text:
funktioner«.
 6.5. Forskrifter i forbindelse med bredbåndsstråling fra elektriske/elektroniske enheder
 6.5.1. Målemetode
 Den elektromagnetiske stråling, som den for typen repræsentative elektriske/elektroniske enhed frembringer, måles efter metoden i bilag 7.
 6.5.2. Referencegrænser for bredbåndsstråling fra elektriske/elektroniske enheder ved typegodkendelse
 6.5.2.1. Ved måling efter metoden i bilag 7 er strålingsreferencegrænsen 62-52 dBμV/m i frekvensbåndet 30 til 75 MHz, idet grænsen falder logaritmisk ved frekvenser over 30 MHz, og 52-63 dBμV/m i frekvensbåndet 75 til 400 MHz, idet grænsen stiger logaritmisk ved frekvenser over 75 MHz, som anført i tillæg 6. I frekvensbåndet 400 til 1 000 MHz er grænsen konstant 63 dBμV/m.
 6.5.2.2. På den for typen repræsentative elektriske/elektroniske enhed skal de målte værdier, udtrykt i dBμV/m, være under typegodkendelsesgrænserne.
 6.6. Forskrifter i forbindelse med elektronisk smalbåndsinterferens fra elektroniske/elektriske enheder
 6.6.1. Målemetode
 Den elektromagnetiske stråling, som den for typen repræsentative elektriske/elektroniske enhed frembringer, måles efter metoden i bilag 8.
 6.6.2. Referencegrænser for smalbåndsstråling fra elektriske/elektroniske enheder ved typegodkendelse
 6.6.2.1. Ved måling efter metoden i bilag 8 er strålingsreferencegrænsen 52-42 dBμV/m i frekvensbåndet 30 til 75 MHz, idet grænsen falder logaritmisk ved frekvenser over 30 MHz, og 42-53 dBμV/m i frekvensbåndet 75 til 400 MHz, idet grænsen stiger logaritmisk ved frekvenser over 75 MHz, som anført i tillæg 7. I frekvensbåndet 400 til 1 000 MHz er grænsen konstant 53 dBμV/m.
 6.6.2.2. På den for typen repræsentative elektriske/elektroniske enhed skal den målte værdi, udtrykt i dBμV/m, være under typegodkendelsesgrænserne.
 6.7. Forskrifter i forbindelse med elektriske/elektroniske enheders elektromagnetiske immunitet
 6.7.1. Prøvningsmetode(r)
 Den for typen repræsentative elektroniske/elektriske enheds elektromagnetiske immunitet prøves efter en eller flere af metoderne i bilag 9.
 6.7.2. Referencegrænser for elektriske/elektroniske enheders immunitet ved typegodkendelse
 6.7.2.1. Ved måling efter metoden i bilag 9 skal immunitetsprøvningsniveauet være 60 V/m for 150 mm stripline-prøvningsmetoden, 15 V/m for 800 mm stripline-prøvningsmetoden, 75 V/m for TEM-celle-prøvningsmetoden (TEM = transverse electromagnetic mode), 60 mA for BCI-prøvningsmetoden (BCI = bulk current injection) og 30 V/m for frifelt-prøvningsmetoden i over 90 % af frekvensbåndet 20 til 2 000 MHz, samt et minimum på 50 V/m for 150 mm stripline-prøvningsmetoden, 12,5 V/m for 800 mm stripline-prøvningsmetoden, 62,5 V/m for TEM-celle-prøvningsmetoden, 50 mA for BCI-prøvningsmetoden og 25 V/m for frifelt-prøvningsmetoden i hele frekvensbåndet 20 til 2 000 MHz.
 6.7.2.2. Den for typen repræsentative elektriske/elektroniske enhed anses at opfylde kravene til immunitet, hvis der under prøvningerne i henhold til metoden i bilag 9 ikke konstateres nogen forringelse af de »immunitetsrelaterede funktioner«.
 6.8. Forskrifter i forbindelse med immunitet over for ledningsbårne transientforstyrrelser
 6.8.1. Prøvningsmetode
 Den for typen repræsentative elektroniske/elektriske enheds elektromagnetiske immunitet skal prøves efter metoderne i ISO 7637-2, 2. udgave 2004, som beskrevet i bilag 10 med de i tabel 1 anførte prøvningsniveauer.
 Tabel 1
 Elektriske/elektroniske enheders immunitet
 Prøveimpuls nr.
 Niveau for immunitetsprøvning
 Funktionsstatus for systemer
 Relateret til immunitetsrelaterede funktioner
 Ikke relateret til immunitetsrelaterede funktioner
 1
 III
 C
 D
 2a
 III
 B
 D
 2b
 III
 C
 D
 3a/3b
 III
 A
 D
 4
 III
 B
 (for elektrisk/elektronisk enhed, der skal være operationel under motorstartfaser)
 C
 (for andre elektriske/elektroniske enheder)
 D
 6.9. Forskrifter i


text:
forbindelse med ledningsbårne forstyrrelser
 6.9.1. Prøvningsmetode
 Den for typen repræsentative elektroniske/elektriske enheds elektromagnetiske emission skal prøves efter metoderne i ISO 7637-2, 2. udgave 2004, som beskrevet i bilag 10 med de i tabel 2 anførte prøvningsniveauer.
 Tabel 2
 Største tilladte pulsamplitude
 Pulsamplitudens polaritet
 Største tilladte pulsamplitude for
 Køretøjer med 12 V-systemer
 Køretøjer med 24 V-systemer
 Positiv
 +75
 + 150
 Negativ
 – 100
 – 450
 6.10. Undtagelser
 6.10.1. Et køretøj, et elektrisk/elektronisk system eller en elektrisk/elektronisk enhed, der ikke omfatter en elektronisk oscillator med arbejdsfrekvens over 9 kHz, skal anses for at være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.3.2 eller 6.6.2 og bilag 5 og 8.
 6.10.2. Køretøjer, hvor der ikke indgår elektriske/elektroniske systemer med »immunitetsrelaterede funktioner«, kræves ikke prøvet for immunitet over for strålingsforstyrrelser og anses for at opfylde kravene i punkt 6.4 og bilag 6 til dette regulativ.
 6.10.3. Elektriske/elektroniske enheder uden immunitetsrelaterede funktioner kræves ikke prøvet for immunitet over for strålingsforstyrrelser og anses for at opfylde forskrifterne i punkt 6.7 og bilag 9 i dette regulativ.
 6.10.4. Elektrostatisk udladning
 For køretøjer med dæk kan karrosseri/chassis betragtes som en elektrisk isoleret konstruktion. Betydende elektrostatiske kræfter i forhold til dets eksterne miljø optræder kun, når fører og/eller passagerer stiger ind og ud af køretøjet. Eftersom køretøjet holder stille på dette tidspunkt, anses typegodkendelsesprøvning med hensyn til elektrostatisk udladning ikke for nødvendig.
 6.10.5. Ledningsbåren emission
 Elektriske/elektroniske enheder, der ikke er tilsluttet omskifter, indeholder omskiftere eller omfatter induktiv belastning, kræves ikke prøvet for ledningsbåren emission og anses for at opfylde kravene i punkt 6.9.
 6.10.6. Hvis modtagere har svigtende funktion under immunitetsprøvningen, og prøvesignalet er inden for den modtagerbåndbredde (RF-udelukkelsesbånd), der er specificeret for den pågældende radiotjeneste/produkt i den harmoniserede internationale elektromagnetiske kompatibilitetsstandard, er dette ikke nødvendigvis et afvisningskriterium.
 6.10.7. RF-sendere skal afprøves i sendemodus. Der ses i forbindelse med dette regulativ bort fra ønskede emissioner (f.eks. fra RF-sendesystemer), der ligger inden for den nødvendige båndbredde, og emissioner uden for båndet. Spurius udstråling er omfattet af dette regulativ.
 6.10.7.1. »Nødvendig båndbredde«: for en given emissionstype omfanget af det frekvensbånd, der netop er tilstrækkeligt til at sikre transmission af information med den for de givne forhold nødvendige hastighed og kvalitet (artikel 1, nr. 1.152, i ITU-radioregulativet).
 6.10.7.2. »Emission uden for båndet«: Emission på en frekvens eller frekvenser umiddelbart uden for den nødvendige båndbredde, som opstår fra moduleringsprocessen, men eksklusive spurious udstråling (artikel 1, nr. 1.144, i ITU-radioregulativet).
 6.10.7.3. »Spurious udstråling«: I enhver moduleringsproces findes der yderligere uønskede signaler. De sammenfattes under begrebet »spurious udstråling«. Spurious udstråling er emissioner på en frekvens eller frekvenser, der ligger uden for den nødvendige båndbredde, og hvis niveau kan nedsættes, uden at den pågældende transmission af information lider skade. Spurious udstråling omfatter harmonisk udstråling, parasit-udstråling, intermoduleringsprodukter og frekvensomsætningsprodukter, men omfatter ikke emissioner uden for båndet (artikel 1, nr. 1.145, i ITU-radioregulativet).
 7. ÆNDRING EFTER UDVIDELSE AF TYPEGODENDELSEN AF ET KØRETØJ EFTER TILFØJELSE ELLER UDSKIFTNING AF EN ELEKTRISK/ELEKTRONISK ENHED
 7.1. Ønsker en køretøjsfabrikant, der har opnået typegodkendelse af et komplet anlæg i et køretøj, at erstatte eller supplere

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
dette anlæg ved at montere et andet elektrisk/elektronisk system eller en anden elektrisk/elektronisk enhed, som allerede er godkendt i henhold til dette regulativ, under iagttagelse af de særlige betingelser, der måtte gælde herfor, kan køretøjsgodkendelsen udvides uden yderligere prøvning. Det nye elektriske/elektroniske system eller den nye elektriske/elektroniske enhed betragtes i henseende til produktionens overensstemmelse som en del af køretøjet.
 7.2. Hvis de nye elektriske/elektroniske dele ikke er godkendt efter dette regulativ, og prøvning anses for påkrævet, skal køretøjet som helhed anses for at opfylde kravene, hvis det kan godtgøres, at de nye eller ændrede dele opfylder forskrifterne i punkt 6, eller hvis det ved en sammenlignende prøvning kan godtgøres, at de nye dele sandsynligvis ikke vil påvirke køretøjstypens overensstemmelse ugunstigt.
 7.3. Køretøjsgodkendelsen bliver ikke ugyldig ved, at køretøjsfabrikanten monterer sædvanligt privat udstyr eller kontorudstyr, bortset fra mobilkommunikationsudstyr, der opfylder forskrifterne i andre regulativer, og monteres, udskiftes eller fjernes i overensstemmelse med udstyrsfabrikantens og køretøjsfabrikantens anvisninger. Dette udelukker ikke, at køretøjsfabrikanten monterer kommunikationsudstyr efter passende retningslinjer for monteringen, der er fastlagt af køretøjs- og/eller udstyrsfabrikanten. Køretøjsfabrikanten skal på prøvningsmyndighedens forlangende fremlægge dokumentation for, at køretøjets funktionsevne ikke påvirkes ugunstigt af sådanne radiosendere. Det kan ske i form af en erklæring om, at sendeeffekten og anlægget er af en sådan beskaffenhed, at dette regulativs immunitetsniveau yder tilstrækkelig beskyttelse, når der kun er tale om transmission, dvs. bortset fra transmission i forbindelse med prøvningen i punkt 6. Dette regulativ tillader ikke brug af radiosendere, for hvilke der gælder andre krav til udstyret selv eller dets brug.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 8.1.
 Køretøjer eller komponenter eller elektriske/elektroniske enheder, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 ovenfor.
 8.2.
 Produktionens overensstemmelse i henseende til et køretøjs, en komponents eller en separat teknisk enheds overensstemmelse kontrolleres på grundlag af oplysningerne i meddelelsesformularen i bilag 3A og/eller 3B.
 8.3.
 Hvis den kompetente myndighed ikke er tilfreds med fabrikantens kontrolprocedure, finder punkt 8.3.1 og 8.3.2 anvendelse.
 8.3.1. Ved kontrol af seriefremstillede køretøjer, komponenter eller elektriske/elektroniske enheder anses produktionen for at være i overensstemmelse med dette regulativs forskrifter med hensyn til emission af bredbåndselektromagnetiske forstyrrelser og smalbåndselektromagnetiske forstyrrelser, hvis de målte værdier ikke er mere end 2 dB (25 %) over referencegrænserne i henholdsvis punkt 6.2.2.1, 6.2.2.2, 6.3.2.1 og 6.3.2.2.
 8.3.2. Ved kontrol af seriefremstillede køretøjer, komponenter eller elektriske/elektroniske enheder anses produktionen for at være i overensstemmelse med dette regulativs forskrifter med hensyn til immunitet over for elektromagnetisk stråling, hvis køretøjets elektriske/elektroniske enhed ikke viser nogen forringelse med hensyn til den direkte styring af køretøjet, som vil kunne bemærkes af føreren eller af nogen anden trafikant, når køretøjet befinder sig i den i bilag 6, punkt 4, specificerede tilstand og udsættes for en feltstyrke, som udtrykt i V/m er højst 80 % af de i punkt 6.4.2.1 anførte referencegrænser.
 8.3.3. Ved kontrol af


