text:
punkt 6.3 i bilag 3 finder anvendelse.
 5.4. Prøvning af modstandsdygtigheden over for fugt
 Forskrifterne i punkt 7 i bilag 3 finder anvendelse.
 6. OPTISKE EGENSKABER
 Forskrifterne vedrørende de optiske egenskaber, der er anført i bilag 3, punkt 9, gælder for alle forrudetyper. De finder ikke anvendelse på plane forruder, som er omfattet af en allerede godkendt gruppe, hvis hældningsvinklen er under 40° i lodret retning.
 BILAG 7
 RUDER AF LAMINERET GLAS
 1. DEFINITION AF TYPEN
 Ruder af lamineret glas anses for at tilhøre forskellige typer, såfremt de er forskellige med hensyn til mindst ét af følgende primære eller sekundære egenskaber.
 1.1. De primære egenskaber er:
 1.1.1.
 Fabriks- eller varemærke
 1.1.2.
 Den tykkelseskategori for ruden, hvori den nominelle tykkelse »e« ligger, idet der tillades en fabrikationstolerance på ± 0,2 n mm, hvor »n« er antallet af glaslag:
 Kategori I
 e ≤ 5,5 mm
 Kategori II
 5,5 mm < e ≤ 6,5 mm
 Kategori III
 6,5 mm < e
 1.1.3.
 Mellemlæggets eller mellemlæggenes nominelle tykkelse
 1.1.4.
 Arten og typen af mellemlægget eller mellemlæggene (f.eks. PVB eller andet mellemlæg af plastmateriale)
 1.1.5.
 Den særlige behandling, som et eller flere glaslag kan have været underkastet.
 1.2. De sekundære egenskaber er følgende:
 1.2.1.
 Materialets art (spejlglas, floatglas, vinduesglas).
 1.2.2.
 Hel eller delvis farvning af mellemlægget eller mellemlæggene (farveløst eller tonet).
 1.2.3.
 Glassets farvning (farveløst eller tonet)
 1.2.4.
 Tilstedeværelse af uigennemsigtig solskærm eller ikke.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 2.1. For så vidt angår ruder af lamineret glas udføres prøvningerne på plane prøveemner, som enten er skåret ud af rigtige ruder eller specielt fremstillet. I begge tilfælde skal prøveemnerne i enhver henseende være absolut repræsentative for produktionen af de ruder, for hvilke der ansøges om godkendelse.
 2.2. Før hver prøvning opbevares prøveemnerne af lamineret glas mindst 4 timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C. Prøvningerne udføres på prøveemnerne, så snart disse er taget ud af den beholder, hvori de har været opbevaret.
 2.3. Den rude, der er indsendt til godkendelse, anses for at opfylde bestemmelserne i dette bilag, såfremt den har samme sammensætning som en forrude, der allerede er godkendt i henhold til bestemmelserne i bilag 6, 8 eller 9.
 3. PRØVNING AF MEKANISK MODSTANDSDYGTIGHED — PRØVNING MED KUGLE PÅ 227 g
 3.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 3.2. Antal prøveemner
 Otte flade prøveeksemplarer på 300 mm × 300 mm, som er specielt fremstillet eller udskåret af den fladeste del af en rude, der skal afprøves
 3.2.1.
 Prøvningsdele kan alternativt være færdigvarer, som kan støttes med apparatet beskrevet i punkt 2.1.1 til 2.1.1.3 i bilag 3.
 3.2.2.
 Hvis prøveemnerne er buede, bør det sikres, at der er tilstrækkelig kontakt med støtten.
 3.3. Prøvningsmetode
 3.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 2.1 i bilag 3 beskrevne.
 3.3.2.
 Faldhøjden (fra kuglens underside til prøveemnets eller prøveeksemplarets overside) skal være 9 m ± 0/25 mm.
 3.4. Fortolkning af resultater
 3.4.1.
 Prøven anses for at give et tilfredsstillende resultat, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 Kuglen går


text:
ikke igennem prøveemnet.
 b)
 Laminatet knuses ikke i flere adskilte stykker.
 c)
 I punktet umiddelbart modsat anslagspunktet må små fragmenter af glas forlade prøveemnet, men det således påvirkede område må højst afdække 645 mm2 armerings- eller forstærkningsmateriale, hvis overflade altid skal være godt dækket af bittesmå partikler af tætsluttende vedhængende glas. Den fuldstændig adskillelse af glas fra armerings- eller forstærkningsmaterialet må ikke overstige 1 935 mm2 i hver side. Afskalning af den ydre glasoverflade modsat anslagspunktet og grænsende op til anslagsområdet betragtes ikke som en fejl.
 3.4.2.
 En serie prøveemner, der er indsendt til godkendelse, anses for tilfredsstillende, med hensyn til prøvning af mekanisk modstandsdygtighed, såfremt mindst seks af de otte prøvninger giver et tilfredsstillende resultat.
 4. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR PÅVIRKNINGER FRA OMGIVELSERNE
 4.1. Prøvning af modstandsdygtigheden over for slid
 4.1.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 4 i bilag 3 anvendes, idet prøvningen foregår over 1 000 prøvningscyklusser.
 4.1.2. Fortolkning af resultater
 Sikkerhedsruden anses for tilfredsstillende med hensyn til modstandsdygtigheden mod slid, såfremt lysspredningen som følge af slid af prøveemnet ikke overstiger 2 %.
 4.2. Prøvning af modstandsdygtigheden over for høje temperaturer
 Forskrifterne i punkt 5 i bilag 3 finder anvendelse.
 4.3. Prøvning af modstandsdygtigheden over for lyspåvirkninger
 4.3.1. Generel forskrift
 Denne prøve udføres kun, hvis laboratoriet finder det nødvendigt ud fra de foreliggende oplysninger om mellemlægget.
 4.3.2. Antal prøveemner eller prøveeksemplarer
 Forskrifterne i punkt 6.3 i bilag 3 finder anvendelse.
 4.4. Prøvning af modstandsdygtigheden over for fugt
 Forskrifterne i punkt 7 i bilag 3 finder anvendelse.
 5. OPTISKE EGENSKABER
 De i punkt 9.1 i bilag 3 anførte bestemmelser vedrørende den regelmæssige lysgennemgang gælder for ruder eller dele af ruder med ensartet hærdning, der findes på steder, der spiller en væsentlig rolle for førerens udsyn.
 BILAG 8
 FORRUDER AF BEHANDLET LAMINERET GLAS
 1. DEFINITION AF TYPEN
 Forruder af behandlet lamineret glas anses for at tilhøre forskellige typer, såfremt de er forskellige med hensyn til mindst ét af følgende primære eller sekundære egenskaber:
 1.1. De primære egenskaber er:
 1.1.1.
 Fabriks- eller varemærke
 1.1.2.
 Form og dimensioner
 Forruder af behandlet lamineret glas anses for at tilhøre en gruppe med hensyn til brud- og splintringsprøvning, prøvning af mekaniske egenskaber og af modstandsdygtigheden over for påvirkninger fra omgivelserne.
 1.1.3.
 Antallet af glaslag
 1.1.4.
 Forrudens nominelle tykkelse »e«, idet der tillades en fabrikationstolerance på ± 0,2 n mm af den nominelle værdi (hvor »n« er antallet af forrudens glaslag).
 1.1.5.
 Den særlige behandling, som et eller flere glaslag kan have været underkastet
 1.1.6.
 Mellemlæggets eller mellemlæggenes nominelle tykkelse
 1.1.7.
 Arten og typen af mellemlægget eller mellemlæggene (f.eks. PVB eller andet mellemlæg af plastmateriale).
 1.2. De sekundære egenskaber er følgende:
 1.2.1.
 Materialets art (spejlglas, floatglas, vinduesglas).
 1.2.2.
 Hel eller delvis farvning af mellemlægget eller mellemlæggene (farveløst eller tonet).
 1.2.3.
 Glassets farvning (farveløst eller tonet).
 1.2.4.
 Tilstedeværelse af elektriske ledere eller ikke.
 1.2.5.
 Tilstedeværelse af uigennemsigtig solskærm eller ikke.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 2.1. For forruder af behandlet lamineret glas udføres prøvningerne med undtagelse af dem, der vedrører attraphoved på hel forrude, og de optiske

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
egenskaber, på prøveeksemplarer og/eller plane prøveemner, som er fremstillet specielt til dette formål. I begge tilfælde skal prøveemnerne dog i enhver henseende være absolut repræsentative for de seriefremstillede forruder, for hvilke der ansøges om godkendelse.
 2.2. Før hver prøvning opbevares prøveemnerne eller prøveeksemplarerne mindst 4 timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C. Prøvningerne finder sted så hurtigt som muligt, efter at prøveemnerne eller prøveeksemplarerne er taget ud af det rum, hvor de har været opbevaret.
 3. FORESKREVNE PRØVNINGER
 Forruder af behandlet lamineret glas underkastes:
 3.1.
 de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 6 for almindelige laminerede forruder
 3.2.
 den i punkt 4 nedenfor beskrevne brud- og splintringsprøve.
 4. BRUD- OG SPLINTRINGSPRØVNING
 4.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Materiale
 Vanskelighedsindeks
 Spejlglas
 2
 Floatglas
 1
 Vinduesglas
 1
 4.2. Antal prøveemner eller prøveeksemplarer
 Et prøveemne på (1 100 mm × 500 mm) ± 5/2 mm eller et prøveeksemplar for hvert anslagspunkt prøves.
 4.3. Prøvningsmetode
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 1 i bilag 3 beskrevne.
 4.4. Anslagspunkt(er)
 Ruden skal slås på hver af de udvendige behandlede glaslag i prøveemnets eller prøveeksemplarets centrum.
 4.5. Fortolkning af resultater
 4.5.1. Brud- og splintringsprøvningen anses for hvert anslagspunkt for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt den samlede overflade af de brudstykker, der har en overflade på 2 cm2 eller derover, i det i punkt 2.3.2 i bilag 4 definerede rektangel, udgør mindst 15 % af rektanglets overflade.
 4.5.1.1. Ved prøveeksemplarer:
 4.5.1.1.1.
 For køretøjer i klasse M1 skal centrum af rektanglet befinde sig i en cirkel med en radius på 10 cm med centrum i projektionen af midten af segmentet V1V2.
 4.5.1.1.2.
 For køretøjer i klasse M og N bortset fra M1 skal centrum af rektanglet befinde sig i en cirkel med en radius på 10 cm med centrum i projektionen af punktet 0.
 4.5.1.1.3.
 For landbrugs- og skovbrugstraktorer og for køretøjer til bygge- og anlægsvirksomhed angives udsynszonens placering i prøvningsrapporten.
 4.5.1.1.4.
 Højden af ovennævnte rektangel kan nedsættes til 15 cm for forruder med en højde på under 44 cm, eller hvis monteringsvinkel er mindre end 15° i forhold til den lodrette linje; det procentvise udsyn skal være lig med 10 % af overfladen af det tilsvarende rektangel.
 4.5.1.2. Hvis der er tale om et prøveemne, er rektanglets centrum beliggende på prøveemnets største akse, 450 mm fra en af kanterne.
 4.5.2. Prøveemnet/-emnerne eller prøveeksemplaret/-eksemplarerne, der er indsendt til godkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til brud- og splintringsprøvningen, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 4.5.2.1.
 Prøvningen giver et tilfredsstillende resultat for hvert anslagspunkt, eller
 4.5.2.2.
 Efter at prøvningen er blevet gentaget på en ny serie af fire prøveemner for hvert anslagspunkt, for hvilket den først gav et negativt resultat, giver de fire nye prøvninger, der udføres på de samme punkter, alle et tilfredsstillende resultat.
 BILAG 9
 SIKKERHEDSRUDER BEKLÆDT MED PLASTMATERIALE
 (på indersiden)
 1. DEFINITION AF TYPEN
 Materialerne til sikkerhedsruden som defineret i bilag 4-8 skal, såfremt de på indersiden er beklædt med et lag af plastmateriale, være i overensstemmelse med


