser, der er nødvendige for at styre og overvåge personale, konsulentorganisationer og tredjepartsinteressenter, når EIB udfører sine opgaver i henhold til denne aftale
 c)
 bistå Kommissionen i forbindelse med forberedelsen af iværksættelsen af forslagsindkaldelserne.
 Artikel 10
 Forslagsevaluering og opfølgning
 1. EIB:
 a)
 modtager projektforslag fra medlemsstaterne og kontrollerer, at de er fuldstændige
 b)
 foretager due diligence-vurderingen af mulige projekter i overensstemmelse med de specifikationer, der er angivet i forslagsindkaldelserne og proceduremanualen
 c)
 prioriterer forslagene og indgiver anbefaling om tildelingsbeslutninger til Kommissionen i overensstemmelse med kravene i proceduremanualen
 d)
 bistår Kommissionen i forbindelse med evalueringen af resultatet af den første runde af forslagsindkaldelser og med eventuel forbedring og tilpasning af NER 300-processen.
 2. Kommissionen:
 a)
 rådfører sig med EIB, inden der tages beslutning om tildeling af disponible indtægter, og aftaler betalingsplaner med EIB ved beslutninger om tildeling
 b)
 underretter EIB om de tildelingsbeslutninger, Kommissionen har truffet.
 AFSNIT 3
 MONETARISERING AF KVOTER, FORVALTNING OG UDBETALING AF INDTÆGTER
 Artikel 11
 Overførsel af kvoter til EIB
 Kommissionen sørger for, at de 300 mio. kvoter overføres til EIB og stilles til rådighed for afviklingen af transaktioner, når EU-registret er driftsklart.
 Artikel 12
 Monetarisering af kvoter
 1. Inden for en måned, efter at de 300 mio. kvoter er overført til EIB og stillet til rådighed for afviklingen af transaktioner, skal EIB begynde at monetarisere kvoterne. Dette sker ved at sælge dem enten på en børs, ved privat forhandlede transaktioner (såkaldte OTC-transaktioner) med en eller flere medkontrahenter eller via auktion, forudsat at en sådan auktion gennemføres på en måde, der er forenelig med de mål og principper, som er fastsat i artikel 10, stk. 4, i direktiv 2003/87/EF og dets gennemførelsesbestemmelser.
 2. EIB monetariserer tidligst kvoterne til afvikling i december 2013. EIB kræver først betaling fra sine medkontrahenter ved levering af kvoterne.
 3. EIB gennemfører monetarisering af kvoterne for at minimere en eventuel indvirkning på markedet for EU-emissionskvoter. EIB fastsætter en monetariseringsmetode, der omfatter tidspunkter og plan for monetariseringen samt fordeling af mængderne i monetariseringsperioden og monetariseringsmåden (børs eller andet). Monetariseringsmetoden skal overholde følgende principper:
 a)
 Mindst 200 mio. kvoter skal være færdigmonitariseret senest 10 måneder efter, at kvoterne er overført til EIB og stillet til rådighed for afviklingen af transaktioner.
 b)
 Monetarisering skal


text:
finde sted regelmæssigt og mindst hver anden uge. Monetariseringsmængderne skal fordeles så jævnt som muligt over monetariseringsperioden. Mængderne og tidspunkterne for monetarisering kan justeres for at minimere en eventuel indvirkning på det sekundære marked,
 c)
 EIB sikrer, at monetariseringspriserne ikke afviger betydeligt fra de relevante priser på det sekundære marked over monetariseringsperioden,
 d)
 Rapporter, der som minimum anfører den samlede mængde og de samlede priser for monetariseringen, skal offentliggøres på EIB’s websted på månedsbasis inden for to uger efter hver måneds slutning i monetariseringsperioden.
 e)
 Monetarisering foretages i overensstemmelse med relevante love vedrørende hvidvaskning af penge, finansiering af terrorister og markedsmisbrug, og medkontrahenter, der handler på EIB’s vegne, skal derfor påvise, at de overholder sådanne love.
 4. Hovedelementerne i monetariseringsmetoden, herunder den fastlagte monetariseringsperiode og den forventede samlede monetariseringsmængde, offentliggøres på EIB’s websted så hurtigt som muligt, og inden monetariseringen starter. Eventuelle betydelige justeringer skal, hvis det er praktisk muligt, også meddeles mindst en måned forinden.
 5. For at minimere risikoen for manglende opfyldelse skal EIB anvende en udvælgelsesproces, der sigter efter udvælgelse af en eller flere professionelle medkontrahenter med en kreditværdighed, som EIB finder acceptabel som led i sin almindelige forretning. Desuden skal EIB i det omfang, EIB’s normale retningslinjer og driftsprocedurer kræver det, kræve, at medkontrahenter stiller sikkerhed som garanti for opfyldelse.
 Artikel 13
 Indtægtsforvaltning
 EIB forvalter indtægterne fra monetariseringen af kvoter i overensstemmelse med de principper for forvaltning af aktiver, der er fastlagt i bilag 3, og med relevante due diligence-standarder. De renter, der er tjent, og som er tilbage efter fratrækning af EIB’s vederlag, skal geninvesteres i overensstemmelse med disse principper for forvaltning af aktiver indtil den endelige udbetaling til medlemsstaterne.
 Artikel 14
 Udbetaling af indtægterne
 1. EIB:
 a)
 videregiver indtægter og, hvor det er relevant, de renter, der er tjent, til medlemsstaterne til deres udbetaling til projekter i overensstemmelse med betalingsplanerne i tildelingsbeslutningerne
 b)
 forvalter og geninvesterer indtægter, der ikke udbetales af medlemsstaterne til projekter, og som returneres til EIB.
 2. Betalingsplanerne, der er en del af tildelingsbeslutningerne, skal accepteres af Kommissionen og EIB med henblik på at sikre likviditet og at sikre, at indtægterne er disponible.
 AFSNIT 4
 AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
 Artikel 15
 Ansvar
 1. I overensstemmelse med EIB’s rolle skal EIB’s ansvar i henhold til denne aftale og til eventuelle andre dokumenter, der refereres til heri, være begrænset til udøvelsen af EIB’s opgaver og forpligtelser, som specifikt er anført i aftalen.
 2. EIB holdes skadesløs af Kommissionen for eventuelle erstatningsansvar, tab, skadeserstatninger, omkostninger og udgifter, som EIB, dens delegerede, ansatte eller befuldmægtigede pådrager sig under udøvelsen af EIB’s opgaver i henhold til denne aftale og til eventuelle andre dokumenter, der refereres til heri, medmindre dette skyldes EIB’s forsømmelige handlinger eller undladelser eller grov uagtsomhed, forudsat at EIB kan fremlægge tilstrækkelige beviser for et sådant erstatningsansvar, tab, skadeserstatning, omkostning, erstatningskrav eller udgift, og at EIB, hvor det er relevant, omhyggeligt har bestridt et sådant erstatningskrav.
 3. Eventuelle erstatningsansvar, tab, skadeserstatninger, omkostninger og udgifter, som EIB har pådraget sig i henhold til det foregående afsnit, herunder