text:
en seriefremstillet komponent eller separat teknisk enhed anses produktionen for at være i overensstemmelse med dette regulativs forskrifter med hensyn til ledningsbårne forstyrrelser og emission, hvis komponenten eller den separate tekniske enhed ikke udviser nogen forringelse af de »immunitetsrelaterede funktioners« ydeevne op til de i punkt 6.8.1 anførte niveauer og ikke overstiger niveauerne anført i punkt 6.9.1.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj, komponent eller separat teknisk enhed i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 6 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis det udvalgte køretøj ikke har bestået de i punkt 6 ovenfor foreskrevne prøvninger.
 9.2. Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, svarende til modellerne i bilag 3A og 3B til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af en godkendelse definitivt ophører med af fremstille en type køretøj eller elektrisk/elektronisk enhed, skal han underrette den myndighed, der har meddelt godkendelsen, og denne myndighed skal efterfølgende underrette de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 3A og 3B til dette regulativ.
 11. ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN FOR EN KØRETØJSTYPE ELLER ELEKTRISK/ELEKTRONISK ENHED
 11.1. Alle ændringer af køretøjstypen eller typen af elektrisk/elektronisk enhed skal meddeles den administrative myndighed, der har meddelt godkendelse for køretøjstypen. Denne myndighed kan derefter:
 11.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet eller den elektriske/elektroniske enhed under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller
 11.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.
 11.2. Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med nærmere angivelse af ændringerne meddeles de aftaleparter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 4 ovenfor anførte procedure.
 11.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellerne i bilag 3A og 3B til dette regulativ.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1. Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 03 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved 03-ændringsserien.
 12.2. Fra 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for dette regulativ, som ændret ved ændringsserie 03, må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, komponent eller separate tekniske enhed, som søges godkendt, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 12.3. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at bevilge udvidelse af godkendelser til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.
 12.4. Fra 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 til dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, en komponent eller en separat teknisk enhed, som


text:
ikke opfylder forskrifterne i ændringsserie 03 til dette regulativ.
 13. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-overkomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).
 (2) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 Tillæg 1
 Liste over standarder, der henvises til i dette direktiv
 1.
 CISPR 12 »Vehicles, motorboats and spark-ignited engine driven devices — Radio disturbance characteristics — Limits and methods of measurement«, 5. udgave 2001
 2.
 CISPR 16-1-4 »Specifications for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods — Part 1: Radio disturbance and immunity measuring apparatus«, udgave 1.1 2004.
 3.
 CISPR 25 »Limits and methods of measurement of radio disturbance characteristics for the protection of receivers used on board vehicles«, 2. udgave 2002
 4.
 ISO 7637-1 »Road vehicles — Electrical disturbance from conduction and coupling — Part 1: Definitions and general considerations«, 2. udgave 2002
 5.
 ISO 7637-2 »Road vehicles — Electrical disturbance from conduction and coupling — Part 2: Electrical transient conduction along supply lines only on vehicles with nominal 12 V or 24 V supply voltage«, 2. udgave 2004
 6.
 ISO-EN 17025 »General requirements for


text:
the competence of testing and calibration laboratories«, 1. udgave 1999
 7.
 ISO 11451 »Road vehicles — Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy — Vehicle test methods«
 Part 1:
 General and definitions (ISO 11451-1, 3. udgave 2005)
 Part 2:
 Off-vehicle radiation source (ISO 11451-2, 3. udgave 2005)
 Part 4:
 Bulk current injection (BCI) (ISO 11451-4, 1. udgave 1995)
 8.
 ISO 11452 »Road vehicles — Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy — Vehicle test methods«
 Part 1:
 General and definitions (ISO 11452-1, 3. udgave 2005)
 Part 2:
 Absorber-lined chamber (ISO 11452-2, 2. udgave 2004)
 Part 3:
 Transverse electromagnetic mode (TEM) cell (ISO 11452-3, 3. udgave 2001)
 Part 4:
 Bulk current injection (BCI) (ISO 11452-4, 3. udgave 2005)
 Part 5:
 Stripline (ISO 11452-5, 2. udgave 2002)
 9.
 ITU Radio Regulations, 2001-udgaven.
 Tillæg 2
 Referencegrænser for bredbåndsstråling fra køretøj
 Antenne-køretøjsafstand: 10 m
 Grænse E (dBμV/m) ved frekvens F (MHz)
 30-75 MHz
 75-400 MHz
 400-1 000 MHz
 E = 32
 E = 32 + 15,13 log (F/75)
 E = 43
 Strålingsemissionsgrænse for køretøjer
 Bredbåndstypegodkendelsesgrænse - 10 m
 Kvasispidsdetektor - 120 kHz båndbredde
 Tillæg 3
 Referencegrænser for bredbåndsstråling fra køretøj
 Antenne-køretøjsafstand: 3 m
 Grænse E (dBμV/m) ved frekvens F (MHz)
 30-75 MHz
 75-400 MHz
 400-1 000 MHz
 E = 42
 E = 42 + 15,13 log (F/75)
 E = 53
 Strålingsemissionsgrænse for køretøjer
 Bredbåndstypegodkendelsesgrænse - 3 m
 Kvasispidsdetektor - 120 kHz båndbredde
 Tillæg 4
 Referencegrænser for smalbåndsstråling fra køretøj
 Antenne-køretøjsafstand: 10 m
 Grænse E (dBμV/m) ved frekvens F (MHz)
 30-75 MHz
 75-400 MHz
 400-1 000 MHz
 E = 22
 E = 22 + 15,13 log (F/75)
 E = 33
 Strålingsemissionsgrænse for køretøjer
 Smalbåndstypegodkendelsesgrænse - 10 m
 Middelværdidetektor - 120 kHz båndbredde
 Tillæg 5
 Referencegrænser for smalbåndsstråling fra køretøj
 Antenne-køretøjsafstand: 3 m
 Grænse E (dBμV/m) ved frekvens F (MHz)
 30-75 MHz
 75-400 MHz
 400-1 000 MHz
 E = 32
 E = 32 + 15,13 log (F/75)
 E = 43
 Strålingsemissionsgrænse for køretøjer
 Smalbåndstypegodkendelsesgrænse - 3 m
 Middelværdidetektor - 120 kHz båndbredde
 Tillæg 6
 Elektrisk/elektronisk enhed
 Referencegrænser for bredbåndsstråling
 Grænse E (dBμV/m) ved frekvens F (MHz)
 30-75 MHz
 75-400 MHz
 400-1 000 MHz
 E = 62 – 25,13 log (F/30)
 E = 52 + 15,13 log (F/75)
 E = 63
 Strålingsemissionsgrænse for elektriske/elektroniske enheder
 Bredbåndstypegodkendelsesgrænse - 1 m
 Kvasispidsdetektor - 120 kHz båndbredde
 Tillæg 7
 Eleltrisk/elektronisk enhed
 Referencegrænser for smalbåndsstråling
 Grænse E (dBμV/m) ved frekvens F (MHz)
 30-75 MHz
 75-400 MHz
 400-1 000 MHz
 E = 52 – 25,13 log (F/30)
 E = 42 + 15,13 log (F/75)
 E = 53
 Strålingsemissionsgrænse for elektriske/elektroniske enheder
 Smalbåndstypegodkendelsesgrænse - 1 m
 Middelværdidetektor - 120 kHz båndbredde
 BILAG 1
 EKSEMPLER PÅ GODKENDELSESMÆRKER
 Model A
 (jf. punkt 5.2 i dette regulativ)
 Model B
 (jf. punkt 5.2 i dette regulativ)
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 2A
 OPLYSNINGSSKEMA
 For typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår elektromagnetisk kompatibilitet
 Følgende oplysninger indsendes i tre eksemplarer med indholdsfortegnelse.
 Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkelig detaljerede.
 Eventuelle fotografier


text:
skal være tilstrækkelig detaljerede.
 Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.
 GENERELT
 1.
 Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...
 2.
 Type: ...
 3.
 Køretøjsklasse: ...
 4.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ...
 5.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 6.
 Fotografi(er) og/eller tegning(er) af et repræsentativt køretøj: ...
 7.
 Motorens placering og arrangement: ...
 MOTOR
 8.
 Fabrikant: ...
 9.
 Fabrikationskode som markeret på motoren: ...
 10.
 Forbrændingsmotor: ...
 11.
 Funktionsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakt/totakt (1)
 12.
 Antal cylindre og cylinderarrangement: ...
 13.
 Brændstoftilførsel: ...
 14.
 Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (1)
 15.
 Elektronisk styreenhed: ...
 16.
 Fabrikat(er): ...
 17.
 Beskrivelse af systemet: ...
 18.
 Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (1)
 19.
 Elektrisk system: ...
 20.
 Nominel spænding: ... V, positiv/negativ tilslutning til stel (1)
 21.
 Generator:
 22.
 Type: ...
 23.
 Tænding: ...
 24.
 Fabrikat(er): ...
 25.
 Type(r): ...
 26.
 Funktionsprincip: ...
 27.
 LPG-brændstofsystem: ja/nej (1)
 28.
 Elektronisk motorstyreenhed for LPG-drift: ...
 29.
 Fabrikat(er): ...
 30.
 Type(r): ...
 31.
 NG-brændstofsystem: ja/nej (1)
 32.
 Elektronisk motorstyreenhed for NG-drift:
 33.
 Fabrikat(er): ...
 34.
 Type(r): ...
 35.
 Elektrisk motor: ...
 36.
 Type (vikling, magnetisering): ...
 37.
 Driftsspænding: ...
 Gasdrevne motorer (for systemer med anden indretning gives tilsvarende oplysninger)
 38.
 Elektronisk styreenhed (ECU):
 39.
 Fabrikat(er): ...
 40.
 Type(r): ...
 TRANSMISSION
 41.
 Type (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.): ...
 42.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektriske/elektroniske komponenter: ...
 HJULOPHÆNG
 43.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektriske/elektroniske komponenter: ...
 STYREAPPARAT
 44.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektriske/elektroniske komponenter: ...
 BREMSER
 45.
 Blokeringsfri bremser (ABS): ja/nej/ekstraudstyr (1)
 46.
 For køretøjer med blokeringsfrie bremser, beskrivelse af systemets funktion (herunder elektroniske dele), blokdiagram over de elektriske forbindelser samt diagram over hydraulik- eller trykluftkredsløbet: ...
 KAROSSERI
 47.
 Karrosseritype: ...
 48.
 Materialer og konstruktion: ...
 49.
 Forrude og andre ruder:
 50.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektriske/elektroniske komponenter i rudeoptræksmekanismen: ...
 51.
 Førerspejle (angiv for hvert spejl): ...
 52.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektroniske komponenter i indstillingssystemet: ...
 53.
 Sikkerhedsseler og/eller andre fastholdelsesanordninger: ...
 54.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektriske/elektroniske komponenter: ...
 55.
 Radiostøjdæmpning: ...
 56.
 Beskrivelse og tegninger/fotografier af udformning og bestanddele af den del af karrosseriet, der udgør motorrummet, og den del af kabinen, der ligger tættest op ad dette: ...
 57.
 Tegninger eller fotografier af placeringen af metalkomponenter, der er monteret i motorrummet (f.eks. dele til varmeanlæg, reservehjul, luftfilter, styreapparat osv.): ...
 58.
 Oversigt over og tegning af radiostøjdæmpende udstyr: ...
 59.
 Nærmere oplysninger om nominel værdi af jævnstrømsmodstande og, for tændkabler med indbygget radio-støjmodstand, om den nominelle modstand pr. meter: ...
 LYGTER OG LYSSIGNALER
 60.
 Kort beskrivelse af eventuelle andre elektriske/elektroniske komponenter end lygter: ...
 ANDRE FORHOLD
 61.
 Tyverisikringsanordninger
 62.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektriske/elektroniske komponenter: ...
 63.
 Tabel over montering og brug af RF-sendere i køretøj(er), hvis dette er relevant (jf. bilag I, punkt 3.1.8):
 Frekvensbånd (Hz)
 Maks. sendestyrke [W]
 Antenneposition på køretøj —
 Særlige betingelser for montering og/ eller anvendelse
 64.
 Køretøj udstyret med 24 GHz-kortdistanceradarudstyr: ja/nej/ekstraudstyr (1)
 Ansøgeren om typegodkendelse skal også, om nødvendigt, fremlægge:
 Tillæg 1:


text:
En liste med mærke(r) og type(r) for samtlige elektriske og/eller elektroniske komponenter, der er omfattet af dette regulativ (jf. punkt 2.9 og 2.10 i dette regulativ) og ikke tidligere anført.
 Tillæg 2:
 Skema eller tegning, der generelt beskriver de elektriske og/eller elektroniske komponenter (omfattet af dette regulativ) og en generel beskrivelse af ledningsnettet.
 Tillæg 3:
 Beskrivelse af det køretøj, der er udvalgt som repræsentativt for typen:
 Karrosseriform: ...
 Højre- eller venstrestyring: ...
 Akselafstand: ...
 Tillæg 4:
 Relevant(e) prøvningsrapport(er), som fabrikanten eller et laboratorium akkrediteret i henhold til ISO 17025 og anerkendt af den godkendende myndighed har fremlagt til støtte for udarbejdelse af typegodkendelsesattesten.
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 2B
 OPLYSNINGSSKEMA
 Typegodkendelse af en elektrisk/elektronisk enhed for så vidt angår elektromagnetisk kompatibilitet
 Nedennævnte oplysninger skal i givet fald forelægges i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i den relevante målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkelig detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.
 Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, forelægges der relevante oplysninger vedrørende ydelsen.
 1.
 Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...
 2.
 Type: ...
 3.
 Typeidentifikationsmærke hvis anført på komponenten/den separate tekniske enhed (1):
 3.1.
 Mærkets placering: ...
 4.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle befuldmægtigede: ...
 ...
 5.
 Anbringelsessted og -måde for godkendelsesmærket for komponenter og separate tekniske enheder: ...
 ...
 6.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 7.
 Denne elektriske/elektroniske enhed søges godkendt som komponent/separat teknisk enhed (2)
 8.
 Eventuelle begrænsninger for anvendelsen samt monteringsforskrifter: ...
 9.
 Nominel spænding for el-system: ...V, plus/minus (2) til stel.
 Tillæg 1:
 Beskrivelse af den for typen repræsentative elektroniske/elektriske enhed (elektronisk blokdiagram og liste over de vigtigste komponenter, der udgør den elektriske/elektroniske enhed (f.eks. mikroprocessorens, krystallernes osv. fabrikat og type)).
 Tillæg 2:
 Relevant(e) prøvningsrapport(er), som fabrikanten eller et laboratorium akkrediteret i henhold til ISO 17025 og anerkendt af den godkendende myndighed har fremlagt til støtte for udarbejdelse af typegodkendelsesattesten.
 (1) Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??).
 (2) Det ikke-gældende overstreges.
 BILAG 3A
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 3B
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 3C
 ERKLÆRING FOR SÅ VIDT ANGÅR PUNKT 3.2.9
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 Ansøger: ...
 Generel beskrivelse af produktet: ...
 Oplysninger indsendt af ansøgeren: ...
 Denne elektriske/elektroniske enhed kan anvendes i enhver køretøjstype med følgende begrænsninger: ...
 Eventuelle monteringsbetingelser: ...
 Vi bekræfter herved, at det ovenfor beskrevne produkt ikke er immunitetsrelateret i henhold til regulativ nr. 10. Immunitetsprøvning som defineret i dette regulativ er ikke påkrævet.
 Teknisk tjeneste ansvarlig for evalueringen: ...
 Sted: ...
 Dato: ...
 Underskrift: ...
 BILAG 4
 Metode til måling af elektromagnetisk bredbåndsstråling fra køretøjer
 1. GENERELT
 1.1. Prøvemetoden i dette bilag gælder kun for køretøjer.
 1.2. Prøvningsmetode
 Prøven er beregnet til måling af bredbåndsemission fra elektriske eller elektroniske systemer monteret i køretøjer (f.eks.


text:
tændingssystem eller elmotorer).
 Hvis ikke andet er anført i dette bilag, skal prøvningen udføres i henhold til CISPR 12 (amendment 1, 5. udgave 2005).
 2. KØRETØJETS TILSTAND UNDER PRØVNINGEN
 2.1. Motor
 Motoren skal være i drift i henhold til CISPR 12 (amendment 1, 5. udgave 2005), punkt 5.3.2.
 2.2. Andre køretøjssystemer
 Alt udstyr, der kan generere bredbåndsemission, og som af fører eller passager kan idriftsættes permanent, skal være i drift med fuld belastning, f.eks. viskermotorer eller blæsere. Horn og elrudemotorer osv. udelukkes, da de ikke bruges konstant.
 3. MÅLEPLADS
 3.1. Som et alternativ til kravene i CISPR 12 (amendment 1, 5. udgave 2005) for køretøjer i klasse L, kan prøvearealet være ethvert sted, der opfylder betingelserne i figur 1 i tillægget til dette bilag. I dette tilfælde skal måleudstyret ligge uden for den del, der er vist i figur 1 og 2 i tillæg 1 til dette bilag.
 3.2. Til prøvningerne kan benyttes et lukket anlæg, hvis det kan godtgøres, at der er korrelation mellem resultaterne opnået i det lukkede anlæg og resultaterne opnået på en åben måleplads. Lukkede prøvningsanlæg er ikke underkastet dimensionskravene for en åben måleplads, bortset fra bestemmelsen om køretøjets afstand til antennen og dennes højde.
 4. FORSKRIFTER FOR PRØVNINGEN
 4.1. Grænseværdierne er gældende i hele frekvensbåndet 30 til 1 000 MHz for målinger udført i et delvist afskærmet rum eller på en udendørs måleplads.
 4.2. Målingen kan foretages med enten en kvasispidsdetektor eller en spidsværdidetektor. Grænseværdierne i punkt 6.2 og 6.5 i dette regulativ gælder for kvasispidsmåling. Hvis der anvendes spidsværdidetektorer, skal der anvendes en korrektionsfaktor på 20 dB som defineret i CISPR 12 (amendment 1, 5. udgave 2005).
 4.3. Målinger
 Den tekniske tjeneste skal udføre denne prøvning med de i CISPR 12-standarden (amendment 1, 5. udgave 2005) specificerede intervaller i hele frekvensbåndet 30 til 1 000 MHz.
 Hvis køretøjsfabrikanten alternativt fremlægger måledata for hele frekvensbåndet fra et prøvningslaboratorium, der er akkrediteret i henhold til de relevante dele af ISO 17025 (1. udgave 1999) og anerkendt af den godkendende myndighed, kan prøvningsinstansen opdele frekvensomfanget i 14 frekvensbånd, nemlig 30-34, 34-45, 45-60, 60-80, 80-100, 100-130, 130-170, 170-225, 225-300, 300-400, 400-525, 525-700, 700-850, 850-1 000 MHz, og gennem prøvninger ved de 14 frekvenser, der giver de højeste emissioner inden for hvert enkelt frekvensbånd, bekræfte, at køretøjet opfylder kravene i dette bilag.
 Hvis grænsen overskrides under prøvningen, skal det kontrolleres, at denne overskridelse skyldes køretøjet og ikke stråling fra omgivelserne.
 4.4. Aflæsning
 Den højeste af værdierne i forhold til grænseværdien (horisontal/vertikal polarisering og antenneplacering på køretøjets venstre og højre side) i hvert af de 14 frekvensbånd skal antages som den karakteristiske værdi for den frekvens, for hvilken målingerne fandt sted.
 Tillæg
 Figur 1
 Åben vandret plads, fri for elektromagnetisk refleksion — afgrænsning af pladsen defineret af en ellipse
 Figur 2
 Antennes placering i forhold til køretøjet
 BILAG 5
 Metode til måling af elektromagnetisk smalbåndsstråling fra køretøjer
 1. GENERELT
 1.1. Prøvningsmetoden i dette bilag gælder kun for køretøjer.
 1.2. Prøvningsmetode
 Denne prøvning er beregnet til måling af smalbåndsemission som den,