text:
nedenstående forskrifter, som føjes til forskrifterne i de relevante bilag.
 2. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHEDEN OVER FOR SLID
 2.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Beklædningen af plastmateriale skal prøves i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4 i bilag 3 over 100 cyklusser.
 2.2. Fortolkning af resultater
 Beklædningen af plast anses for tilfredsstillende med hensyn til modstandsdygtigheden mod slid, såfremt lysspredningen som følge af slid af prøveemnet ikke overstiger 4 %.
 3. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHEDEN OVER FOR FUGT
 3.1. Sikkerhedsrudemateriale af hærdet glas beklædt med plast underkastes en luftfugtighedsprøve.
 3.2. Forskrifterne i punkt 7 i bilag 3 finder anvendelse.
 4. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHEDEN OVER FOR TEMPERATURÆNDRINGER
 Forskrifterne i punkt 8 i bilag 3 finder anvendelse.
 5. PRØVNING AF BRANDBESTANDIGHED
 Forskrifterne i punkt 10 i bilag 3 finder anvendelse.
 6. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR KEMISKE STOFFER
 Forskrifterne i punkt 11.2.1 i bilag 3 finder anvendelse.
 BILAG 10
 FORRUDER AF PLEXIGLAS
 1. DEFINITION AF TYPEN
 Forruder af plexiglas anses for at tilhøre forskellige typer, hvis de er forskellige med hensyn til mindst ét af nedenstående primære eller sekundære egenskaber.
 1.1. De primære egenskaber er:
 1.1.1.
 Fabriks- eller varemærke
 1.1.2.
 Form og dimensioner
 Forruder af plexiglas anses for at tilhøre en gruppe med hensyn til prøvningerne af mekaniske egenskaber og af modstandsdygtigheden over for påvirkninger fra omgivelserne, af modstandsdygtigheden mod temperaturændringer, og modstandsdygtigheden mod kemiske stoffer.
 1.1.3.
 Antallet af plastlag
 1.1.4.
 Forrudens nominelle tykkelse »e«, idet der tillades en fabrikationstolerance på ± 0,2 mm
 1.1.5.
 Den nominelle tykkelse af glaslaget
 1.1.6.
 Den nominelle tykkelse af det/de plastlag, der fungerer som mellemlæg
 1.1.7.
 Arten og typen af det/de plastlag, der fungerer som mellemlæg, (f.eks. PVB eller andet) og af plastlaget på indersiden
 1.1.8.
 Enhver særlig behandling, som ruden kan have været underkastet.
 1.2. De sekundære egenskaber er følgende:
 1.2.1.
 Materialets art (spejlglas, floatglas, vinduesglas)
 1.2.2.
 Farvning, helt eller delvis, af alle plastlag (farveløst eller tonet)
 1.2.3.
 Glassets farvning (farveløst eller tonet)
 1.2.4.
 Tilstedeværelse af elektriske ledere eller ikke
 1.2.5.
 Tilstedeværelse af uigennemsigtig solskærm eller ikke.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 2.1. For forruder af plexiglas udføres prøvningerne med undtagelse af dem, der vedrører attraphoved (punkt 3.2) og de optiske egenskaber, på plane prøveemner, som enten er udskåret af allerede eksisterende forruder, eller som er fremstillet specielt. I begge tilfælde skal prøveemnerne i enhver henseende være absolut repræsentative for de seriefremstillede forruder, for hvilke der ansøges om godkendelse.
 2.2. Før hver prøvning opbevares prøveemnerne mindst 4 timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C. Prøvningerne finder sted så hurtigt som muligt, efter at emnerne er taget ud af det rum, hvor de har været opbevaret.
 3. PRØVNING MED ATTRAPHOVED
 3.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 3.2. Prøvning med attraphoved på hel forrude
 3.2.1. Antal prøveemner
 Fire prøveemner af den serie ruder, som har den mindste udfoldede overflade og fire prøveemner af den serie, som har den største udfoldede overflade, valgt i henhold til bestemmelserne i bilag 13, underkastes prøvninger.
 3.2.2. Prøvningsmetode
 3.2.2.1. Den metode, der skal anvendes, er den i


text:
punkt 3.1 i bilag 3 beskrevne.
 3.2.2.2. Faldhøjden skal være 1,50 m ± 0/5 mm.
 3.2.3. Fortolkning af resultater
 3.2.3.1. Denne prøve anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 3.2.3.1.1.
 Glaslaget knuses, samtidig med at der opstår adskillige cirkelformede revner centreret omtrentligt om anslagspunktet, idet de nærmeste revner skal ligge højst 80 mm fra anslagspunktet.
 3.2.3.1.2.
 Glaslaget skal fortsat hænge fast ved plastmellemlægget. Der tillades en eller flere løsninger af en bredde på 4 mm på hver side af revnen uden for en cirkel med en diameter på 60 mm med centrum i anslagspunktet.
 3.2.3.1.3.
 Der tillades en beskadigelse af mellemlægget over en længde på 35 mm på anslagssiden.
 3.2.3.2. En serie prøveeksemplarer, der indleveres til godkendelse, betragtes som tilfredsstillende med hensyn til prøvning med attraphoved, hvis alle prøvningerne giver tilfredsstillende resultat.
 4. PRØVNING AF MEKANISK MODSTANDSDYGTIGHED
 4.1. Vanskelighedsindeks, prøvningsmetode og fortolkning af resultaterne:
 Forskrifterne i punkt 4 i bilag 6 finder anvendelse.
 4.2. Dog finder tredje forskrift i punkt 4.3.4.1 i bilag 6 ikke anvendelse.
 5. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR PÅVIRKNINGER FRA OMGIVELSERNE
 5.1. Prøvning af modstandsdygtigheden over for slid
 5.1.1. Slidprøve på ydersiden
 5.1.1.1. Forskrifterne i punkt 5.1 i bilag 6 finder anvendelse.
 5.1.2. Slidprøve på indersiden
 5.1.2.1. Forskrifterne i punkt 2 i bilag 9 finder anvendelse.
 5.2. Prøvning af modstandsdygtigheden over for høje temperaturer
 Forskrifterne i punkt 5 i bilag 3 finder anvendelse.
 5.3. Prøvning af modstandsdygtigheden over for lyspåvirkninger
 Forskrifterne i punkt 6.3 i bilag 3 finder anvendelse.
 5.4. Prøvning af modstandsdygtigheden over for fugt
 Forskrifterne i punkt 7 i bilag 3 finder anvendelse.
 5.5. Prøvning af modstandsdygtigheden over for temperaturændringer
 Forskrifterne i punkt 8 i bilag 3 finder anvendelse.
 6. OPTISKE EGENSKABER
 Forskrifterne vedrørende de optiske egenskaber, der er anført i bilag 3, punkt 9, gælder for alle forrudetyper.
 7. PRØVNING AF BRANDBESTANDIGHED
 Forskrifterne i punkt 10 i bilag 3 finder anvendelse.
 8. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR KEMISKE STOFFER
 Forskrifterne i punkt 11.2.1 i bilag 3 finder anvendelse.
 BILAG 11
 RUDER AF PLEXIGLAS
 1. DEFINITION AF TYPEN
 Forruder af plexiglas anses for at tilhøre forskellige typer, hvis de er forskellige med hensyn til mindst ét af nedenstående primære eller sekundære egenskaber.
 1.1.
 De primære egenskaber er:
 1.1.1.
 Fabriks- eller varemærke
 1.1.2.
 Den tykkelseskategori, hvori den nominelle tykkelse »e« ligger, idet der tillades en fabrikationstolerance på ± 0,2 mm:
 Kategori I
 e ≤ 3,5 mm
 Kategori II
 3,5 mm < e ≤ 4,5 mm
 Kategori III
 4,5 mm < e
 1.1.3.
 Den nominelle tykkelse af det/de plastlag, der fungerer som mellemlæg.
 1.1.4.
 Glasrudens nominelle tykkelse
 1.1.5.
 Typen af det/de plastlag, der fungerer som mellemlæg (f. eks. PVB eller andet plastmateriale) og af det plastlag, der sidder på indersiden.
 1.1.6.
 Enhver særlig behandling, som glaslaget kan have været underkastet.
 1.2.
 De sekundære egenskaber er følgende:
 1.2.1.
 Materialets art (spejlglas, floatglas, vinduesglas)
 1.2.2.
 Farvning, helt eller delvis, af alle plastlag (farveløst eller tonet)
 1.2.3.
 Glassets farvning (farveløst eller tonet)
 1.2.4.
 Tilstedeværelse af uigennemsigtig solskærm eller ikke.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 2.1.


text:
For så vidt angår ruder af lamineret glas udføres prøvningerne på plane prøveemner, som enten er skåret ud af rigtige ruder eller specielt fremstillet. I begge tilfælde skal prøveemnerne i enhver henseende være absolut repræsentative for produktionen af de ruder, for hvilke der ansøges om godkendelse.
 2.2.
 Før hver prøvning opbevares prøveemnerne af plexiglas mindst fire timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C. Prøvningerne finder sted så hurtigt som muligt, efter at emnerne er taget ud af det rum, hvor de har været opbevaret.
 2.3.
 Den rude, der er indsendt til godkendelse, anses for at opfylde bestemmelserne i nærværende bilag, såfremt den har samme sammensætning som en forrude, der allerede er godkendt i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 10.
 3. PRØVNING AF MEKANISK MODSTANDSDYGTIGHED — PRØVNING MED EN KUGLE PÅ 227 g
 Forskrifterne i punkt 3 i bilag 7 finder anvendelse.
 4. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR PÅVIRKNINGER FRA OMGIVELSERNE
 4.1. Prøvning af modstandsdygtigheden over for slid
 4.1.1. Slidprøve på ydersiden
 Forskrifterne i punkt 5.1 i bilag 7 finder anvendelse.
 4.1.2. Slidprøve på indersiden
 Forskrifterne i punkt 2.1 i bilag 9 finder anvendelse.
 4.2. Prøvning af modstandsdygtigheden over for høje temperaturer
 Forskrifterne i punkt 5 i bilag 3 finder anvendelse.
 4.3. Prøvning af modstandsdygtigheden over for lyspåvirkninger
 Forskrifterne i punkt 6.3 i bilag 3 finder anvendelse.
 4.4. Prøvning af modstandsdygtigheden over for fugt
 Forskrifterne i punkt 7 i bilag 3 finder anvendelse.
 4.5. Prøvning af modstandsdygtigheden over for temperaturændringer
 Forskrifterne i punkt 8 i bilag 3 finder anvendelse.
 5. OPTISKE EGENSKABER
 De i punkt 9.1 i bilag 3 anførte bestemmelser vedrørende den regelmæssige lysgennemgang gælder for glasruder eller dele af glasruder, der findes på steder, der spiller en væsentlig rolle for førerens udsyn.
 6. PRØVNING AF BRANDBESTANDIGHED
 Forskrifterne i punkt 10 i bilag 3 finder anvendelse.
 7. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR KEMISKE STOFFER
 Forskrifterne i punkt 11.2.1 i bilag 3 finder anvendelse.
 BILAG 12
 FLERLAGSRUDER
 1. DEFINITION AF TYPEN
 Flerlagsruder anses for at tilhøre forskellige typer, såfremt de er forskellige med hensyn til mindst ét af følgende primære eller sekundære egenskaber:
 1.1.
 De primære egenskaber er:
 1.1.1.
 Fabriks- eller varemærke
 1.1.2.
 Antallet af enkelte ruder
 1.1.3.
 Sammensætningen af flerlagsruden (symmetrisk, asymmetrisk)
 1.1.4.
 Typen af hver af ruderne, som defineret i punkt 1 i bilag 5, 7 eller 11 til dette regulativ
 1.1.5.
 Den nominelle bredde af mellemrummet/mellemrummene mellem de to ruder
 1.1.6.
 Fastgørelsestypen.
 1.2.
 De sekundære egenskaber er:
 1.2.1.
 De sekundære egenskaber for hver af ruderne, som defineret i punkt 1.2 i bilag 5, 7 eller 11 til dette regulativ.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 2.1.
 Hver af ruderne i flerlagsruden skal enten være typegodkendt eller underkastet kravene i det relevante bilag til dette regulativ (bilag 5, 7 eller 11).
 2.2.
 Prøvninger udført på en flerlagsrude med et eller flere mellemrum med en nominel bredde »e1« (... »en«) anses for at gælde for alle flerlagsruder med samme egenskaber og med en nominel bredde af mellemrummet/mellemrummene på »e1 ± 3 mm« (... »en ± 3 mm«). Ansøgeren af godkendelsen


text:
kan imidlertid godt indsende de prøveeksemplarer, der har det/de mindste mellemrum, og de prøver, der har det/de største mellemrum.
 2.3.
 I forbindelse med flerlagsruder med mindst én rude af lamineret glas eller af plexiglas opbevares prøveemnerne inden forsøget i mindst 4 timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C. Prøvningerne udføres, så snart prøveemnerne er taget ud af beholderen, hvori de har været opbevaret.
 3. PRØVNING MED ATTRAPHOVED
 3.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 3.2. Antal prøveemner
 Seks prøveemner (1 100 mm × 500 mm) ± 5/2 mm underkastes prøvning for hver tykkelseskategori for de enkelte ruder og for hver mellemrumsbredde som defineret i punkt 1.1.4 ovenfor.
 3.3. Prøvningsmetode
 3.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 3.1 i bilag 3 beskrevne.
 3.3.2.
 Faldhøjden skal være 1,50 m ± 0/5 mm.
 3.3.3.
 Hvis det drejer sig om en asymmetrisk flerlagsrude, udføres der tre prøvninger på den ene flade og tre på den anden.
 3.4. Fortolkning af resultater
 3.4.1.
 Flerlagsruder bestående af ruder af glas med ensartet hærdning:
 Prøvningen anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt alle elementer knuses.
 3.4.2.
 Flerlagsruder bestående af ruder af lamineret glas og/eller af plexiglasruder:
 Prøven anses for at give et tilfredsstillende resultat, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 3.4.2.1.
 prøveemnets to elementer giver efter og knuses, idet der opstår adskillige cirkelformede revner centreret omtrentligt om anslagspunktet
 3.4.2.2.
 mellemlægget (eller mellemlæggene) kan revne, men dukkens hoved må ikke gå igennem
 3.4.2.3.
 der må ikke løsrives nogen større glassplinter fra mellemlægget.
 3.4.3.
 Flerlagsrude bestående af mindst en rude af glas med ensartet hærdning og mindst en rude af lamineret glas eller plexiglas bortset fra forruder:
 3.4.3.1.
 ruden/ruderne af glas med ensartet hærdning knuses
 3.4.3.2.
 ruden/ruderne af lamineret glas eller plexiglas giver efter og knuses, idet der opstår adskillige cirkelformede revner centreret omtrentligt om anslagspunktet
 3.4.3.3.
 mellemlægget (eller mellemlæggene) kan revne, men dukkens hoved må ikke gå igennem
 3.4.3.4.
 der må ikke løsrives nogen større glassplinter fra mellemlægget.
 3.4.4.
 En serie prøveemner, der er indsendt til godkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til prøvning med attraphoved, såfremt alle prøvningerne giver tilfredsstillende resultat.
 4. OPTISKE EGENSKABER
 Bestemmelserne vedrørende regelmæssig lysgennemgang i bilag 3, punkt 9.1, gælder for flerlagsruder eller dele af flerlagsruder, som er anbragt på steder af afgørende betydning for førerens udsyn.
 BILAG 13
 GRUPPEINDDELING AF FORRUDER MED HENBLIK PÅ GODKENDELSESPRØVNING
 1.
 Følgende aspekter af forruder tages i betragtning:
 1.1.
 udfoldet flade
 1.2.
 segmenthøjde
 1.3.
 krumning.
 2.
 En gruppe består af en tykkelseskategori.
 3.
 Klassificeringen foregår i stigende rækkefølge efter de udfoldede fladers størrelse
 Udvælgelsen sker blandt de fem største og de fem mindste efter følgende pointtildeling:
 1 til den største
 1 til den mindste
 2 til den umiddelbart under 1
 2 til den umiddelbart over 1
 3 til den umiddelbart under 2
 3 til den umiddelbart over 2
 4 til den umiddelbart under 3
 4 til den umiddelbart over 3
 5 til den umiddelbart under 4
 5 til den umiddelbart over 4
 4.
 Inden


text:
for hver af de to serier, som er defineret i punkt 3 ovenfor, angives segmenthøjde som følger:
 1 til største segmenthøjde
 2 til den næststørste
 3 til den næststørste
 osv.
 5.
 Inden for hver af de to serier, som er defineret i punkt 3 ovenfor, angives krumning som følger:
 1 til den mindste krumning
 2 til den næstmindste
 3 til den næstmindste
 osv.
 6.
 Pointene sammentælles for hver forrude i de to serier, der er defineret i punkt 3
 6.1.
 Den forrude blandt de fem største områder og blandt de fem mindste, der har det laveste samlede pointtal, underkastes de komplette prøver, der er beskrevet i bilag 4, 6, 8, 9 og 10.
 6.2.
 De øvrige forruder i samme serie underkastes de prøvninger til kontrol af de optiske egenskaber, der er fastsat i punkt 9 i bilag 3.
 7.
 Visse forruder, hvis parametre med hensyn til form og/eller krumningsradius viser betydelige forskelle i forhold til de ekstreme tilfælde i den udvalgte gruppe, kan ligeledes prøves, såfremt den tekniske tjeneste, der udfører prøvningen, skønner, at disse parametre kan få alvorlige negative virkninger.
 8.
 Grænserne for gruppen fastsættes i forhold til forrudernes udfoldede overflader. Såfremt en forrude, der indgives til typegodkendelse, har en udfoldet flade, der falder uden for de fastsatte grænser og/eller en betydeligt større segmenthøjde eller en betydelig mindre krumningsradius, skal den anses for at tilhøre en ny type og underkastes supplerende prøvninger, såfremt den tekniske tjeneste finder det teknisk nødvendigt i betragtning af de foreliggende informationer vedrørende produktet og det anvendte materiale.
 9.
 Såfremt en anden forrudemodel på et senere tidspunkt skulle blive produceret af indehaveren af en godkendelsestykkelse i en allerede typegodkendt tykkelseskategori:
 9.1.
 Det skal kontrolleres, om pågældende model kan omfattes af de fem største eller de fem mindste, der er udtaget til godkendelse i den pågældende gruppe.
 9.2.
 Der foretages pointtildeling på ny efter den i punkt 3, 4 og 5 ovenfor beskrevne fremgangsmåde.
 9.3.
 Såfremt summen af de tildelte point til forruden, der er indgrupperet blandt de fem største eller de fem mindste:
 9.3.1.
 er den laveste, underkastes den følgende prøver:
 9.3.1.1.
 Forrude af hærdet glas:
 9.3.1.1.1.
 Brud- og splintringsprøve
 9.3.1.1.2.
 Prøvning med attraphoved
 9.3.1.1.3.
 Optisk forvrængning
 9.3.1.1.4.
 Sekundærbilledseparation
 9.3.1.1.5.
 Lysgennemgang.
 9.3.1.2.
 Forruder af almindeligt lamineret glas og forruder af plexiglas:
 9.3.1.2.1.
 Prøvning med attraphoved
 9.3.1.2.2.
 Optisk forvrængning
 9.3.1.2.3.
 Sekundærbilledseparation
 9.3.1.2.4.
 Lysgennemgang.
 9.3.1.3.
 For forruder af behandlet lamineret glas, prøvningerne i punkt 9.3.1.1.1, 9.3.1.1.2 og 9.3.1.2.
 9.3.1.4.
 For forruder beklædt med plast, prøvningerne i punkt 9.3.1.1 eller 9.3.1.2 (afhængigt af det relevante).
 9.3.2.
 I modsat fald udføres kun de prøvninger for kontrol af optiske egenskaber, som foreskrives i punkt 9 i bilag 3.
 BILAG 14
 RUDER I STIFT PLAST
 1. DEFINITION AF TYPEN
 Ruder af stift plast anses for at tilhøre forskellige typer, hvis de er forskellige med hensyn til mindst ét af nedenstående primære eller sekundære egenskaber.
 1.1.
 De primære egenskaber er:
 1.1.1.
 fabriks- eller varemærker
 1.1.2.
 materialets kemiske betegnelse
 1.1.3.
 fabrikantens klassifikation af materialet
 1.1.4.
 fremstillingsprocessen
 1.1.5.
 form og dimensioner
 1.1.6.
 den nominelle


text:
tykkelse. Tykkelsestolerancen for produkter i ekstruderet plast er ± 10 % af den nominelle tykkelse. For plastprodukter fremstillet ved andre teknikker (f.eks. støbte akrylplader) findes den accepterede tykkelsestolerance ved hjælp af ligningen (
 , hvor e er tykkelsen i millimeter. Referencestandarden er ISO 7823/1
 1.1.7.
 plastproduktets farvning
 1.1.8.
 overfladebeklædningens art.
 1.2.
 De sekundære egenskaber er følgende:
 1.2.1.
 Tilstedeværelse af elektriske ledere eller varmelegemer.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 2.1.
 For så vidt angår ruder i stift plast udføres prøvningerne enten på plane prøveemner, som er absolut repræsentative for det færdige produkt, eller på de færdige dele. Alle optiske målinger udføres på rigtige dele.
 2.2.
 Prøveemnerne skal gøres fri for beskyttelsesfilm og rengøres omhyggeligt før prøvningen.
 2.2.1.
 De opbevares i 48 timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C og ved en relativ fugtighed på 50 % ± 5 %.
 2.3.
 Der oprettes klasser til beskrivelse af brudegenskaber under dynamisk belastning afhængigt af den pågældende anvendelse af plasten. Disse klasser vedrører det menneskelige hoveds sandsynlige kontakt med plastruden og omfatter forskellige krav i forbindelse med prøvningen med attraphoved.
 3. FLEKSIBILITETSPRØVNING
 3.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 3.2. Antal prøveemner
 Et plant prøveemne, der måler 300 mm × 25 mm, prøves.
 3.3. Prøvningsmetode
 3.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 12 i bilag 3 beskrevne.
 3.4. Fortolkning af resultater
 For at et prøveemne eller prøveeksemplar kan betragtes som stift, skal dets lodrette afbøjning være under eller lig med 50 mm efter 60 sekunder.
 4. PRØVNING MED ATTRAPHOVED
 4.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 4.2. Antal prøveemner
 Seks plane prøveemner (1 170 × 570 mm + 0/– 2 mm) eller seks komplette dele prøves.
 4.3. Prøvningsmetode
 4.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 3.2 i bilag 3 beskrevne.
 4.3.2.
 For ruder som f.eks. skilleruder og adskillelsesvinduer med sandsynlighed for sammenstød (klassifikation VIII/A) skal faldhøjden være 3 m. Desuden skal HIC-værdien måles.
 4.3.3.
 For ruder som f.eks. sidevinduer, bagvinduer og soltage med mindsket sandsynlighed for sammenstød (klassifikation VIII/B), skal faldhøjden være 1,5 m. Desuden skal HIC-værdien måles.
 4.3.4.
 For ruder uden kontaktmulighed og for små vinduer i køretøjer samt alle vinduer i påhængskøretøjer (klassifikation VIII/C) foretages ingen prøvning med hovedattrap. Et lille vindue er et vindue, hvori der ikke kan ridses en cirkel med en diameter på 150 mm.
 4.4. Fortolkning af resultater
 Prøven anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 4.4.1.
 Prøveemnet eller prøveeksemplaret er hverken penetreret eller knust i helt fra hinanden adskilte store stykker.
 4.4.2.
 HIC-værdien er under 1 000.
 4.4.3.
 En serie prøveemner, der er indsendt til typegodkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til prøvning med attraphoved, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 4.4.3.1.
 alle prøvninger giver et tilfredsstillende resultat, eller
 4.4.3.2.
 en prøve giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøver på en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultater.
 5. PRØVNING AF MEKANISK MODSTANDSDYGTIGHED — PRØVNING MED EN KUGLE