text:
der kan udsendes af mikroprocessorbaserede systemer eller andre smalbåndskilder.
 Hvis andet ikke er anført i dette bilag, skal prøvningen udføres i henhold til CISPR 12 (amendment 1, 5. udgave 2005) eller i henhold til CISPR 25 (2. udgave 2002).
 1.3. Indledningsvis måles emissionen i FM-båndet (76 til 108 MHz) ved køretøjets radioantenne med en middelværdidetektor. Hvis det niveau, der er angivet i punkt 6.3.2.4 i dette regulativ ikke overskrides, anses køretøjet for at opfylde forskrifterne i dette bilag inden for dette frekvensbånd, og fuldstændig prøvning behøves ikke foretages.
 1.4. Som et alternativ for køretøjer i klasse L kan målepunktet vælges efter bilag 4, punkt 3.1 og 3.2.
 2. KØRETØJETS TILSTAND UNDER PRØVNINGEN
 2.1. Tændingen skal være tilsluttet. Motoren må ikke være i gang.
 2.2. Køretøjets elektroniske systemer skal være i normal driftstilstand, og køretøjet skal holde stille.
 2.3. Alt udstyr, der af fører eller passager kan idriftsættes permanent, med interne oscillatorer > 9 kHz eller repetitive signaler, skal være i normal drift.
 3. FORSKRIFTER FOR PRØVNINGEN
 3.1. Grænseværdierne er gældende i hele frekvensbåndet 30 til 1 000 MHz for målinger udført i et delvist afskærmet rum eller på en udendørs måleplads.
 3.2. Målingerne skal udføres med en middelværdidetektor.
 3.3. Målinger
 Den tekniske tjeneste skal udføre denne prøvning med de i CISPR 12-standarden (amendment 1, 5. udgave 2005) specificerede intervaller i hele frekvensbåndet 30 til 1 000 MHz.
 Hvis køretøjsfabrikanten alternativt fremlægger måledata for hele frekvensbåndet fra et prøvningslaboratorium, der er akkrediteret i henhold til de relevante dele af ISO 17025 (1. udgave 1999) og anerkendt af den godkendende myndighed, kan den tekniske tjeneste opdele frekvensomfanget i 14 frekvensbånd, nemlig 30-34, 34-45, 45-60, 60-80, 80-100, 100-130, 130-170, 170-225, 225-300, 300-400, 400-525, 525-700, 700-850, 850-1 000 MHz, og gennem prøvninger ved de 14 frekvenser, der giver de højeste emissioner inden for hvert enkelt frekvensbånd, bekræfte, at køretøjet opfylder kravene i dette bilag.
 Hvis grænsen overskrides under prøvningen, skal det kontrolleres, at denne overskridelse skyldes køretøjet og ikke stråling fra omgivelserne, herunder bredbåndsstråling fra enhver elektrisk/elektronisk enhed.
 3.4. Målinger
 Den højeste af værdierne i forhold til grænseværdien (horisontal/vertikal polarisering og antenneplacering på køretøjets venstre og højre side) i hvert af de 14 frekvensbånd skal antages som den karakteristiske værdi for den frekvens, for hvilken målingerne fandt sted.
 BILAG 6
 Metode til kontrol af køretøjers elektromagnetiske immunitet
 1. GENERELT
 1.1. Prøvningsmetoden i dette bilag gælder kun for køretøjer.
 1.2. Prøvningsmetode
 Prøvningen er beregnet til måling af immuniteten af systemer, som er monteret på køretøjet. Køretøjet udsættes for elektromagnetiske felter som beskrevet i dette bilag. Køretøjet overvåges under prøvningerne.
 Hvis ikke andet er anført i dette bilag, skal prøvningen udføres i henhold til ISO 11451-2, 3. udgave 2005).
 1.3. Alternative prøvningsmetoder
 Prøvningen kan alternativt finde sted på et udendørs prøveanlæg for alle køretøjers vedkommende. Prøveanlægget skal opfylde (nationale) retlige krav for så vidt angår emission af elektromagnetiske felter.
 Hvis et køretøj er længere end 12 m og/eller bredere end 2,60 m og/eller højere end 4,00 m, vil BCI-metoden i henhold til ISO 11451-4 (1. udgave


text:
1995) kunne anvendes i frekvensområdet 20 til 2 000 MHz med de i punkt 6.7.2.1 i dette regulativ fastsatte niveauer.
 2. KØRETØJETS TILSTAND UNDER PRØVNINGEN
 2.1. Køretøjets masse skal være som i ubelastet stand, bortset fra det påkrævede måleudstyr.
 2.1.1. Motoren skal drive de trækkende hjul med en konstant hastighed på 50 km/h, hvis der ikke findes en teknisk begrundelse betinget af køretøjet for at foretrække en anden hastighed. For køretøjer i klasse L1 og L2 skal den konstante hastighed normalt være 25 km/h. Køretøjet skal være anbragt i en passende belastet dynamometerprøvestand, eller, hvis en sådan ikke er til rådighed, hvile på isolerede akselstøtter lavest muligt over jorden. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan transmissionsaksler, bælter eller kæder frakobles (f.eks. lastvogne, to- og trehjulede køretøjer).
 2.1.2. Grundlæggende køretøjstilstand
 I dette punkt defineres minimumsprøvningsbetingelser (hvis de finder anvendelse) og afvisningskriterier for immunitetsprøvning af køretøjer. Andre køretøjssystemer, der kan have indflydelse på immunitetsrelaterede funktioner, skal prøves efter en metode, der aftales mellem køretøjsfabrikanten og den tekniske tjeneste.
 Prøvningsbetingelser for »50 km/h-cyklus«
 Afvisningskriterier
 Køretøjshastighed 50 km/h (25 km/h for L1- og L2-køretøjer ± 20 % (køretøjet skal drive rullerne). Hvis køretøjet er udstyret med fartpilot (cruise control), skal denne være i drift.
 Hastighedsvariation større end ± 10 % af den nominelle hastighed. I tilfælde af automatgear: ændring af gearudveksling, der medfører en hastighedsvariation større end ± 10 % af den nominelle hastighed.
 Nærlys TÆNDT (manuel modus)
 Lys SLUKKET
 Forrudevisker TÆNDT (manuel modus), højeste hastighed
 Komplet stop af forrudevisker
 Retningsviserblink i førerside TÆNDT
 Frekvensændring (lavere end 0,75 Hz eller større end 2,25 Hz). Tjenestecyklusændring (lavere end 25 % eller større 75 %).
 Justerbar affjedring i normal position
 Uventet væsentlig variation
 Førersæde og rat i mellemposition
 Uventet variation større end 10 % af samlet justerings-område
 Alarm UAKTIVERET
 Uventet aktivering af alarm
 Horn UAKTIVERET
 Uventet aktivering af horn
 Airbag og sikkerhedsselesystemer i drift med passagerairbag sat ud af drift, hvis denne funktion findes
 Uventet aktivering
 Automatiske døre LUKKEDE
 Uventet åbning
 Justerbart hjælpe-/motorbremsegreb i normal position
 Uventet aktivering
 Prøvningsbetingelser for »bremsningscyklus«
 Afvisningskriterier
 Fastlægges i plan for bremsningscyklusprøvning. Denne skal omfatte aktivering af bremsepedalen, medmindre der er tekniske grunde til ikke at gøre dette, men ikke nødvendigvis antiblokeringssystemet.
 Stoplys ikke aktiveret i cyklussen.
 Bremseadvarselslys TÆNDT med svigtende funktion.
 Uventet aktivering.
 2.1.3. Alt udstyr, der af fører eller passager kan idriftsættes permanent, skal være i normal drift.
 2.1.4. Alle øvrige systemer, som påvirker førerens direkte styring af køretøjet, skal være i køretøjets normale driftstilstand.
 2.2. Forefindes der elektriske/elektroniske systemer, som indgår i den direkte styring af køretøjet, men som ikke er i funktion under de i punkt 4.1 beskrevne omstændigheder, kan fabrikanten forelægge den tekniske tjeneste en supplerende rapport eller anden dokumentation for, at det pågældende elektriske/elektroniske system opfylder regulativets krav. Sådan dokumentation skal indgå i typegodkendelsesdokumentationen.
 2.3. Medens overvågningen af køretøjet står på, må kun benyttes udstyr, som ikke medfører forstyrrelser. Køretøjets ydre og passagerkabinen skal overvåges for at kontrollere, om kravene i dette bilag er opfyldt (f.eks. ved hjælp af videokamera(er), en mikrofon osv.).
 3. REFERENCEPUNKT
 3.1.


text:
For så vidt angår dette bilag er referencepunktet det punkt, hvori feltstyrken måles. Det fastlægges således:
 3.2.
 For køretøjer i klasse M, N og O i henhold til ISO 11451-2, 3. udgave 2005.
 3.3.
 For køretøjer i klasse L:
 3.3.1.
 mindst 2 m fra antennens fasemidtpunkt i vandret retning, eller mindst 1 m fra transmissionslinjens udstrålende dele i lodret retning
 3.3.2.
 på køretøjets centerlinje (symmetriplan i længderetningen)
 3.3.3.
 i en højde af 1,0 ± 0,05 m over det plan, hvorpå køretøjet er anbragt, eller - hvis alle køretøjsmodellers mindste taghøjde er over 3,0 m - 2,0 m ± 0,05 m over det plan, hvorpå køretøjet er anbragt
 3.3.4.
 enten 1,0 ± 0,2 m bag den lodrette midterlinje for køretøjets forhjul (punkt C i figur 1 i tillæg 1 til dette bilag), hvis der er tale om trehjulede køretøjer
 eller 0,2 ± 0,2 m bag den lodrette midterlinje for køretøjets forhjul (punkt D i figur 2 i tillæg 1 til dette bilag), hvis der er tale om tohjulede køretøjer
 3.3.5.
 Hvis det vælges at udsætte den bageste del af køretøjet for stråling, anvendes det i punkt 3.3.1-3.3.4 fastlagte referencepunkt. Køretøjet anbringes dernæst med forenden i retning modsat antennen, som om det var drejet 180o omkring sit midtpunkt, dvs. på en sådan måde, at afstanden fra antennen til den nærmeste ydre flade af køretøjet er uændret. Dette er vist i figur 3 i tillæg 1 til dette bilag.
 4. FORSKRIFTER FOR PRØVNINGEN
 4.1. Frekvensområde, dwell times, polarisering
 Køretøjet udsættes for elektromagnetisk stråling i frekvensområdet mellem 20 og 2 000 MHz med vertikal polarisering.
 Prøvesignalets modulering skal være:
 a)
 AM (amplitudemodulation), med 1 kHz-modulation og 80 % modulationsdybde i frekvensområdet 20 til 800 MHz, og
 b)
 PM (pulsmodulation), t på 577 μs, periode 4 600 μs, i frekvensområdet 80 til 2 000 MHz,
 hvis ikke andet er aftalt mellem den tekniske tjeneste og køretøjsfabrikanten.
 Frekvenstrinstørrelse og »dwell time« skal vælges i henhold til ISO 11451-1, 3. udgave 2005.
 4.1.1. Den tekniske tjeneste skal udføre denne prøvning med de intervaller, der er specificeret i ISO 11451-1, 3. udgave 2005, i hele frekvensbåndet 20 til 2 000 MHz.
 Hvis køretøjsfabrikanten alternativt fremlægger måledata for hele frekvensbåndet fra et prøvningslaboratorium, der er akkrediteret i henhold til de relevante dele af ISO 17025 (1. udgave 1999) og anerkendt af den godkendende myndighed, kan den tekniske tjeneste vælge et reduceret antal spotfrekvenser inden for det samlede frekvensområde, f.eks. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 og 1 800 MHz for at bekræfte, at køretøjet opfylder forskrifterne i dette bilag.
 Tilfredsstiller et køretøj ikke de i dette bilag beskrevne prøvninger, skal det kontrolleres, at de pågældende tilfælde af svigt er optrådt under normale betingelser og ikke skyldes ukontrollerede felter.
 5. FREMBRINGELSE AF DEN FORESKREVNE FELTSTYRKE
 5.1. Fremgangsmåde ved prøvning
 5.1.1. Substitutionsmetoden i henhold til ISO 11451-1, 3. udgave 2005, skal anvendes til frembringelse af det foreskrevne felt.
 5.1.2. Kalibrering
 For transmissionslinjesystemer skal anvendes én prøvning på anlæggets referencepunkt.
 For antenner