text:
PÅ 227 g
 5.1. Vanskelighedsindseks for de sekundære egenskaber:
 1.
 uden elektriske ledere eller varmelegemer
 2.
 med elektriske ledere eller varmelegemer.
 5.2. Antal prøveemner
 Ti plane prøveemner (300 mm + 10/– 0 mm) eller ti tilnærmelsesvis plane færdige dele prøves.
 5.3. Prøvningsmetode
 5.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 2.1 i bilag 3 foreskrevne.
 5.3.2.
 Faldhøjden for de forskellige tykkelsesværdier er anført i tabellen nedenfor:
 Rudetykkelse (mm)
 Faldhøjde (m)
 < 3
 2
 4
 3
 5
 4
 > 6
 5
 Ved mellemværdier for prøveemnets tykkelse i intervallet mellem 3 mm og 6 mm skal faldhøjden interpoleres.
 5.4. Fortolkning af resultater
 5.4.1.
 Kugleprøvningen anses for at give et tilfredsstillende resultat, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 kuglen går ikke igennem prøveemnet
 b)
 prøveemnet knuses ikke i flere adskilte stykker.
 Revner og brud i ruden som følge af sammenstødet tillades imidlertid.
 5.4.2.
 En serie prøveemner, der er indsendt til godkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til prøvning med kuglen på 227 g, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 5.4.2.1.
 Otte eller flere separate prøvninger giver et tilfredsstillende resultat fra faldhøjden.
 5.4.2.2.
 Tre eller flere prøvninger giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøvninger udført på en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultater.
 5.5. Prøvning med kugle på 227 g ved – 18 °C ± 2 °C
 5.5.1.
 For at mindske temperaturændringen i prøveemnet, udføres prøvningen senest 30 sekunder efter, at prøveemnet er fjernet fra konditioneringsanordningen.
 5.5.2.
 Prøvningsmetoden skal være den i punkt 5.3 i dette bilag beskrevne; dog skal prøvningstemperaturen være – 18 °C ± 2 °C.
 5.5.3.
 Fortolkning af resultaterne foretages i overensstemmelse med punkt 5.4 i dette bilag.
 6. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHEDEN OVER FOR PÅVIRKNINGER FRA OMGIVELSERNE
 6.1. Prøvning af modstandsdygtigheden over for slid
 6.1.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 4 i bilag 3 finder anvendelse; prøvningen foretages over enten 1 000, 500 eller 100 cyklusser for at måle overfladeslid på produktet.
 6.1.2. Tre plane kvadratiske prøveemner med sider på 100 mm for hver overfladetype underkastes prøvning.
 6.1.3. Fortolkning af resultater
 6.1.3.1.
 I tilfælde af rudemateriale i klasse L skal slidprøvningen anses for at give et tilfredsstillende resultat, hvis den samlede lysspredning efterfølgende ikke overstiger 10 % efter 1 000 cyklusser på prøveemnets ydre overflade og 4 % efter 100 cyklusser på prøveemnets indre overflade.
 6.1.3.2.
 I tilfælde af rudemateriale i klasse M skal slidprøvningen anses for at give et tilfredsstillende resultat, hvis den samlede lysspredning efterfølgende ikke overstiger 10 % efter 500 cyklusser på prøveemnets ydre overflade og 4 % efter 100 cyklusser på prøveemnets indre overflade.
 6.1.3.3.
 Der kræves ingen slidprøvning for soltage.
 6.1.4. En serie prøveemner, der er indsendt til godkendelse, anses for tilfredsstillende, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 alle prøveemner opfylder kravene, eller
 b)
 et prøveemne giver utilfredsstillende resultat, men gentagelse af prøvningerne på en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultat.
 6.2. Prøvning for vejrbestandighed
 6.2.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 6.4 i bilag 3 finder anvendelse. Den samlede eksponering for ultraviolet bestråling med langbue-xenonlampen skal være


text:
500 MJ/m2. Under bestrålingen udsættes prøveemnerne for vandbesprøjtning i kontinuerlige cyklusser. Under en 120-timers-cyklus udsættes prøveemnerne for lys uden vandbesprøjtning i 102 minutter og for lys med vandbesprøjtning i 18 minutter.
 6.2.1.1.
 Andre metoder, der giver tilsvarende resultater, tillades.
 6.2.2. Antal prøveemner
 Tre plane prøveemner, der måler 130 mm × 40 mm, udskåret fra et plant eksemplar af en rude, prøves.
 6.2.3. Fortolkning af resultater
 6.2.3.1.
 Prøvningen for vejrbestandighed anses for at give et tilfredsstillende resultat, såfremt:
 6.2.3.1.1.
 den målte lysgennemgang, jf. bilag 3, punkt 9.1, ikke falder til under 95 % af værdien forud for vejrpåvirkningen. Hertil kommer, at værdien for vinduer af betydning for førerens sigtbarhed ikke må falde til under 70 %.
 6.2.3.1.2.
 der under vejrpåvirkningen ikke forekommer bobler eller synlig nedbrydning, misfarvning, uklarhed eller krakelering.
 6.2.4. En serie prøveemner eller prøveeksemplarer, der fremstilles til godkendelse, anses for at være tilfredsstillende med hensyn til simuleret vejrpåvirkning, hvis én af følgende betingelser er opfyldt:
 6.2.4.1.
 alle prøveemner giver et tilfredsstillende resultat
 6.2.4.2.
 et prøveemne giver et utilfredsstillende resultat, men en ny prøveserie udført på en ny serie prøveemner eller prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat.
 6.3. Krydsskæringsprøvning
 6.3.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 13 i bilag 3 finder kun anvendelse på beklædte stive produkter.
 6.3.2. Krydsskæringsprøvningen udføres på et af prøveemnerne i punkt 6.2.
 6.3.3. Fortolkning af resultater
 6.3.3.1.
 Krydsskæringsprøvningen anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt:
 6.3.3.1.1.
 krydsskæringsværdien Gt1 opnås.
 6.3.3.2.
 Prøveemnet anses for tilfredsstillende for så vidt angår godkendelse, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 6.3.3.2.1.
 prøvningen giver tilfredsstillende resultat
 6.3.3.2.2.
 prøvningen giver et utilfredsstillende resultat, men en ny prøvning udført på et resterende prøveemne fra prøvningen i punkt 6.2 giver tilfredsstillende resultater.
 6.4. Prøvning af modstandsdygtigheden over for fugt
 6.4.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 7 i bilag 3 finder anvendelse.
 6.4.2. Der foretages prøvning af 10 plane kvadratiske prøveemner med sider på 300 mm.
 6.4.3. Fortolkning af resultater
 6.4.3.1.
 Prøvningen af modstandsdygtighed over for fugt anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt:
 6.4.3.1.1.
 der ikke forekommer nedbrydning, såsom bobler eller uklarhed, på nogen af prøveemnerne
 6.4.3.1.2.
 og lysgennemgangen målt i henhold til punkt 9.1 i bilag 3 ikke falder til under 95 % af værdien forud for prøvningen og desuden ikke falder til under 70 % for et vindue af betydning for førerens udsyn.
 6.4.4. Efter prøvning skal prøveemnerne opbevares i mindst 48 timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 % ± 5 % og derefter underkastes faldprøvning med kugle på 227 g som beskrevet i punkt 5 i dette bilag.
 7. OPTISKE EGENSKABER
 Forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3 finder anvendelse på produkter, som har betydning for førerens udsyn.
 7.1. Fortolkning af resultater
 En serie prøveemner anses for tilfredsstillende, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 7.1.1.
 Alle prøver giver et tilfredsstillende resultat.
 7.1.2.
 Et prøveemne giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultater.
 8. BRANDBESTANDIGHEDSPRØVNING
 8.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i


text:
punkt 10 i bilag 3 finder anvendelse.
 8.2. Fortolkning af resultater
 Brandbestandighedsprøvningen anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt brandhastigheden er mindre end 110 mm/min.
 8.2.1.
 For så vidt angår godkendelse anses en serie prøveeksemplarer for tilfredsstillende, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 8.2.1.1.
 Alle prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat.
 8.2.1.2.
 Et prøveeksemplar giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveeksemplarer giver tilfredsstillende resultater.
 9. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR KEMISKE STOFFER
 9.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 11 i bilag 3 finder anvendelse.
 9.2. Fortolkning af resultater
 En serie prøveeksemplarer anses for acceptable, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 9.2.1.
 alle prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat
 9.2.2.
 et prøveeksemplar giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveeksemplarer giver tilfredsstillende resultater.
 BILAG 15
 FLEKSIBLE PLASTRUDER
 1. DEFINITION AF TYPEN
 Fleksible plastruder anses for at tilhøre forskellige typer, hvis de er forskellige med hensyn til mindst ét af nedenstående primære eller sekundære egenskaber.
 1.1.
 De primære egenskaber er:
 1.1.1.
 fabriks- eller varemærker
 1.1.2.
 materialets kemiske betegnelse
 1.1.3.
 fabrikantens klassifikation af materialet
 1.1.4.
 fremstillingsprocessen
 1.1.5.
 den nominelle tykkelse (e), idet der tillades en fabrikationstolerance på: ± (0,1 mm + 0,1. e) d > 0,1 mm
 1.1.6.
 plastproduktets farvning
 1.1.7.
 overfladebeklædningens/overfladebeklædningernes art.
 1.2.
 De sekundære egenskaber er følgende:
 1.2.1.
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 2.1.
 For så vidt angår fleksible plastruder udføres prøvningerne på plane prøveemner, som enten er skåret ud fra færdige produkter eller specielt fremstillet. I begge tilfælde skal prøveemnerne i enhver henseende være absolut repræsentative for den produktion af ruder, for hvilken der ansøges om godkendelse.
 2.2.
 Prøveemnerne skal gøres fri for beskyttelsesfilm og rengøres omhyggeligt før prøvningen.
 2.2.1.
 De opbevares i 48 timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C og ved en relativ fugtighed på 50 % ± 5 %.
 3. FLEKSIBILITETS- OG FOLDNINGSPRØVNING
 3.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 3.2. Antal prøveemner
 Et plant prøveemne, der måler 300 mm × 25 mm, prøves.
 3.3. Prøvningsmetode
 3.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 12 i bilag 3 beskrevne.
 3.4. Fortolkning af resultater
 For at et prøveemne eller prøveeksemplar kan betragtes som fleksibelt, skal dets lodrette afbøjning være over 50 mm efter 60 sekunder.
 10 sekunder efter en bøjeprøvning på 180° må materialet ikke udvise tegn på brud ved bøjningspunktet.
 4. PRØVNING AF MEKANISK MODSTANDSDYGTIGHED
 4.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 4.2. Prøvning med kugle på 227 g ved 20 °C ± 5 °C
 4.2.1. Antal prøveemner
 Der foretages prøvning af 10 plane kvadratiske prøveemner med sider på 300 mm + 10/– 0 mm.
 4.2.2. Prøvningsmetode
 4.2.2.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 2.1 i bilag 3 foreskrevne.
 4.2.2.2.
 Faldhøjden er 2 m for alle tykkelser.
 4.2.3. Fortolkning af resultater
 4.2.3.1.
 Slagprøven med en kugle anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt kuglen ikke går igennem prøveemnet.
 4.2.3.2.
 En serie


text:
prøveemner, der er indsendt til godkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til prøvning med kuglen på 227 g, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 4.2.3.2.1.
 Otte eller flere prøvninger giver et tilfredsstillende resultat fra faldhøjden.
 4.2.3.2.2.
 Flere end to prøvninger giver et utilfredsstillende resultat ved mindste faldhøjde, men en ny serie prøvninger udført på en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultater.
 4.3. Prøvning med kugle på 227 g ved – 18 °C ± 2 °C
 4.3.1. For at mindske temperaturændringen i prøveemnet udføres prøvningen senest 30 sekunder efter, at prøveemnet er fjernet fra konditioneringsanordningen.
 4.3.2. Prøvningsmetoden skal være den i punkt 4.4.2 i dette bilag beskrevne, dog skal prøveemnets temperatur være – 18 °C ± 2 °C.
 4.3.3. Fortolkning af resultaterne foretages i overensstemmelse med punkt 4.2.3 i dette bilag.
 5. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHEDEN OVER FOR PÅVIRKNINGER FRA OMGIVELSERNE
 5.1. Prøvning for vejrbestandighed
 5.1.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 6.4 i bilag 3 finder anvendelse. Den samlede eksponering for ultraviolet bestråling med langbue-xenonlampen skal være 500 MJ/m2. Under bestrålingen udsættes prøveemnerne for vandbesprøjtning i kontinuerlige cyklusser. Under en 120-timers-cyklus udsættes prøveemnerne for lys uden vandbesprøjtning i 102 minutter og for lys med vandbesprøjtning i 18 minutter.
 5.1.1.1.
 Andre metoder, der giver tilsvarende resultater, tillades.
 5.1.2. Antal prøveemner
 Tre plane prøveemner, der måler 130 mm × 40 mm, udskåret fra et plant eksemplar af en rude, prøves.
 5.1.3. Fortolkning af resultater
 Prøvning af bestandigheden over for simuleret vejrpåvirkning anses for at give et tilfredsstillende resultat, såfremt:
 5.1.3.1.
 den målte lysgennemgang, jf. bilag 3, punkt 9.1, ikke falder til under 95 % af værdien forud for vejrpåvirkningen. Hertil kommer, at værdien for vinduer af betydning for førerens sigtbarhed ikke må falde til under 70 %.
 5.1.3.2.
 der under vejrpåvirkningen ikke forekommer bobler eller synlig nedbrydning, misfarvning, uklarhed eller krakelering.
 5.1.4. En serie prøveemner eller prøveeksemplarer, der fremstilles til godkendelse, anses for at være tilfredsstillende med hensyn til vejrbestandighed, hvis én af følgende betingelser er opfyldt:
 5.1.4.1.
 alle prøveemner giver et tilfredsstillende resultat
 5.1.4.2.
 et prøveemne giver et utilfredsstillende resultat, men en ny prøveserie udført på en ny serie prøveemner eller prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat.
 6. OPTISKE EGENSKABER
 Forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3 finder anvendelse på produkter, som har betydning for førerens udsyn.
 6.1. Fortolkning af resultater
 En serie prøveeksemplarer anses for tilfredsstillende, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 6.1.1.
 alle prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat
 6.1.2.
 et prøveeksemplar giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultater.
 7. BRANDBESTANDIGHEDSPRØVE
 7.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 10 i bilag 3 finder anvendelse.
 7.2. Fortolkning af resultater
 Brandbestandighedsprøvningen anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt brandhastigheden er mindre end 110 mm/min.
 7.2.1.
 For så vidt angår godkendelse anses en serie prøveeksemplarer for tilfredsstillende, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 7.2.1.1.
 Alle prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat.
 7.2.1.2.
 Et prøveeksemplar giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveeksemplarer giver tilfredsstillende resultater.
 8. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR KEMISKE STOFFER
 8.1. Vanskelighedsindeks


text:
og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 11.2.1 i bilag 3 finder anvendelse.
 8.2. Fortolkning af resultater
 En serie prøveeksemplarer anses for acceptable, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 8.2.1.
 alle prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat
 8.2.2.
 et prøveeksemplar giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveeksemplarer giver tilfredsstillende resultater.
 BILAG 16
 FLERLAGSRUDER I STIFT PLAST
 1. DEFINITION AF TYPEN
 (bilag 16 er kun gyldigt for flerlagsruder samlet af to ruder)
 Flerlagsruder anses for at tilhøre forskellige typer, såfremt de er forskellige med hensyn til mindst ét af følgende primære eller sekundære egenskaber:
 1.1. De primære egenskaber er:
 1.1.1.
 Fabriks- eller varemærke
 1.1.2.
 De anvendte ruders kemiske betegnelse.
 1.1.3.
 Fabrikantens klassifikation af ruderne.
 1.1.4.
 De anvendte ruders tykkelse.
 1.1.5.
 Vinduesfremstillingsprocesssen.
 1.1.6.
 Bredden af mellemrummet mellem de anvendte plastruder.
 1.1.7.
 Plastrudernes farvning
 1.1.8.
 Overfladebeklædningens type og art.
 1.2. De sekundære egenskaber er følgende:
 1.2.1.
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 2.1. Ved flerlagsruder i stift plast udføres prøvninger af enten plane prøveemner eller færdige dele, afhængigt af prøvningsforskrifterne.
 2.2. Prøveemnerne skal gøres fri for beskyttelsesfilm og rengøres før prøvningen. De opbevares i 24 timer forud for prøvningen ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C og ved en relativ fugtighed på 50 % ± 5 %.
 2.3. Den nominelle tykkelsestolerance for produkter i ekstruderet plast er ± 10 % af den nominelle tykkelse. For plastprodukter fremstillet ved andre teknikker (f.eks. støbte akrylplader) findes den accepterede tykkelsestolerance ved hjælp af ligningen:
 hvor e er rudens nominelle tykkelse.
 Referencestandarden er ISO 7823/1.
 NB: Hvis tykkelsen ikke er konstant pga. formgivningsteknikker, foretages målingen af tykkelsen ved enhedens geometriske centrum.
 2.4. De prøvninger, der udføres på flerlagsruder i stift plast med en nominel bredde for mellemrummet »e« målt i det geometriske centrum, anses for at gælde for alle flerlagsruder i stift plast med de samme egenskaber og en nominel bredde af mellemrummet »e« ± 5 mm.
 Ansøgeren om godkendelse kan i stedet vælge at indsende de prøver, der har de største og mindste nominelle mellemrum.
 3. FLEKSIBILITETSPRØVNING
 3.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 3.2. Antal prøveemner
 Et prøveemne for hver anvendt rude i vinduet med målene 300 mm × 25 mm prøves.
 3.3. Prøvningsmetode
 3.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 12 i bilag 3 beskrevne.
 3.4. Fortolkning af resultater
 Den lodrette afvigelse af begge anvendte ruder skal være mindre end 50 mm efter 60 sekunder.
 4. PRØVNING MED ATTRAPHOVED
 4.1. Vanskelighedsindeks for de sekundære egenskaber
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 4.2. Antal prøveemner
 Seks repræsentative vinduer med målene 1 170 × 570 mm (± 0/2 mm i begge retninger) prøves. Prøveemnerne skal kunne fastholdes i kanterne.
 4.3. Prøvningsmetode
 4.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 3.2 i bilag 3 beskrevne. Anslaget foretages mod vinduets inderside.
 4.3.2.
 For ruder som f.eks. skilleruder og adskillelsesvinduer med høj sandsynlighed for sammenstød skal faldhøjden være 3 m.
 Desuden måles HIC-værdien.
 4.3.3.
 For ruder som


text:
sidevinduer, bagvinduer og soltage, som har mindre sandsynlighed for sammenstød, skal faldhøjden være 1,5 m.
 Desuden måles HIC-værdien.
 4.3.4.
 For ruder uden kontaktmulighed, f.eks. vinduer i påhængskøretøjer og små vinduer, foretages ingen prøvning med hovedattrap. Et lille vindue er et vindue, hvori der ikke kan ridses en cirkel med en diameter på 150 mm.
 4.4. Fortolkning af resultater
 Prøven anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 4.4.1.
 Prøveemnet er hverken penetreret eller knust i helt fra hinanden adskilte store stykker.
 4.4.2.
 HIC-værdien er under 1 000.
 4.4.3.
 En serie prøveemner, der er indsendt til typegodkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til prøvning med attraphoved, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 4.4.3.1.
 alle prøvninger giver et tilfredsstillende resultat, eller
 4.4.3.2.
 en prøve giver et negativt resultat, men en ny serie prøver på en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultater.
 5. PRØVNING AF MEKANISK MODSTANDSDYGTIGHED — PRØVNING MED EN KUGLE PÅ 227 G
 5.1. Vanskelighedsindseks for de sekundære egenskaber:
 Ingen af de sekundære egenskaber tages i betragtning.
 5.2. Antal prøveemner
 Ti plane prøveemner af den ydre rude i enheden eller 10 færdige dele i størrelsen 300 mm × 300 mm (± 10/0 mm) prøves.
 5.3. Prøvningsmetode
 5.3.1.
 Den metode, der skal anvendes, er den i punkt 2.1 i bilag 3 foreskrevne.
 Anslaget foretages mod prøvevinduets yderside.
 5.3.2.
 Faldhøjden for de forskellige tykkelsesværdier for vinduets ydre del er anført i tabellen nedenfor:
 Tykkelse af yderrude
 (mm)
 Faldhøjde
 (m)
 < 3
 4
 5
 > 6
 2
 3
 4
 5
 Ved tykkelsesværdier i mellemområdet i intervallet mellem 3 mm og 6 mm skal faldhøjden interpoleres.
 5.4. Fortolkning af resultater
 5.4.1.
 Kugleprøvningen anses for at give et tilfredsstillende resultat, hvis følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 kuglen går ikke igennem prøveemnet
 b)
 prøveemnet knuses ikke i flere adskilte stykker.
 5.4.2.
 En serie prøveemner, der er indsendt til godkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til prøvning med kuglen på 227 g, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 5.4.2.1.
 Otte eller flere separate prøvninger giver et tilfredsstillende resultat fra faldhøjden.
 5.4.2.2.
 Tre eller flere prøvninger giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøvninger udført på en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultater.
 5.5. Prøvning med kugle på 227 g ved – 18 °C ± 2 °C
 5.5.1.
 For at mindske temperaturændringen i prøveemnet, udføres prøvningen senest 30 sekunder efter, at prøveemnet er fjernet fra konditioneringsanordningen.
 5.5.2.
 Prøvningsmetoden skal være den i punkt 5.3 i dette bilag beskrevne; dog skal prøvningstemperaturen være – 18 °C ± 2 °C.
 5.5.3.
 Fortolkning af resultaterne foretages i overensstemmelse med punkt 5.4 i dette bilag.
 6. PRØVNING AF MODSTANDSDYGTIGHEDEN OVER FOR PÅVIRKNINGER FRA OMGIVELSERNE
 6.1. Prøvning af modstandsdygtigheden over for slid
 6.1.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 4 i bilag 3 finder anvendelse; prøvningen foretages over enten 1 000, 500 eller 100 cyklusser for at måle overfladeslid på produktet.
 6.1.2. Tre plane kvadratiske prøveemner med sider på 100 mm for hver overfladetype underkastes prøvning.
 6.1.3. Fortolkning af resultater
 6.1.3.1.
 I tilfælde af rudemateriale i