text:
skal anvendes fire prøvninger på anlæggets referencelinje.
 5.1.3. Testfase
 Køretøjet skal placeres, så dets centerlinje befinder sig på anlæggets referencepunkt eller referencelinje. Normalt skal køretøjet vende med fronten mod en fast antenne. Hvis de elektroniske styreenheder og tilhørende ledningsnet overvejende befinder sig bag i køretøjet, bør prøven dog normalt udføres med fronten væk fra antennen. For lange køretøjer (dvs. med udelukkelse af køretøjer i klasse L, M1 og N1), hvis elektroniske styreenheder og tilhørende ledningsnet overvejende befinder sig midt i køretøjet, kan der fastlægges et referencepunkt på køretøjets højre eller venstre side. Referencepunktet skal være enten midt for køretøjet i længderetningen eller et andet sted på køretøjssiden, som vælges af fabrikanten og den ansvarlige myndighed i fællesskab på grundlag af de elektroniske systemers placering og ledningsføringen.
 Sådanne prøvninger må kun gennemføres, hvis den fysiske udformning af kammeret tillader det. Antennens placering skal anføres i prøvningsrapporten.
 Tillæg
 Figur 1
 Figur 2
 Figur 3
 Første trin:
 Referencepunktet bestemmes
 Andet trin:
 Køretøjet vendes
 BILAG 7
 Metode til måling af elektromagnetisk bredbåndsstråling fra elektriske/elektroniske enheder
 1. GENERELT
 1.1. Prøvningsmetoden i dette bilag gælder for elektriske/elektroniske enheder, der efterfølgende kan monteres i køretøjer, der opfylder kravene i bilag 4.
 1.2. Prøvningsmetode
 Prøven er beregnet til måling af elektromagnetisk bredbåndsemission fra elektriske eller elektroniske enheder (f.eks. tændingssystem eller elmotorer).
 Hvis ikke andet er anført i dette bilag, skal prøvningen udføres i henhold til CISPR 25 (2. udgave, 2002).
 2. DEN ELEKTRISKE/ELEKTRONISKE ENHEDS TILSTAND UNDER PRØVNINGEN
 2.1. Den elektriske/elektroniske enhed skal under prøvningen være i normal driftstilstand, helst under maksimal belastning.
 3. PRØVEOPSTILLING
 3.1. Prøvningen skal udføres i henhold til CISPR 25 (2. udgave 2002) punkt 6.4 — ALSE-metoden.
 3.2. Alternativ måleplads
 Som alternativ til et lukket og afskærmet rum (ALSE) kan et åbent prøveareal (OATS), der opfylder kravene i CISPR 16-1 (2. udgave 2002) anvendes (jf. tillæg til dette bilag).
 3.3. Omgivelser
 For at sikre, at der ikke er støj eller fremmede signaler af en styrke, som kan påvirke målingerne, skal baggrundsstrålingen måles før og efter selve prøvningen. Ved begge målinger skal støj eller fremmedsignaler være mindst 6 dB under de i punkt 6.5.2.1 i dette regulativ anførte grænser, bortset fra tilladte smalbåndsudsendelser.
 4. FORSKRIFTER FOR PRØVNINGEN
 4.1. Grænseværdierne er gældende i hele frekvensbåndet 30 til 1 000 MHz for målinger udført i et delvist afskærmet rum eller på en udendørs måleplads.
 4.2. Målingerne kan foretages med enten en kvasispidsdetektor eller en spidsværdidetektor. Grænseværdierne i punkt 6.2 og 6.5 i dette regulativ gælder for kvasispidsmåling. Hvis der anvendes spidsværdidetektorer, skal der anvendes en korrektionsfaktor på 20 dB som defineret i CISPR 12 (5. udgave, 2001).
 4.3. Målinger
 Den tekniske tjeneste skal udføre denne prøvning med de intervaller, der er specificeret i CISPR 25 (2. udgave 2002) i hele frekvensbåndet 30 til 1 000 MHz.
 Hvis køretøjsfabrikanten alternativt fremlægger måledata for hele frekvensbåndet fra et prøvningslaboratorium, der er akkrediteret i henhold til de relevante dele af ISO 17025 (1. udgave 1999) og anerkendt af den godkendende myndighed, kan den tekniske tjeneste opdele frekvensomfanget i 13 frekvensbånd, nemlig


text:
30-50, 50-75, 75-100, 100-130, 130-165, 165-200, 200-250, 250-320, 320-400, 400-520, 520-660, 660-820, 820-1 000 MHz, og gennem prøvninger ved de 13 frekvenser, der giver de højeste emissioner inden for hvert enkelt frekvensbånd, bekræfte, at køretøjet opfylder forskrifterne i dette bilag.
 Hvis grænsen overskrides under prøvningen, skal det kontrolleres, at denne overskridelse skyldes den elektriske/elektroniske enhed og ikke stråling fra omgivelserne.
 4.4. Aflæsning
 Den højeste af værdierne i forhold til grænseværdien (horisontal/vertikal polarisering) i hvert af de 13 frekvensbånd skal antages som den karakteristiske værdi for den frekvens, for hvilken målingerne fandt sted.
 Tillæg
 Figur 1
 Åben måleplads: Afgrænsning af måleplads for elektrisk/elektronisk enhed
 Åbent plant område, frit for elektromagnetisk reflekterende flader
 BILAG 8
 Metode til måling af elektromagnetisk smalbåndsstråling fra elektriske/elektroniske enheder
 1. GENERELT
 1.1. Prøvningsmetoden i dette bilag gælder for elektriske/elektroniske enheder, der efterfølgende kan monteres i køretøjer, der opfylder kravene i bilag 4.
 1.2. Prøvningsmetode
 Prøven er beregnet til måling af smalbåndsemission som den, der kan udsendes af mikroprocessorbaserede systemer.
 Hvis ikke andet er anført i dette bilag, skal prøvningen udføres i henhold til CISPR 25 (2. udgave, 2002).
 2. DEN ELEKTRISKE/ELEKTRONISKE ENHEDS TILSTAND UNDER PRØVNINGEN
 Den elektriske/elektroniske enhed skal være i normal driftstilstand.
 3. PRØVEOPSTILLING
 3.1. Prøvningen skal udføres i henhold til CISPR 25 (2. udgave 2002) punkt 6.4 — ALSE-metoden.
 3.2. Alternativ måleplads
 Som alternativ til et lukket og afskærmet rum (ALSE) kan et åbent prøveareal (OATS), der opfylder kravene i CISPR 16-1 (2. udgave 2002), anvendes (jf. tillæg til bilag 7).
 3.3. Omgivelser
 For at sikre, at der ikke er støj eller fremmede signaler af en styrke, som kan påvirke målingerne, skal baggrundsstrålingen måles før og efter selve prøvningen. Ved begge målinger skal støj eller fremmedsignaler være mindst 6 dB under de i punkt 6.5.2.1 i dette regulativ anførte grænser, bortset fra tilladte smalbåndsudsendelser.
 4. FORSKRIFTER FOR PRØVNINGEN
 4.1. Grænseværdierne er gældende i hele frekvensbåndet 30 til 1 000 MHz for målinger udført i et delvist afskærmet rum eller på en udendørs måleplads.
 4.2. Målingerne skal udføres med en middelværdidetektor.
 4.3. Målinger
 Den tekniske tjeneste skal udføre denne prøvning med de intervaller, der er specificeret i CISPR 12 (5. udgave 2001) i hele frekvensbåndet 30 til 1 000 MHz.
 Hvis køretøjsfabrikanten alternativt fremlægger måledata for hele frekvensbåndet fra et prøvningslaboratorium, der er akkrediteret i henhold til de relevante dele af ISO 17025 (1. udgave 1999) og anerkendt af den godkendende myndighed, kan den tekniske tjeneste opdele frekvensomfanget i 13 frekvensbånd, nemlig 30-50, 50-75, 75-100, 100-130, 130-165, 165-200, 200-250, 250-320, 320-400, 400-520, 520-660, 660-820, 820-1 000 MHz, og gennem prøvninger ved de 13 frekvenser, der giver de højeste emissioner inden for hvert enkelt frekvensbånd, bekræfte, at køretøjet opfylder forskrifterne i dette bilag. Hvis grænsen overskrides under prøvningen, skal det kontrolleres, at denne overskridelse skyldes køretøjet og ikke stråling fra omgivelserne, herunder bredbåndsstråling fra enhver elektrisk/elektronisk enhed.
 4.4. Målinger
 Den højeste af værdierne i forhold til grænseværdien (horisontal/vertikal polarisering) i hvert af de 13 frekvensbånd skal antages som den karakteristiske værdi for den frekvens, for hvilken målingerne


text:
fandt sted.
 BILAG 9
 Metoder til kontrol af elektriske/elektroniske enheders elektromagnetiske immunitet
 1. GENERELT
 1.1. Den eller de i dette bilag anførte prøvningsmetoder gælder for elektriske/elektroniske enheder.
 1.2. Prøvningsmetoder
 1.2.1. Elektriske/elektroniske enheder kan opfylde kravene i en eller en kombination af nedenstående prøvningsmetoder efter fabrikantens valg, når blot det betyder, at hele frekvensområdet i punkt 3.1 er dækket.
 a)
 Prøvning i afskærmet rum i henhold til ISO 11452-2, 2. udgave 2004
 b)
 TEM-celleprøvning i henhold til ISO 11452-3, 3. udgave 2001
 c)
 BCI-prøvning i henhold til ISO 11452-4, 3. udgave 2005
 d)
 Stripline-prøvning i henhold til ISO 11452-5, 2. udgave 2002
 e)
 800 mm-stripline i henhold til punkt 5 i dette bilag.
 (Frekvensomfang og almene prøvningsbetingelser skal baseres på ISO 11452-1, 3. udgave 2005).
 2. DEN ELEKTRISKE/ELEKTRONISKE ENHEDS TILSTAND UNDER PRØVNINGEN
 2.1. Prøvningsbetingelserne skal være i henhold til ISO 11452-1, 3. udgave 2005.
 2.2. Den elektriske/elektroniske enhed, der afprøves, skal være tændt og skal stimuleres for at være i normal driftstilstand. Den skal være anbragt som anført i dette bilag, undtagen hvis der under den enkelte prøvningsmetode kræves andet.
 2.3. Under kalibreringen må eventuelt eksternt udstyr, som kræves til drift af den undersøgte elektriske/elektroniske enhed, ikke være installeret. Intet eksternt udstyr må være tættere end 1 m på referencepunktet under kalibreringen.
 2.4. For at sikre reproducerbare resultater ved gentagelse af prøvning og måling skal signalgeneratorudstyret være indstillet og placeret som ved hver af de tilsvarende kalibreringer.
 2.5. Hvis den elektriske/elektroniske enhed består af flere komponenter, forbindes de bedst med hinanden med det ledningsnet, der er beregnet til anvendelse i køretøjet. Er sådanne ledninger ikke til rådighed, skal afstanden mellem den elektroniske styreenhed og det kunstige net være som defineret i standarden. Alle ledninger i ledningsnettet skal termineres så realistisk som muligt og helst forbindes til virkelige belastninger og aktuatorer.
 3. ALMINDELIGE PRØVNINGSFORSKRIFTER
 3.1. Målefrekvenser og »dwell times«
 Prøvningsinstansen skal udføre denne prøvning med de frekvensintervaller, der er specificeret i ISO 11452-1, 3 udgave 2005, i hele frekvensbåndet 20 til 2 000 MHz.
 Prøvesignalets modulering skal være:
 a)
 AM (amplitudemodulation), med 1 kHz-modulation og 80 % modulationsdybde i frekvensområdet 20 til 800 MHz
 b)
 PM (pulsmodulation), t på 577 μs, periode 4 600 μs, i frekvensområdet 80 til 2 000 MHz,
 hvis ikke andet er aftalt mellem den tekniske tjeneste og den fabrikant, der har fremstillet den elektriske/elektroniske enhed.
 Frekvenstrinstørrelse og »dwell time« skal vælges i henhold til ISO 11452-1, 3. udgave 2005.
 3.2. Den tekniske tjeneste skal udføre denne prøvning med de intervaller, der er specificeret i ISO 11452-1, 3. udgave 2005, i hele frekvensbåndet 20 til 2 000 MHz.
 Hvis køretøjsfabrikanten alternativt fremlægger måledata for hele frekvensbåndet fra et prøvningslaboratorium, der er akkrediteret i henhold til de relevante dele af ISO 17025 (1. udgave 1999) og anerkendt af den godkendende myndighed, kan den tekniske tjeneste vælge et reduceret antal spotfrekvenser inden for det samlede frekvensområde, f.eks. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 og 1 800 MHz for at bekræfte,