text:
klasse L skal slidprøvningen anses for at give et tilfredsstillende resultat, hvis den samlede lysspredning efterfølgende ikke overstiger 2 % efter 1 000 cyklusser på prøveemnets ydre overflade og 4 % efter 100 cyklusser på prøveemnets indre overflade.
 6.1.3.2.
 I tilfælde af rudemateriale i klasse M skal slidprøvningen anses for at give et tilfredsstillende resultat, hvis den samlede lysspredning efterfølgende ikke overstiger 10 % efter 500 cyklusser på prøveemnets ydre overflade og 4 % efter 100 cyklusser på prøveemnets indre overflade.
 6.1.3.3.
 Der kræves ingen slidprøvning for soltage.
 6.1.4. En serie prøveeksemplarer, der er indsendt til godkendelse, anses for tilfredsstillende, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 a)
 alle eksemplarerne opfylder kravene eller
 b)
 en prøve giver utilfredsstillende resultat, men gentagelse af prøvningerne på en ny serie prøveeksemplarer giver tilfredsstillende resultat.
 6.2. Prøvning for vejrbestandighed
 6.2.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 6.4 i bilag 3 finder anvendelse. Den samlede eksponering for ultraviolet bestråling med langbue-xenonlampen skal være 500 MJ/m2. Under bestrålingen udsættes prøveemnerne for vandbesprøjtning i kontinuerlige cyklusser. Over en 120-minutters-cyklus udsættes prøveemnerne for lys uden vandbesprøjtning i 102 minutter og for lys med vandbesprøjtning i 18 minutter.
 6.2.1.1. Andre metoder, der giver tilsvarende resultater, tillades.
 6.2.2. Antal prøveemner
 Tre plane prøveemner, der måler 130 mm × 40 mm, udskåret fra den ydre rude, prøves.
 6.2.3. Fortolkning af resultater
 6.2.3.1. Prøvningen for vejrbestandighed anses for at give et tilfredsstillende resultat, såfremt:
 6.2.3.1.1.
 den målte lysgennemgang, jf. bilag 3, punkt 9.1, ikke falder til under 95 % af værdien forud for vejrpåvirkningen. Hertil kommer, at værdien for vinduer af betydning for førerens sigtbarhed ikke må falde til under 70 %.
 6.2.3.1.2.
 der under vejrpåvirkningen ikke forekommer bobler eller synlig nedbrydning, misfarvning, uklarhed eller krakelering.
 6.2.4. En serie prøveemner eller prøveeksemplarer, der fremstilles til godkendelse, anses for at være tilfredsstillende med hensyn til simuleret vejrpåvirkning, hvis én af følgende betingelser er opfyldt:
 6.2.4.1.
 alle prøveemner giver et tilfredsstillende resultat
 6.2.4.2.
 en prøve giver et negativt resultat, men en ny serie prøver på en ny serie prøveemner giver tilfredsstillende resultater.
 6.3. Krydsskæringsprøvning
 6.3.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 13 i bilag 3 finder kun anvendelse på beklædte produkter.
 6.3.2. Krydsskæringsprøvningen udføres på et af prøveemnerne i punkt 6.2.
 6.3.3. Fortolkning af resultater
 6.3.3.1.
 Krydsskæringsprøvningen anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt:
 krydsskæringsværdien Gt1 opnås.
 6.3.3.2.
 Prøveemnet anses for tilfredsstillende for så vidt angår godkendelse, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:
 6.3.3.2.1.
 prøvningen giver tilfredsstillende resultat
 6.3.3.2.2.
 en prøvning har givet et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøvninger udført på et resterende prøveemne fra prøvningen i punkt 6.2 giver tilfredsstillende resultater.
 6.4. Prøvning af modstandsdygtigheden over for fugt
 6.4.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 7 i bilag 3 finder anvendelse.
 6.4.2. Der foretages prøvning af 10 kvadratiske prøveemner eller -vinduer med sider på 300 mm.
 6.4.3. Fortolkning af resultater
 6.4.3.1.
 Prøvningen af modstandsdygtighed over for fugt anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt:
 6.4.3.1.1.
 der ikke forekommer nedbrydning, såsom bobler eller uklarhed, på nogen


text:
af prøveemnerne,
 6.4.3.1.2.
 og lysgennemgangen målt i henhold til punkt 9.1 i bilag 3 ikke falder til under 95 % af værdien forud for prøvningen og desuden ikke falder til under 70 % for et vindue af betydning for førerens udsyn.
 6.4.4. Efter prøvning skal prøveemnerne opbevares i mindst 48 timer ved en temperatur på 23 °C ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 % ± 5 % og derefter underkastes faldprøvning med kugle på 227 g som beskrevet i punkt 5 i dette bilag.
 7. OPTISKE EGENSKABER
 Forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3 finder anvendelse på produkter, som har betydning for førerens udsyn.
 7.1 Fortolkning af resultater
 En serie prøveeksemplarer anses for tilfredsstillende, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 7.1.1.
 alle prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat
 7.1.2.
 et prøveeksemplar giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveeksemplarer giver tilfredsstillende resultater.
 8. BRANDBESTANDIGHEDSPRØVE
 8.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 10 i bilag 3 finder anvendelse.
 8.2. Fortolkning af resultater
 Prøven skal udføres separat på begge flerlagsrudens overflader.
 Brandbestandighedsprøvningen anses for at have givet et tilfredsstillende resultat, såfremt brandhastigheden er mindre end 110 mm/min.
 8.2.1. For så vidt angår godkendelse anses en serie prøveeksemplarer for tilfredsstillende, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 8.2.1.1.
 Alle prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat.
 8.2.1.2.
 Et prøveeksemplar giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveeksemplarer giver tilfredsstillende resultater.
 9. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR KEMISKE STOFFER
 9.1. Vanskelighedsindeks og prøvningsmetode
 Forskrifterne i punkt 11 i bilag 3 finder anvendelse.
 Der foretages kun prøvning af prøveeksemplarer, der er repræsentative for flerlagsrudens ydre overflade.
 9.2. Fortolkning af resultater
 En serie prøveeksemplarer anses for acceptable, såfremt en af følgende to betingelser er opfyldt:
 9.2.1.
 alle prøveeksemplarer giver et tilfredsstillende resultat
 9.2.2.
 et prøveeksemplar giver et utilfredsstillende resultat, men en ny serie prøveeksemplarer giver tilfredsstillende resultater.
 BILAG 17
 MÅLING AF SEGMENTHØJDERNE OG ANSLAGSPUNKTERNES PLACERING
 Figur 1
 Bestemmelse af segmenthøjden »h«
 Ved sikkerhedsruder med enkelt krumning vil segmenthøjden være lig med: h1 maximum.
 Ved sikkerhedsruder med dobbelt krumning vil segmenthøjden være lig med: h1 maximum + h2 maximum.
 Figur 2
 Foreskrevne anslagspunkter for forruder
 Figur 3
 Foreskrevne anslagspunkter for ruder af glas med ensartet hærdning
 De punkter, der vises i figur 3(a), 3(b) og 3(c), er eksempler på placeringen af de i punkt 2.5 i bilag 5 foreskrevne anslagspunkter.
 BILAG 18
 METODE TIL BESTEMMELSE AF PRØVNINGSOMRÅDER PÅ FORRUDER PÅ KØRETØJER I FORHOLD TIL V-PUNKTERNE
 1. V-PUNKTERNES POSITION
 1.1. V-punkternes position i forhold til R-punktet (se bilag 19 til dette regulativ) som angivet af X, Y- og Z-koordinaterne i det tredimensionale referencesystem vises i tabel 1 og 2.
 1.2. I tabel 1 ses de grundlæggende koordinater for en konstruktivt bestemt hældningsvinkel for ryglænet på 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i figur 3 i dette bilag.
 Tabel 1
 V-punkt
 a
 b
 c d)
 V1
 68 mm
 –5 mm
 665 mm
 V2
 68 mm
 –5 mm
 589 mm
 1.3. Korrektioner for konstruktivt bestemte hældningsvinkler for ryglænet, der afviger fra 25°
 1.3.1.
 I tabel 2 ses


text:
de supplerende korrektioner, der skal foretages i X- og Z-koordinaterne for hvert V-punkt, når den konstruktivt bestemte hældningsvinkel for ryglænet afviger fra 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i figur 3 i dette bilag.
 Tabel 2
 Ryglænets hældning
 (°)
 Vandrette koordinater
 X
 Lodrette koordinater
 Z
 Ryglænets hældning
 (°)
 Vandrette koordinater
 X
 Lodrette koordinater
 Z
 5
 – 186 mm
 28 mm
 23
 –17 mm
 5 mm
 6
 – 176 mm
 27 mm
 24
 –9 mm
 2 mm
 7
 – 167 mm
 27 mm
 25
 0 mm
 0 mm
 8
 – 157 mm
 26 mm
 26
 9 mm
 –3 mm
 9
 – 147 mm
 26 mm
 27
 17 mm
 –5 mm
 10
 – 137 mm
 25 mm
 28
 26 mm
 –8 mm
 11
 – 128 mm
 24 mm
 29
 34 mm
 –11 mm
 12
 – 118 mm
 23 mm
 30
 43 mm
 –14 mm
 13
 – 109 mm
 22 mm
 31
 51 mm
 –17 mm
 14
 –99 mm
 21 mm
 32
 59 mm
 –21 mm
 15
 –90 mm
 20 mm
 33
 67 mm
 –24 mm
 16
 –81 mm
 18 mm
 34
 76 mm
 –28 mm
 17
 –71 mm
 17 mm
 35
 84 mm
 –31 mm
 18
 –62 mm
 15 mm
 36
 92 mm
 –35 mm
 19
 –53 mm
 13 mm
 37
 100 mm
 –39 mm
 20
 –44 mm
 11 mm
 38
 107 mm
 –43 mm
 21
 –35 mm
 9 mm
 39
 115 mm
 –47 mm
 22
 –26 mm
 7 mm
 40
 123 mm
 –52 mm
 2. PRØVNINGSZONER
 2.1. Ud fra V-punkterne bestemmes to prøvningszoner.
 2.2. »Prøvningszone A« er den zone på forrudens yderside, der afgrænses af skæringspunktet for følgende fire planer (se figur 1a og 1b):
 a)
 et plan, der er rettet 3° opad i forhold til X-aksen og går gennem V1 og parallelt med Y-aksen (plan 1)
 b)
 et plan, der er rettet 1° nedad i forhold til X-aksen og går gennem V2 og parallelt med Y-aksen (plan 2)
 c)
 et lodret plan, der går gennem V1 og V2 og danner en vinkel på 13° til venstre for X-aksen på venstrestyrede køretøjer og til højre for X-aksen på højrestyrede køretøjer (plan 3)
 d)
 et lodret plan, der går gennem V1 og V2 og danner en vinkel på 20° til højre for X-aksen på venstrestyrede køretøjer og til venstre for X-aksen på højrestyrede køretøjer (plan 4).
 e)
 I tilfælde af en enkelt central førerplads, to planer opad og nedad som defineret i punkt 2.2. a) og b) ovenfor, samt to lodrette plan, der går gennem V1 og V2 og danner en vinkel på 15° til venstre for X-aksen (plan 3) og 15° til højre for X-aksen (plan 4) (jf. figur 1b).
 2.3. »Prøvningszone B« er den zone på forrudens yderside, der afgrænses af skæringspunktet for følgende fire planer:
 a)
 et plan, der er rettet 7° opad i forhold til X-aksen og går gennem V1 og parallelt med Y-aksen (plan 5).
 b)
 et plan, der er rettet 5° nedad i forhold til til X-aksen og går gennem V2 og parallelt med Y-aksen (plan