text:
at den elektriske/elektroniske enhed opfylder forskrifterne i dette bilag.
 3.3. Tilfredsstiller en elektrisk/elektronisk enhed ikke de i dette bilag beskrevne prøvninger, skal det kontrolleres, at de pågældende tilfælde af svigt er optrådt under normale betingelser og ikke skyldes ukontrollerede felter.
 4. SÆRLIGE FORSKRIFTER FOR PRØVNINGEN
 4.1. Prøvning i afskærmet rum
 4.1.1. Prøvningsmetode
 Metoden består i prøvning af en elektrisk/elektronisk enhed, mens den udsættes for elektromagnetisk stråling fra en antenne.
 4.1.2. Fremgangsmåde ved prøvning
 Til frembringelse af det foreskrevne felt benyttes den såkaldte »substitutionsmetode« i henhold til ISO 11452-2 (2. udgave 2004).
 Prøvningen skal udføres med vertikal polarisering.
 4.2. TEM-celleprøve (jf. tillæg 2 til dette bilag)
 4.2.1. Prøvningsmetode
 TEM-cellen (TEM = Transverse Electromagnetic Mode) skaber et homogent felt mellem en indre leder (skillevæg) og huset (stelplade).
 4.2.2. Fremgangsmåde ved prøvning
 Prøvningen skal udføres i henhold til ISO 11452-3 (3. udgave 2001).
 Afhængigt af typen af den elektriske/elektroniske enhed, der skal prøves, skal den tekniske tjeneste vælge enten maksimal feltkobling til den elektriske/elektroniske enhed eller til ledningsnettet i TEM-cellen.
 4.3. BCI-prøvning
 4.3.1. Prøvningsmetode
 Denne immunitetsprøve består i, at der direkte induceres strømme i ledningsnettet ved hjælp af en strømindkoblingsanordning.
 4.3.2. Fremgangsmåde ved prøvning
 Prøvningen skal udføres i henhold til ISO DIS 11452-4 (3. udgave 2005) på en prøvebænk. Som alternativ kan den elektriske/elektroniske enhed prøves, mens den er installeret i køretøjet i henhold til ISO 11451-4 (1. udgave 1995) under iagttagelse af følgende:
 a)
 strømindkoblingsanordningen skal anbringes i en afstand af 150 mm fra den elektriske/elektroniske enhed, der skal afprøves
 b)
 referencemetoden skal bruges til udregning af inducerede strømme og tilført effekt
 c)
 metodens frekvensomfang begrænses af specifikationen for strømindkoblingsanordningen.
 4.4. Stripline-prøvning
 4.4.1. Prøvningsmetode
 Prøvningen består i, at det ledningsnet, der forbinder komponenterne i en elektrisk/elektronisk enhed, udsættes for felter af en bestemt styrke.
 4.4.2. Fremgangsmåde ved prøvning
 Prøvningen skal udføres i henhold til ISO 11452-5 (2. udgave 2002).
 4.5. 800 mm stripline-prøvning
 4.5.1. Prøvningsmetode
 Striplinen består af to parallelle metalplader med en indbyrdes afstand på 800 mm. Det undersøgte udstyr anbringes midt mellem pladerne og udsættes for et elektromagnetisk felt (jf. tillæg 1 til dette bilag).
 Med denne metode kan man foretage prøvning af fuldstændige elektroniske systemer inklusive sensorer og aktuatorer, styreenhed og ledningsføring. Den er egnet til apparatur med en største dimension på højst en tredjedel af afstanden mellem pladerne.
 4.5.2. Fremgangsmåde ved prøvning
 4.5.2.1. Placering af striplinen
 Striplinen skal være anbragt i et afskærmet rum (så emission af stråling undgås) mindst 2 m fra vægge og eventuelle metaloverflader, så elektromagnetisk refleksion undgås. Der kan benyttes radiostrålingsabsorberende materialer til dæmpning af sådan refleksion. Striplinen anbringes mindst 0,4 m over gulvet på en ikke-ledende understøtning.
 4.5.2.2. Kalibrering af striplinen
 Der anbringes en feltmålesonde i rummet mellem de parallelle plader inden for dets midterste tredjedel i vandret, lodret og tværgående retning, idet det system, der skal undersøges, ikke er til stede.
 Tilknyttet måleudstyr anbringes uden for det afskærmede rum. For hver af de ønskede frekvenser tilføres stripline-kredsløbet en effekt, der frembringer den ønskede feltstyrke ved antennen. Dette effektniveau eller en anden parameter,


text:
der hænger direkte sammen med feltstyrken, benyttes til godkendelsesprøvningerne, medmindre der er sket ændringer i apparatur eller udstyr, som nødvendiggør en gentagelse af proceduren.
 4.5.2.3. Anbringelse af den elektriske/elektroniske enhed under prøvningen
 Hovedstyreenheden anbringes i rummet mellem de parallelle plader inden for dets midterste tredjedel i vandret, lodret og tværgående retning. Den skal hvile på en understøtning af ikke-ledende materiale.
 4.5.2.4. Vigtigste ledninger og føler/aktuatorledninger
 De vigtigste ledninger og eventuelle føler/aktuatorledninger føres lodret op fra styreenheden til den øverste stelplade (dette medvirker til at opnå stærkest mulig kobling til det elektromagnetiske felt). Derefter føres de langs pladens underside til en af dens frie kanter, rundt om kanten og langs pladens overside til forbindelsen til stripline-strømforsyningen. Derfra føres ledningerne til hjælpeudstyret, der er anbragt uden for det elektromagnetiske felts indflydelse, f.eks. på gulvet i det afskærmede rum, 1 m fra striplinen i dennes længdeakse.
 Tillæg 1
 Figur 1
 800 mm stripline-prøvning
 Figur 2
 800 mm stripline-dimensioner
 Tillæg 2
 Typiske TEM-celledimensioner
 Nedenstående tabel viser dimensionerne for konstruktion af en celle med den specificerede øvre frekvensgrænse:
 Øvre frekvens
 (MHz)
 Cellens formfaktor
 W:b
 Cellens formfaktor
 L/W
 Pladeafstand
 b (cm)
 Skillevæg
 S (cm)
 200
 1,69
 0,66
 56
 70
 200
 1,00
 1
 60
 50
 BILAG 10
 Metoder til kontrol af elektriske/elektroniske enheders immunitet over for og emission af transiente forstyrrelser
 1. GENERELT
 Formålet med prøvningsmetoden er at sikre elektriske/elektroniske enheders immunitet over for transiente ledningsbårne forstyrrelser fra køretøjets strømforsyningskabler og begrænse transiente ledningsbårne forstyrrelser fra de elektriske/elektroniske enheder til køretøjets strømforsyningskabler.
 2. IMMUNITET OVER FOR LEDNINGSBÅRNE FORSTYRRELSER
 Prøvningsspændingerne 1, 2a, 2b, 3a, 3b og 4 i henhold til ISO 7637-2:2004 tilføres strømforsyningskablerne samt andre forbindelser til de elektriske/elektroniske enheder, der under drift kan være forbundet til strømforsyningskablerne.
 3. EMISSION AF LEDNINGSBÅRNE FORSTYRRELSER LANGS STRØMFORSYNINGSKABLER
 Måling i henhold til ISO 7637-2:2004 på strømforsyningskablerne samt andre forbindelser til de elektriske/elektroniske enheder, der under drift kan være forbundet til strømforsyningskablerne.


text:
 16.11.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 300/36
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 88/2016
 af 29. april 2016
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2017/2038]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/9 af 5. januar 2016 om fælles indsendelse af data og datadeling i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (1) inkorporeres i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 16 (Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/758/EU) i kapitel XV i bilag II til EØS-aftalen:
 »17.
 32016 R 0009: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/9 af 5. januar 2016 om fælles indsendelse af data og datadeling i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (EUT L 3 af 6.1.2016, s. 41).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2016/9, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 30. april 2016, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2016.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 3 af 6.1.2016, s. 41.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 17.7.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 185/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 28 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af lydsignalapparater og af motorkøretøjer hvad angår lydsignalapparater
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 3 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 28. december 2000
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 I. LYDSIGNALAPPARATER
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Forskrifter
 7.
 Ændring af typen af lydsignalapparat af udvidelse af godkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endelig ophør af produktionen
 II. MOTORKØRETØJERS LYDSIGNALER
 11.
 Definitioner
 12.
 Ansøgning om godkendelse
 13.
 Godkendelse
 14.
 Forskrifter
 15.
 Ændring af en køretøjstype og udvidelse af godkendelsen
 16.
 Produktionens overensstemmelse
 17.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 18.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder
 BILAG
 Bilag 1 —
 Meddelelse vedrørende meddelelse af godkendelse (eller nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller om endelig ophør af produktionen eller udvidelse af godkendelse) af en type lydsignalapparat til motorkøretøjer i henhold til regulativ nr. 28
 Bilag 2 —
 Meddelelse vedrørende meddelelse af godkendelse (eller nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller om endelig ophør af produktionen eller udvidelse af godkendelse) af en type køretøj hvad angår dets lydsignaler i henhold til regulativ nr. 28
 Bilag 3 —
 I.
 Udformning af godkendelsesmærket for lydsignalapparatet
 II.
 Udformning af et køretøjs godkendelsesmærke med hensyn til lydsignalapparatet
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på:
 1.1.
 lydsignalapparater (AWD) (1) leveret med jævnstrøms eller vekselstrøm eller trykluft til montering i motorkøretøjer i klasse L3-L5, M og N, undtagen knallerter (klasse L1 og L2) (2)
 1.2.
 lydsignaler (3) på motorkøretøjer med undtagelse af motorcykler.
 I. LYDSIGNALAPPARATER
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved forskellige »typer« af lydsignalapparater (AWD) apparater, der indbyrdes frembyder forskelle med hensyn til følgende væsentlige punkter:
 2.1.
 fabrikat og handelsbetegnelse
 2.2.
 virkemåde
 2.3
 energikilde (jævnstrøm eller vekselstrøm)
 2.4.
 husets ydre form
 2.5.
 membranernes form og dimensioner
 2.6.
 lydåbningernes udformning og art
 2.7.
 lydens nominelle frekvens(er)
 2.8.
 mærkespænding
 2.9.
 nominelt driftstryk, hvis lydsignalapparatet er koblet direkte til en trykluftkilde.
 2.10.
 Lydsignalapparatet er hovedsageligt beregnet til:
 2.10.1.
 motorcykler med en effekt på højst 7 kW (kategori I)
 2.10.2.
 køretøjer i klasse M og N og motorcykler med en effekt på over 7kW (kategori II).
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1
 Ansøgning om godkendelse af en type lydsignalapparat indgives af indehaveren af handelsnavnet eller mærket eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:
 3.2.1.
 en beskrivelse af lydsignalapparattypen med særlig vægt på de under punkt 2 anførte punkter
 3.2.2.
 en tegning, der bl.a. viser et tværsnit af lydsignalapparatet
 3.2.3.
 en liste over de komponenter, der anvendes ved fremstillingen, tydeligt identificeret og med angivelse af de anvendte materialer
 3.2.4.