text:
6).
 c)
 et lodret plan, der går gennem V1 og V2 og danner en vinkel på 17° til venstre for X-aksen på venstrestyrede køretøjer og til højre for X-aksen på højrestyrede køretøjer (plan 7).
 d)
 et plan, der er symmetrisk med plan 7 i forhold til køretøjets længdemidterplan (plan 8).
 2.4. »Den reducerede prøvningszone B« er zone B med undtagelse af følgende områder (1) (se figur 2 og 3).
 2.4.1. Prøvningszone A som defineret i punkt 2.2., udvidet i overensstemmelse med punkt 9.2.2.1 i bilag 3.
 2.4.2. Efter køretøjsfabrikantens skøn anvendes et af følgende to punkter:
 2.4.2.1.
 eventuel uigennemsigtig solskærm, som nedadtil afgrænses af plan 1 og til siden af plan 4 og dets symmetriplan i forhold til køretøjets længdemidterplan (plan 4′)
 2.4.2.2.
 en eventuel uigennemsigtig solskærm, som nedadtil afgrænses af plan1, forudsat at den befinder sig i et 300 mm bredt område, hvis midterlinje ligger i køretøjets længdemidterplan, og som under sporet for plan 5 ligger i et område, der i siderne afgrænses af sporene for de planer, som går parallelt på sporet for henholdsvis plan 4 og 4′ gennem afgrænsningslinjerne for et 150 mm bredt segment (2).
 2.4.3. En eventuel uigennemsigtig solskærm, der på forrudens yderside afgrænses af skæringspunktet med:
 a)
 et plan, der er rettet 4° nedad i forhold til til X-aksen og går gennem V2 og parallelt med Y-aksen (plan 9)
 b)
 plan 6
 c)
 plan 7 og 8 eller kanten af forrudens yderside, hvis skæringspunktet for plan 6 med plan 7 (eller plan 6 med plan 8) ikke krydser forrudens yderside.
 2.4.4. En eventuel uigennemsigtig solskærm, der på forrudens yderside afgrænses af skæringspunktet med:
 a)
 et vandret plan, der går gennem V1 (plan 10)
 b)
 plan 3 (3)
 c)
 plan 7 (4) eller kanten af forrudens yderside, hvis skæringspunktet for plan 6 med plan 7 (eller plan 6 med plan 8) ikke krydser forrudens yderside
 d)
 plan 9
 2.4.5. Et område på 25 mm målt fra kanten af forrudens udvendige side eller fra en uigennemsigtig solskærm. Dette område må ikke strække sig ind i den udvidede prøvningszone A.
 2.5. Definition af referencepunkter (se figur 3)
 Referencepunkterne er de punkter, hvor de linjer, der i fremadgående retning udgår fra V-punkterne, skærer forrudens yderside:
 2.5.1. Øvre lodrette referencepunkt beliggende foran V1 og 7° over vandret (Pr1)
 2.5.2. Nedre lodrette referencepunkt beliggende foran V2 og 5° under vandret (Pr2)
 2.5.3. Vandret referencepunkt beliggende foran V1 og 17° til venstre (Pr3)
 2.5.4. Tre yderligere referencepunkter, som er symmetriske med de i punkt 2.5.1-2.5.3 definerede punkter i forhold til køretøjets længdemidterplan (henholdsvis P′r1, P′r2, P′r3).
 Figur 1a
 Prøvningszone A (eksempel fra et venstrestyret køretøj)
 Figur 1b
 Prøvningszone »A« (eksempel fra central førerplads)
 Figur 2a
 Den reducerede prøvningszone »B« (eksempel fra venstrestyret køretøj) — øvre uigennemsigtige område, jf. punkt 2.4.2.2
 Figur 2b
 Den reducerede prøvningszone »B« (eksempel fra venstrestyret køretøj) — øvre uigennemsigtige område, jf. punkt 2.4.2.1
 Figur 3
 Bestemmelse af referencepunkterne (eksempel fra venstrestyret køretøj)
 (1) Idet der dog tages højde for, at de i punkt 2.5 definerede referencepunkter skal


text:
være placeret i det transparente område.
 (2) Målt på forrudens yderside og ved sporet for plan 1.
 (3) For forrudens anden side, med et symmetriplan for plan 3 i forhold til køretøjets længdemidterplan.
 (4) For forrudens anden side, med plan 8.
 BILAG 19
 METODE TIL BESTEMMELSE AF »H«-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL FOR SIDDEPLADSER I MOTORKØRETØJER
 (1)
 Tillæg 1
 Beskrivelse af den tredimensionale H-punkt maskine (3-D H-maskine)
 Tillæg 2
 Tredimensionalt referencesystem
 Tillæg 3
 Referencedata for siddepladser
 (1) Proceduren er beskrevet i bilag 1 (med tillæg) til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, som findes på adressen: www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).
 BILAG 20
 KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. DEFINITIONER
 I dette bilag forstås ved:
 1.1. »Produkttype«: alle ruder med de samme primære egenskaber.
 1.2. »Tykkelsesklasse«: alle ruder, hvis forskellige dele har samme tykkelse inden for de tilladte tolerancer.
 1.3. »Produktionsenhed«: alle de produktionsmidler for en eller flere rudetyper, som har samme geografiske beliggenhed; den kan omfatte flere fabrikationskæder.
 1.4. »Skift«: en produktionsperiode på den samme produktionslinje i løbet af en arbejdsdag.
 1.5. »Produktionsperiode«: en periode uden afbrydelse med produktion af samme produkttype på samme produktionslinje.
 1.6. »Ps«: antallet af ruder af samme produkttype fremstillet af samme skift.
 1.7. »Pr«: antallet af ruder af samme produkttype fremstillet i en produktionsperiode.
 2. PRØVNINGER
 Ruderne underkastes følgende prøvninger:
 2.1. Forruder af hærdet glas
 2.1.1.
 Brud- og splintringsprøve i henhold til forskrifterne i punkt 2 i bilag 4.
 2.1.2.
 Lysgennemgangsmåling i henhold til forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3.
 2.1.3.
 Prøvning af den optiske forvrængning i henhold til forskrifterne i punkt 9.2 i bilag 3.
 2.1.4.
 Prøvning af sekundærbilledseparationen i henhold til forskrifterne i punkt 9.3 i bilag 3.
 2.2. Ruder af glas med ensartet hærdning
 2.2.1.
 Brud- og splintringsprøve i henhold til forskrifterne i punkt 2 i bilag 5.
 2.2.2.
 Lysgennemgangsmåling i henhold til forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3.
 2.2.3.
 For glasruder, der anvendes som forruder:
 2.2.3.1.
 Prøvning af den optiske forvrængning i henhold til forskrifterne i punkt 9.2 i bilag 3.
 2.2.3.2.
 Prøvning af sekundærbilledseparationen i henhold til forskrifterne i punkt 9.3 i bilag 3.
 2.3. Forruder af almindeligt lamineret glas og forruder af plexiglas
 2.3.1.
 Prøvning med attraphoved i henhold til forskrifterne i punkt 3 i bilag 6.
 2.3.2.
 Prøvning med kugle på 2 260 g i henhold til forskrifterne i punkt 4.2 i bilag 6 og punkt 2.2 i bilag 3.
 2.3.3.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for høje temperaturer i henhold til forskrifterne i punkt 5 i bilag 3.
 2.3.4.
 Lysgennemgangsmåling i henhold til forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3.
 2.3.5.
 Prøvning af den optiske forvrængning i henhold til forskrifterne i punkt 9.2 i bilag 3.
 2.3.6.
 Prøvning af sekundærbilledseparationen i henhold til forskrifterne i punkt 9.3 i bilag 3.
 2.3.7.
 Udelukkende for forruder af plexiglas:
 2.3.7.1.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for slid i henhold til forskrifterne i punkt 2.1 i bilag 9.
 2.3.7.2.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for fugt i henhold til forskrifterne i punkt 3 i bilag 9.
 2.3.7.3.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for kemiske stoffer


text:
i henhold til forskrifterne i punkt 11.2.1 i bilag 3.
 2.4. Forruder af almindeligt lamineret glas og forruder af plexiglas
 2.4.1.
 Prøvning med kugle på 227 g i henhold til forskrifterne i punkt 4 i bilag 7.
 2.4.2.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for høje temperaturer i henhold til forskrifterne i punkt 5 i bilag 3.
 2.4.3.
 Lysgennemgangsmåling i henhold til forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3.
 2.4.4.
 Udelukkende for forruder af plexiglas:
 2.4.4.1.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for slid i henhold til forskrifterne i punkt 2.1 i bilag 9.
 2.4.4.2.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for fugt i henhold til forskrifterne i punkt 3 i bilag 9.
 2.4.4.3.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for kemiske stoffer i henhold til forskrifterne i punkt 11.2.1 i bilag 3.
 2.4.5.
 Ovenstående betingelser anses for opfyldt, såfremt de tilsvarende prøvninger er udført på en forrude af samme sammensætning.
 2.5. Forruder af behandlet lamineret glas
 2.5.1.
 Ud over prøvningerne i punkt 2.3 i dette bilag foretages der en brud- og splintringsprøvning i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4 i bilag 8.
 2.6. Sikkerhedsruder beklædt med plastmateriale
 Ud over de i de forskellige punkter i dette bilag foreskrevne prøver udføres følgende prøver:
 2.6.1.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for slid i henhold til forskrifterne i punkt 2.1 i bilag 9.
 2.6.2.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for fugt i henhold til forskrifterne i punkt 3 i bilag 9.
 2.6.3.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for kemiske stoffer i henhold til forskrifterne i punkt 11.2.1 i bilag 3.
 2.7. Flerlagsruder
 2.7.1.
 Der foretages de prøvninger, der er fastsat i nærværende bilag for hver af de glasruder, der indgår i flerlagsruden, med samme hyppighed og samme krav.
 2.7.2.
 Ved flerlagsruder udføres lysgennemgangsmåling i henhold til forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3.
 2.8. Ruder i stift plast
 2.8.1.
 Prøvning med kugle på 227 g i henhold til forskrifterne i punkt 5 i bilag 14.
 2.8.2.
 Lysgennemgangsmåling i henhold til forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3.
 2.8.3.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for slid i henhold til forskrifterne i punkt 6.1 i bilag 14.
 2.8.4.
 Krydsskæringsprøvning i henhold til forskrifterne i bilag 14, punkt 6.3.
 NB: Prøvningen i punkt 2.8.2 ovenfor finder kun anvendelse, såfremt ruden skal anvendes i en placering af betydning for førerens sigtbarhed.
 Prøvningen i punkt 2.8.4 ovenfor udføres på prøveeksemplarer, som ikke har været underkastet prøvning i henhold til forskrifterne i punkt 6.2 i bilag 14.
 2.8.5.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for kemiske stoffer i henhold til forskrifterne i punkt 11 i bilag 3.
 2.9. Fleksible plastruder bortset fra forruder
 2.9.1.
 Prøvning med kugle på 227 g i henhold til forskrifterne i punkt 4 i bilag 15.
 2.9.2.
 Lysgennemgangsmåling i henhold til forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3.
 NB: Prøvningen i punkt 2.9.2 ovenfor finder kun anvendelse, såfremt ruden skal anvendes i en placering af betydning for førerens sigtbarhed.
 2.9.3.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for kemiske stoffer i henhold til forskrifterne i punkt 11.2.1 i bilag 3.
 2.10. Flerlagsruder i stift plast
 2.10.1.
 Prøvning med kugle på 227