text:
detaljerede tegninger af samtlige komponenter, der anvendes ved fremstillingen. Tegningerne skal vise den påtænkte placering af godkendelsesnummer i forhold til cirklen i godkendelsesmærket.
 3.3.
 Desuden vedlægges ansøgningen om godkendelse to prøver af lydsignalapparattypen.
 3.4.
 Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 4. MÆRKNING
 4.1.
 Lydsignalapparatprøverne, som indsendes til godkendelse, skal være forsynet med fabrikantens firmanavn eller –mærke, som skal være let læseligt og ikke må kunne fjernes.
 4.2.
 På hver prøve skal være afsat plads til påføring af godkendelsesmærke. Pladsen skal være anført på den i punkt 3.2.2 angivne tegning.
 5. GODKENDELSE
 5.1.
 Såfremt de prøver, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 i dette regulativ, udstedes godkendelse af den pågældende type lydsignalapparat.
 5.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden type lydsignalapparat.
 5.3.
 Det samme godkendelsesnummer kan tildeles typer af lydsignalapparater, som afviger alene hvad angår nominel spænding, nominel(le) frekvens(er) eller for apparater, som anført under punkt 2.8 ovenfor, nominelt driftstryk.
 5.4.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse af eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ, skal overgives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, vedlagt tegninger af lydsignalapparatet (indsendes af ansøgeren til godkendelse), i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i forholdet 1:1.
 5.5.
 Alle lydsignalapparater, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 5.5.1.
 en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelsen (4)
 5.5.2.
 et godkendelsesnummer
 5.5.3.
 et tillægssymbol bestående af romertal til angivelse af lydsignalapparatets klasse.
 5.6.
 Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være tydelige og må ikke kunne fjernes.
 5.7.
 Bilag 3, del I, til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.
 6. FORSKRIFTER
 6.1. Generelle forskrifter
 6.1.1.
 Et lydsignalapparat skal afgive lyd med konstant styrke og med en frekvens, der ikke varierer hørligt i aktiveringsperioden.
 For lydsignalapparater, der er tilsluttet vekselstrøm, skal denne bestemmelse kun være opfyldt, når generatoren kører med konstant hastighed, jf. punkt 6.2.3.2.
 6.1.2.
 Et lydsignalapparat skal have sådanne akustiske egenskaber (lydenergiens fordeling over spektret og styrke af lydtryk) og mekaniske egenskaber, at det holder følgende prøver, der udføres i den anførte rækkefølge.
 6.2. Måling af lydegenskaber
 6.2.1.
 Prøvning af lydsignalapparatet finder fortrinsvis sted i lyddødt rum.
 Alternativt kan den ske i delvis lyddødt rum eller på åbent område i det fri (5). I sidstnævnte tilfælde skal der træffes passende foranstaltninger mod tilbagekastning af lyden fra jordoverfladen inden for målefeltet (f.eks. ved opstilling af


text:
lydabsorberende skærme). Det kontrolleres, at afvigelsen fra kugleform er mindre end 1 dB i en halvkugle med radius mindst 5 m op til højeste målefrekvens, især i måleretningen og i højde med apparatet og mikrofonen.
 Støjniveauet fra omgivelserne skal være mindst 10 dB lavere end det lydtryk, der skal måles.
 Den anordning, der skal prøves, og mikrofonen skal være anbragt i samme højde. Denne højde skal være mellem 1,15 og 1,25 m. Den retning, hvor mikrofonens følsomhed er størst, skal falde sammen med den retning, hvor lydsignalapparatet har størst lydstyrke.
 Mikrofonen anbringes med membranen i en afstand af 2,00 ± 0,01 m fra det plan, hvor apparatets lydåbning findes. For apparater med flere lydåbninger er det afstanden til den nærmeste åbning, der er bestemmende.
 6.2.2.
 Måling af lydtrykket finder sted med en præcisionslydmåler (klasse 1), der opfylder bestemmelserne i IEC-publikation nr. 651, første udgave (1979). Alle målinger foretages med tidskonstant »F«. Ved måling af det samlede lydtryk benyttes frekvensvejning »A«. Spektret af den udsendte lyd bestemmes ved Fouriertransformation af det akustiske signal. Alternativt kan der benyttes filtre på 1/3 oktav som anført i IEC-publikation nr. 225, første udgave (1966):
 I så fald bestemmes lydtryksniveauet i det frekvensbånd, der har 2 500 Hz som median, som den kvadratiske middelværdi af lydtryksniveauet for de frekvensbånd, der er 1/3 oktav brede og har medianerne 2 000, 2 500 og 3 150 Hz.
 Under alle omstændigheder kan kun metoden med Fouriertransformation betragtes som referencemetode.
 6.2.3.
 Lydsignalapparaterne tilsluttes en af følgende prøvespændingskilder:
 6.2.3.1
 for lydsignalapparater til jævnstrøm: en spænding målt ved spændingskildens poler svarende til 13/12 af den nominelle spænding
 6.2.3.2
 for lydsignalapparater til vekselstrøm: en el-generator af den type, der normalt anvendes til sådanne lydsignalapparater. Apparatets lydkarakteristika optegnes ved generatorhastigheder på 50, 75 og 100 % af den hastighed, som generatorfabrikanten anbefaler som den maksimale ved kontinuerlig drift. Under prøvningen belastes generatoren ikke med andre forbrugere. Holdbarhedsprøven under punkt 6.3 foretages ved den hastighed, fabrikanten foreskriver, inden for ovennævnte intervaller.
 6.2.4.
 Benyttes der ensrettet strøm ved prøvning af et lydsignalapparat til jævnstrøm, må forskellen mellem spændingspolerne, målt fra top til top ved strømkildens poler, ikke være større end 0,1 V, når lydsignalapparatet er i funktion.
 6.2.5.
 For lydsignalapparater til jævnstrøm skal tilledningernes modstand målt i ohm, herunder modstanden i klemme og kontakter, ligge så nær som muligt på (0,10/12) × mærkespændingen i V.
 6.2.6.
 Ved hjælp af de af fabrikanten foreskrevne beslag fastgøres lydsignalapparatet stift til en sokkel med en masse på mindst 10 gange lydsignalapparatets, dog mindst 30 kg. Soklen skal være udformet på en sådan måde, at refleksionerne fra dens sider og vibrationer fra den er uden nævneværdig indflydelse på måleresultaterne.
 6.2.7.
 Under iagttagelse af ovenstående bestemmelser må det A-vejede lydtryk ikke overstige følgende værdier:
 a)
 115 dB(A) for lydsignalapparater hovedsageligt beregnet til motorcykler med en effekt på 7kW eller mindre
 b)
 118 dB(A) for lydsignalapparater hovedsageligt beregnet for køretøjer af i klasse M og N samt motorcykler med en effekt på over 7 kW.
 6.2.7.1
 Endvidere skal lydtrykket i frekvensbåndet fra


text:
1 800 til 3 550 Hz være større end lydtrykket fra alle frekvenser over 3 550 Hz og under alle omstændigheder mindst:
 a)
 95 dB(A) for lydsignalapparater hovedsageligt beregnet til motorcykler med en effekt på 7kW eller mindre
 b)
 105 dB(A) for lydsignalapparater hovedsageligt beregnet for køretøjer i klasse M og N samt motorcykler med en effekt på over 7 kW.
 6.2.7.2
 Lydsignalapparater, der opfylder de under b) beskrevne lydkarakteristika, kan anvendes i de under a) nævnte køretøjer.
 6.2.8.
 Også lydsignalapparater, der har været underkastet den i punkt 6.3 nedenfor angivne holdbarhedsprøve, skal overholde ovennævnte specifikationer, når fødespændingen for lydsignalapparater til jævnstrøm varierer mellem 115 og 95 % af mærkespændingen, og for lydsignalapparater til vekselstrøm mellem 50 og 100 % af den hastighed, generatorfabrikanten anbefaler som den maksimale ved kontinuerlig drift.
 6.2.9.
 Fra det tidspunkt, hvor lydsignalapparatet aktiveres, til lyden når op på det i punkt 6.2.7 ovenfor foreskrevne minimum, må der højst forløbe 0,2 sekunder ved en temperatur på 20 ± 5 °C. Denne bestemmelse gælder bl.a. for lydsignalapparater, der virker ved trykluft eller elektrisk kompressor.
 6.2.10.
 Lydsignalapparater, der virker ved trykluft eller elektrisk kompressor skal med den af fabrikanten specificerede energitilførsel opfylde samme krav til lydafgivelse som elektriske lydsignalapparater.
 6.2.11.
 For flertoneapparater, hvor de enkelte lydgivere kan virke separat, skal ovennævnte minimumsværdier opnås med hver enkelt lydgiver for sig. Maksimalværdien for det samlede lydtryk skal overholdes, når alle lydgivere er i funktion samtidig.
 6.3. Holdbarhedsprøvning
 6.3.1.
 Gennem tilledninger med den specificerede modstand tilsluttes lydsignalapparatet en strømkilde med mærkespændingen, jf. punkt 6.2.3 til 6.2.5 ovenfor, og aktiveres hhv.:
 10 000 gange for lydsignalapparater hovedsageligt beregnet til motorcykler med en effekt på 7kW eller mindre
 50 000 gange for lydsignalapparater hovedsageligt beregnet for køretøjer i klasse M og N samt motorcykler med en effekt på over 7 kW, hver gang i 1 sekund og med 4 sekunders mellemrum. Under prøvningen ledes der køleluft forbi lydsignalapparatet med en hastighed på ca. 10 m/s.
 6.3.2.
 Finder prøvningen sted i lyddødt rum, skal dette være tilstrækkeligt stort til, at den udviklede varme kan bortledes normalt.
 6.3.3.
 Temperaturen i prøvehallen skal ligge i intervallet + 15 til + 30 °C.
 6.3.4.
 Har lydstyrken efter halvdelen af de foreskrevne aktiveringer ændret sig i forhold til lydstyrken før prøvningen, kan lydsignalapparatet justeres. Efter det foreskrevne antal aktiveringer skal lydsignalapparatet opfylde bestemmelserne i punkt 6.2 ovenfor, eventuelt efter justering.
 6.3.5.
 For lydsignalapparater med elektrisk kompressor tillades for hver 10 000 aktiveringer smøring med den af fabrikanten anbefalede olie.
 7. ÆNDRING AF TYPEN AF LYDSIGNALAPPARAT OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 7.1.
 Enhver ændring af en lydsignalapparattype skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt lydsignalapparattypen. Denne myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 anse ændringerne for ikke at have nogen nævneværdig negativ betydning
 7.1.2.
 eller anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.
 7.2.
 Bekræftelse af godkendelse med angivelse af ændringerne, eller af nægtelse af godkendelse meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 5.4 ovenfor anførte procedure.
 7.3.
 Den kompetente myndighed,


text:
som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 8.1.
 Lydsignalapparater, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 ovenfor.
 8.2.
 Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed for disse kontroller skal være hvert andet år.
 8.3.
 Indehaveren af godkendelsen skal navnlig:
 8.3.1.
 sørge for procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet
 8.3.2.
 råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type
 8.3.3.
 drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed
 8.3.4.
 analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion
 8.3.5.
 sørge for, at der for hver lydsignalapparattype gennemføres tilstrækkelige prøver således, at alle lydsignalapparater i produktion opfylder specifikationerne for de lydsignalapparater, der indgives til typegodkendelse
 8.3.6.
 drage omsorg for, at ethvert prøveeksemplar eller prøveemne, der bærer vidnesbyrd om manglende overholdelse af den pågældende type prøve, medfører endnu en prøveudtagning og endnu en afprøvning. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion.
 8.4.
 Den kompetente myndighed, der har udstedt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelseskontrol, som anvendes på hvert produktionsanlæg.
 8.4.1.
 Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.
 8.4.2.
 Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes ud fra resultaterne af fabrikantens egen kontrol.
 8.4.3.
 Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere gyldigheden af prøver, der er udført i henhold til punkt 8.4.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.
 8.4.4.
 Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.
 8.4.5.
 Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Fås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 En godkendelse af en lydsignalapparattype i henhold til dette regulativ kan inddrages, hvis de i punkt 8.1 ovenfor fastsatte krav ikke opfyldes, eller hvis lydsignalapparatet ikke har bestået den i punkt 8.2 foreskrevne prøvning.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere udstedt godkendelse, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.
 10. ENDELIG OPHØRT PRODUKTION
 Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en type lydsignalapparat, som er godkendt i


text:
henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne meddelelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »ENDELIG OPHØRT PRODUKTION«.
 II. MOTORKØRETØJERS LYDSIGNALER
 11. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 11.1. »godkendelse af motorkøretøj«: godkendelse af køretøjstypen hvad angår dets lydsignal
 11.2. »køretøjstype«: køretøjer, som ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle med hensyn til bl.a.:
 12. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 12.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår lydsignaler indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 12.2.
 Den skal vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:
 12.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 11.2 ovenfor foreskrevne punkter
 12.2.2.
 en liste over de komponenter, der er nødvendige for at identificere de(t) apparat(er), der skal monteres på køretøjet
 12.2.3.
 tegninger med angivelse af signalapparatets/apparaternes og tilhørende ophængs placering på køretøjet.
 12.3.
 Et køretøj, som er repræsentativt for den type, der skal godkendes, indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne.
 13. GODKENDELSE
 13.1.
 Når den køretøjstype, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 14 og 15 nedenfor, meddeles godkendelse for køretøjstypen.
 13.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til to forskellige køretøjstyper.
 13.3.
 Underretning om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller om endelig ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en blanket svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ vedlagt tegninger (indsendes af ansøgeren til godkendelse), i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i et passende målestoksforhold.
 13.4.
 Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 13.4.1.
 en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelsen
 13.4.2.
 dette regulativs nummer til højre for cirklen, som angivet i punkt 13.4.1.
 13.5.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten knyttede regulativer godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 13.4 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal yderligere godkendelsesnumre og symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, anbringes i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 13.4.
 13.6.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne


text:
fjernes.
 13.7.
 Godkendelsesmærket placeres ved siden af køretøjets dataplade og kan også fastgøres på denne dataplade.
 13.8.
 Bilag 3, del II, til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.
 13.9.
 Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 14. FORSKRIFTER
 Køretøjet skal være i overensstemmelse med følgende specifikationer:
 14.1.
 Lydsignalapparatet/-apparaterne (ellers systemet), som er monteret på køretøjet, skal være af en type, der er godkendt efter dette regulativ.
 Lydsignalapparater af klasse II, som er godkendt efter regulativet i dets oprindelige form, og som derfor ikke er påført symbolet II i godkendelsesmærket, kan fortsat monteres på køretøjstyper, som søges godkendt efter dette regulativ.
 14.2.
 Prøvespændingen skal være i overensstemmelse med regulativets punkt 6.2.3.
 14.3.
 Måling af lydtrykket finder sted i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativets punkt 6.2.2.
 14.4.
 Det A-vægtede lydtryk, som fremkaldes af det på køretøjet monterede apparat, måles på en afstand af 7 m foran køretøjet, som anbringes på et åbent område på så jævn grund som muligt, og for apparater med jævnstrøm, gennemføres prøven med motoren stoppet.
 14.5.
 Mikrofonen på måleapparatet placeres omtrent i køretøjets langsgående midterplan.
 14.6.
 Lydtryksniveauet fra baggrundsstøj og vind skal være mindst 10 dB lavere end det lydtryk, der måles.
 14.7.
 Det maksimale lydtryk skal ligge mellem 0,5 og 1,5 m over jorden.
 14.8.
 Målt i henhold til bestemmelserne i punkt 14.2. til 14.7, skal det maksimale lydtryk (14.7) af det afprøvede lydsignal være:
 a)
 mindst 83 dB(A) og højst 112 dB(A) for signaler fra motorcykler med en effekt på 7kW eller mindre
 b)
 mindst 93 dB(A) og højst 112 dB(A) for signaler fra køretøjer i klasse M og N og motorcykler med en effekt på over 7 kW.
 15. ÆNDRING AF EN KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 15.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:
 15.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, og at køretøjet stadig opfylder kravene, eller
 15.1.2.
 anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.
 15.2.
 Bekræftelse af godkendelse med angivelse af ændringerne, eller af nægtelse af godkendelse meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 13.3 ovenfor anførte procedure.
 15.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 16. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 16.1.
 Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 14 ovenfor.
 16.2.
 Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed for disse kontroller skal være hvert andet år.
 16.3.
 Indehaveren af godkendelsen skal navnlig:
 16.3.1.
 sørge


text:
for procedurer til effektiv kontrol af køretøjernes kvalitet, for så vidt angår alle aspekter, der er relevante for overensstemmelse med kravene i punkt 14 ovenfor
 16.3.2.
 sørge for, at der for hver type køretøj gennemføres tilstrækkelige kontroller, for så vidt angår lydsignalapparattype og typenummer, således at alle køretøjer i produktion opfylder specifikationerne for de køretøjer, der indgives til typegodkendelse
 16.3.3.
 sørge for, at der tages alle nødvendige forholdsregler for at genoprette produktionens overensstemmelse, hvis de kontroller, der gennemføres i henhold til punkt 16.3.2, viser, at et eller flere køretøjer ikke opfylder kravene i punkt 14.
 16.4.
 De kompetente myndigheder, som udstedte typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsenheder. Myndighederne kan desuden foretage stikprøver på seriefremstillede køretøjer i overensstemmelse med de krav, som er fastlagt i punkt 14 ovenfor.
 16.5.
 Hvis der findes utilfredsstillende resultater under kontrollerne i henhold til punkt 16.4 ovenfor, skal den kompetente myndighed sikre, at alle nødvendige foranstaltninger træffes for at genoprette produktionens overensstemmelse så hurtigt som muligt.
 17. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 17.1.
 Godkendelsen af en køretøjstype efter dette regulativ kan inddrages, hvis kravene i punkt 16.1 ikke er opfyldt, eller køretøjet ikke består de i punkt 16.2 foreskrevne kontroller.
 17.2.
 Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere udstedt godkendelse, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.
 18. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal oplyse FN's sekretariat om navne og adresser på tekniske tjenester, der udfører godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, der udsteder godkendelse, og hvortil formularer til attestering af godkendelse af eller nægtelse eller udvidelse eller inddragelse af godkendelser, der er udstedt i andre lande, sendes.
 (1) Et lydsignalapparat bestående af flere lydåbninger, der betjenes af samme drivmekanisme, betragtes som ét lydsignalapparat.
 (2) Jf. den konsoliderede resolution (R.E.3).
 (3) Et lydsignalapparat, der består af flere dele, som hver afgiver et lydsignal, og som aktiveres samtidig af samme betjeningsorgan, betragtes som ét lydsignalapparat.
 (4) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Rusland, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttet) 37 for Tyrkiet, 38-39 (ubenyttet), 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af


text:
deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine og 47 for Sydafrika. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.
 (5) Som målingssted egner sig for eksempel et frit areal med en radius af 50 m, hvis midterste del med en radius af mindst 20 m er praktisk taget horisontal og forsynet med en belægning af beton, asfalt eller lignende materiale; pladsen må ikke være dækket med let frostsne, løs jord eller aske eller være bevokset med højt græs. Målingerne foretages på en dag med klart vejr. Der må ikke opholde sig andre i nærheden af lydsignalapparatet eller mikrofonen end den, der aflæser måleapparatet, da tilstedeværelsen af andre personer kan påvirke aflæsningerne i betydelig grad, navnlig når de opholder sig i nærheden af apparatet eller mikrofonen. Der skal ses bort fra eventuelle målinger, som er foretaget under indvirkning af en lydtop, der synes at være uden forbindelse med apparatets almindelige lydkarakteristik.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 3
 I. UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET FOR LYDSIGNALAPPARATET
 (se punkt 5.5 i dette regulativ)
 Overnævnte godkendelsesmærke, som er påført et lydsignalapparat, viser, at den pågældende lydsignalapparattype er godkendt i Nederlandene (E 4), med godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 28 i den oprindelige form.
 Note: Godkendelsesnummeret skal placeres tæt på cirklen og enten over, under, til venstre eller til højre for bogstavet »E«. Godkendelsesnummerets cifre skal placeres på samme side af bogstavet »E« og vende i samme retning. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.
 II. UDFORMNING AF ET KØRETØJS GODKENDELSESMÆRKE MED HENSYN TIL LYDSIGNALAPPARATET
 (se punkt 13.4 i dette regulativ)
 MODEL A
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, angiver, at den pågældende køretøjstype med hensyn til lydsignalapparater er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 28.
 MODEL B
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, angiver, at den pågældende køretøjstype med hensyn til lydsignalapparater og emission af forurenende gasser og partikler fra dieselmotorer godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 28 og 24. For så vidt angår sidstnævnte regulativ er den korrigerede energioptagende faktor 1.30 m-1.


text:
 Avis juridique important
 |
 21976A0304(01)
 Protokol om fastsættelse af visse bestemmelser vedrørende aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Malta - Protokol om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde
 EF-Tidende nr. L 111 af 28/04/1976 s. 0003 - 0066 den græske specialudgave: Kapitel 11 bind 8 s. 0011
 ++++ PROTOKOL om fastsaettelse af visse bestemmelser vedroerende aftalen om oprettelse af en associering mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Malta RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER , paa den ene side , REPUBLIKKEN MALTAS REGERING , paa den anden side , HAR VEDTAGET som foelge af udvidelsen af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab at tilpasse aftalen om oprettelse af en associering mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Malta , undertegnet i La Valetta den 5 . december 1970 , ved efter faelles overenskomst at fastsaette tilpasnings - og overgangsforanstaltninger og i aftalen at indfoeje supplerende foranstaltninger med henblik paa at styrke og udvide de i henhold til naevnte aftale eksisterende oekonomiske forbindelser og har med dette maal for oeje udpeget som befuldmaegtigede : RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER : Jean DONDELINGER , overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer , Luxembourgs faste repraesentant , formand for De faste Repraesentanters Komite ; Theodorus HIJZEN , generaldirektoer for forbindelserne udadtil i Kommission for De europaeiske Faellesskaber ; REPUBLIKKEN MALTAS REGERING : Joseph ATTARD KINGSWELL , overordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer , republikken Maltas faste delegerede ved Det europaeiske oekonomiske Faellesskab SOM , efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form , ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE BESTEMMELSER : AFSNIT I Tilpasningsforanstaltninger Artikel 1 Den danske tekst til aftalen og de erklaeringer , som er bilagt slutakten , og som er gengivet i bilaget til naervaerende protokol , har samme gyldighed som originalteksterne . Artikel 2 De aarlige toldkontingenter , der er fastsat til fordel for Malta i henhold til artikel 2 i bilag I til aftalen , udgoer : Pos . i den * * Faelles - faelles * Varebeskrivelse * skabets toldtarif * * aarlige told - * * kontingent 55.05 * Garn af bomuld , ikke i detail - * salgsoplaegninger * 910 tons 56.04 * Korte kemofibre og affald af * kemofibre , kartede , kaemmede * eller paa anden maade beredt til * spinding * 800 tons 60.05 * Yderbeklaedningsgenstande og * andre varer af trikotage , ikke * elastisk eller gummeret * 190 tons 61.01 * Yderbeklaedningsgenstande til * maend og drenge * 730 tons AFSNIT II Overgangsforanstaltninger Artikel 3 Over for Malta anvender Danmark de nedsaettelser af toldsatser og af afgifter med tilsvarende virkning , som er fastsat i artikel 1 , 2 , 3 og 5 i bilag I til aftalen i det der angivne omfang . Dog kan de satser , der foelger af disse nedsaettelser , i intet tilfaelde vaere mindre end dem , der af Danmark anvendes over for Faellesskabet i dets oprindelige udstraekning . Artikel 4 1 . Irland og