text:
g i henhold til forskrifterne i punkt 5 i bilag 16.
 2.10.2.
 Lysgennemgangsmåling i henhold til forskrifterne i punkt 9.1 i bilag 3.
 NB: Prøvningen i punkt 2.10.2 ovenfor finder kun anvendelse, såfremt ruden skal anvendes i en placering af betydning for førerens sigtbarhed.
 2.10.3.
 Prøvning af modstandsdygtighed over for kemiske stoffer i henhold til forskrifterne i punkt 11 i bilag 3.
 3. HYPPIGHEDEN AF PRØVNINGERNE OG DISSES RESULTATER
 3.1. Brud- og splintringsprøvning
 3.1.1. Prøvninger
 3.1.1.1.
 Der udføres en indledende serie prøver med et brud i hvert af de i dette regulativ foreskrevne anslagspunkter ved hver ny rudetypes produktionsstart med henblik på at bestemme det største brudpunkt. Resultaterne af prøvningen registreres.
 For så vidt angår forruder af hærdet glas skal denne indledende serie prøvninger imidlertid kun foretages, såfremt årsproduktionen af ruder af denne type er på mere end 200 enheder.
 3.1.1.2.
 I løbet af produktionsperioden udføres en kontrolprøve i det i punkt 3.1.1.1 fastsatte brudpunkt.
 3.1.1.3.
 Ved hver produktionsperiodes begyndelse eller efter en farveændring udføres kontrol.
 3.1.1.4.
 I løbet af produktionsperioden udføres kontrolprøvninger med følgende minimumsfrekvens:
 Forruder af hærdet glas
 Ruder af hærdet glas
 Forruder af behandlet lamineret glas
 Ps ≤ 200: en pr. produktionsperiode
 Pr ≤ 500: en pr. skift
 0,1 % pr. type
 Ps > 200: en hver fjerde produktionstime
 Pr > 500: to pr. skift
 3.1.1.5.
 Ved produktionsperiodens afslutning udføres en kontrolprøve på en af de sidst fremstillede ruder.
 3.1.1.6.
 Såfremt Pr < 20, skal der kun foretages en enkelt brud- og splintningsprøvning pr. produktionsperiode.
 3.1.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres, herunder de resultater for hvilke der ikke foretages permanent registrering af brudmønstret.
 Desuden skal der én gang pr. skift, bortset fra Pr ≤ 500, foretages permanent registrering af brudmønstret. I sidstnævnte tilfælde foretages kun én prøvning med permanent registrering af brudmønstret pr. produktionsperiode.
 3.2. Prøvning med attraphoved
 3.2.1. Prøvninger
 Kontrollen foretages på prøveemner svarende til mindst 0,5 % af en fabrikationskædes daglige produktion af forruder af lamineret glas. Der prøves maksimalt 15 forruder pr. dag.
 Valget af prøveemner skal være repræsentativt for produktionen af de forskellige typer forruder.
 I stedet for kan disse prøvninger, efter aftale med den administrative instans, erstattes med prøvningen med kuglen på 2 260 g (jf. punkt 3.3 nedenfor). Under alle omstændigheder foretages der prøvning med attraphoved på mindst to prøver pr. tykkelsesklasse pr. år.
 3.2.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres.
 3.3. Slagprøve med en kugle på 2 260 g
 3.3.1. Prøvninger
 Kontrollen foretages mindst én gang pr. måned og pr. tykkelsesklasse.
 3.3.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres.
 3.4. Slagprøve med en kugle på 227 g
 3.4.1. Prøvninger
 Prøveemnerne skæres ud af færdige dele. Af praktiske grunde kan prøvningerne imidlertid foretages på færdige produkter eller på dele af disse.
 Kontrollen foretages på en prøve svarende til mindst 0,5 % af produktionen for et skift, med højst ti prøver pr. dag.
 3.4.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres.
 3.5. Prøvning af modstandsdygtigheden over for høje temperaturer
 3.5.1. Prøvninger
 Prøveemnerne skæres ud af færdige dele. Af praktiske grunde kan prøvningerne imidlertid foretages på færdige produkter


text:
eller på dele af disse produkter. Sidstnævnte udvælges således, at alle mellemlæggene prøves i forhold til deres anvendelse.
 Kontrollen foretages på mindst tre prøver af den daglige produktion pr. farve af mellemlægget.
 3.5.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres.
 3.6. Lysgennemgang
 3.6.1. Prøvninger
 Denne prøvning foretages på repræsentative prøveeksemplarer af færdige tonede produkter.
 Kontrollen foretages mindst ved begyndelsen af hver produktionsperiode, såfremt en ændring af rudens egenskaber har indflydelse på resultaterne af prøvningen.
 Forruder og andre ruder med en regelmæssig lysgennemgang, som blev målt i forbindelse med typegodkendelsen, på mindst 75 %, og ruder med symbolet V (se punkt 5.5.2 i dette regulativ), undtages for denne prøvning.
 I stedet for prøvningen kan glasleverandøren i forbindelse med ruder af hærdet glas fremlægge et bevis for, at ovenstående forskrifter er opfyldt.
 3.6.2. Resultater
 Målingen af den regelmæssige lysgennemgang skal registreres. For så vidt angår forruder med uigennemsigtig solskærm kontrolleres det endvidere ud fra de tegninger, der er omtalt i dette regulativs punkt 3.2.1.2.2.4, at sådanne bånd befinder sig uden for prøvningszone B eller zone I afhængigt af, hvilken køretøjsklasse forruden er beregnet til. Eventuel uigennemsigtig solskærm skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 18.
 3.7. Optisk forvrængning og adskillelse af sekundærbilledet
 3.7.1. Prøvninger
 Alle forruder undersøges med henblik på at finde formatfejl. Ved hjælp af de i dette regulativ foreskrevne metoder eller enhver anden metode, der giver lignende resultater, foretages der endvidere målinger i de forskellige udsynszone med følgende mindste hyppighed:
 enten, hvis Ps ≤ 200, en prøve pr. skift
 eller, hvis Ps > 200, to prøver pr. skift
 eller 1 % af hele produktionen, idet de udtagne prøveemner er repræsentative for hele produktionen.
 3.7.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres.
 3.8. Prøvning af modstandsdygtigheden over for slid
 3.8.1. Prøvninger
 Kun ruder beklædt med plastmateriale, plexiglasruder og plastruder underkastes denne prøvning. Kontrollen udføres mindst én gang pr. måned og pr. type plastbeklædningsmateriale eller plastmateriale.
 3.8.2. Resultater
 Målingen af lysspredningen skal registreres.
 3.9. Prøvning af modstandsdygtigheden over for fugt
 3.9.1. Prøvninger
 Kun ruder beklædt med plastmateriale og ruder af plexiglas underkastes denne prøvning. Kontrollen udføres mindst én gang pr. måned og pr. type plastbeklædningsmateriale eller plastmateriale.
 3.9.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres.
 3.10. Prøvning af modstandsdygtighed over for kemiske stoffer
 3.10.1. Prøvninger
 Kun ruder beklædt med plastmateriale, plexiglasruder og plastruder underkastes denne prøvning. Kontrollen udføres mindst én gang pr. måned og pr. type plastbeklædningsmateriale eller plastmateriale.
 3.10.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres.
 3.11. Krydsskæringsprøvning
 3.11.1. Prøvninger
 Kun stive plastruder med en beklædning, der er modstandsdygtig over for slid, underkastes denne prøvning. Der foretages mindst en kontrol pr. uge og pr. type plastmateriale og beklædning af prøveeksemplarer, som ikke har været underkastet vejrbestandighedsprøvning (bilag 14, punkt 6.2).
 Der foretages prøvning af prøveeksemplarer, der har været underkastet simulerede vejrforhold, hver tredje måned.
 3.11.2. Resultater
 Alle resultater skal registreres.
 BILAG 21
 BESTEMMELSER VEDRØRENDE MONTERING AF SIKKERHEDSRUDER PÅ KØRETØJER
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette bilag indeholder bestemmelser vedrørende montering af sikkerhedsruder på køretøjer i klasse M, N og O (1) for at sikre et højt sikkerhedsniveau for fører og passager


text:
og især sikre føreren et godt udsyn under alle trafikale forhold, ikke kun fremad, men også bagud og til siderne.
 Det finder ikke anvendelse på pansrede køretøjer, jf. definitionen i punkt 2.3.
 2. DEFINITIONER
 I dette bilag forstås ved:
 2.1.
 »Køretøj«: et motorkøretøj eller en anhænger hertil, som er beregnet til færdsel på vej, med mindst fire hjul, og hvis højeste konstruktivt bestemt hastighed er over 25 km/h, bortset fra køretøjer, som kører på skinner, og mobile maskiner.
 2.2.
 »Køretøjsklasse«: en række køretøjer, der hører til den relevante køretøjsklasse, som er vedtaget i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (1).
 2.3.
 »Køretøj til særlig anvendelse«, »campingbil«, »pansret køretøj«, »ambulance«, »rustvogn«, »cabriolet«: er defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (1).
 2.4.
 »Dobbeltdækkerbusser«: er defineret i punkt 2.1.2 i regulativ nr. 107.
 3. GENERELLE FORSKRIFTER, DER FINDER ANVENDELSE PÅ KØRETØJER I KLASSE M, N OG O
 3.1.
 Sikkerhedsruder skal monteres på en sådan måde, at de kan modstå de påvirkninger, som køretøjet udsættes for under normale kørselsforhold, forbliver på plads og fortsætter med at sikre førerens og passagerernes udsyn og sikkerhed i køretøjet.
 3.2.
 Sikkerhedsruder skal være forsynet med det relevante typegodkendelsesmærke som beskrevet i punkt 5.4 i dette regulativ, eventuelt efterfulgt af et af de yderligere symboler, som er omhandlet i punkt 5.5.
 4. SÆRLIGE BESTEMMELSER, DER FINDER ANVENDELSE PÅ KØRETØJER I KLASSE M OG N (1)
 4.1. Forruder
 4.1.1. Den regelmæssige lysgennemgang må den ikke være under 70 %.
 4.1.2. Forruden skal være typegodkendt for den køretøjstype, som den er beregnet til montering på.
 4.1.3. Forruden skal være korrekt monteret i forhold til førerens R-punkt i køretøjet.
 4.1.4. Der må ikke monteres hærdede forruder på køretøjer, hvis konstruktivt bestemte maksimale hastighed er over 40 km/h.
 4.2. Sikkerhedsruder bortset fra forruder og skilleruder
 4.2.1. Sikkerhedsruder af betydning for førerens synsfelt fremad
 4.2.1.1.
 Sikkerhedsruder, igennem hvilke føreren har sit synsfelt fremad, jf. definitionen i punkt 2.23.1 i dette regulativ, skal have en regelmæssig lysgennemgang på mindst 70 %.
 4.2.1.2.
 Sikkerhedsruder i plast skal forsynes med et yderligere symbol /B/L som defineret i punkt 5.5.5 og 5.5.7 i dette regulativ.
 4.2.2. Sikkerhedsruder af betydning for førerens synsfelt bagud
 4.2.2.1.
 De sikkerhedsruder, der er defineret i punkt 2.23.2 i dette regulativ, skal have en lysgennemgang på mindst 70 %; dog tillades en lysgennemgang på mindre end 70 %, såfremt der er monteret to ydre førerspejle, forudsat at ruden er forsynet med det yderligere symbol V, som omhandlet i punkt 5.5.2 i dette regulativ.
 4.2.2.2.
 Sikkerhedsruder i plast skal forsynes med et yderligere symbol A/L eller B/L som defineret i punkt 5.5.5 og 5.5.7 i dette regulativ.
 Alternativt kan bagruden i et foldetag på et cabrioletkøretøj forsynes med det yderligere symbol /B/M.
 Bagruden i et foldetag til et cabrioletkøretøj kan være lavet af en fleksibel plastrude.
 4.2.3. Andre sikkerhedsruder
 4.2.3.1.
 Sikkerhedsruder, der ikke er omfattet af definitionerne i punkt 2.23.1 og 2.23.2 i dette regulativ, skal forsynes med det yderligere symbol V som omhandlet i punkt 5.5.2 i


text:
dette regulativ, såfremt lysgennemgangen er mindre end 70 %.
 4.2.3.2.
 Sikkerhedsruder i plast skal forsynes med et af de yderligere symboler, som er defineret i punkt 5.5.5, 5.5.6 og 5.5.7 i dette regulativ. Hvis køretøjet imidlertid er beregnet til passagertransport, er ruder med de yderligere symboler /C/L eller /C/M ikke tilladt på steder, hvor der er risiko for sammenstød med hovedet.
 4.2.4. Dispensationer
 For så vidt angår sikkerhedsruder i plast finder bestemmelserne om modstandsdygtighed over for slid, jf. punkt 4.2.2.2 og 4.2.3.2 i dette bilag, ikke anvendelse for følgende køretøjer og rudeplaceringer:
 a)
 ambulancer
 b)
 rustvogne
 c)
 påhængskøretøjer, herunder campingvogne
 d)
 soltage og ruder placeret i køretøjets tag
 e)
 alle ruder på øverste dæk i en dobbeltdækkerbus.
 Der kræves ikke symbol eller prøvning for slid.
 4.3. Særlige forskrifter
 4.3.1.
 Eventuelle fremadvendende ruder bortset fra forruder skal enten udgøres af en lamineret glasrude eller en plastrude med det yderligere symbol /A, jf. definitionen i punkt 5.5.5 og 5.5.7 i dette regulativ.
 4.3.2.
 Punkt 4.3.1 finder ikke anvendelse på køretøjer med en konstruktivt bestemt højeste hastighed på under 40 km/h.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev. 2, par. 2).


text:
 27.6.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 174/47
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 178/2017
 af 22. september 2017
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2019/1066]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens direktiv (EU) 2017/774 af 3. maj 2017 om ændring af tillæg C til bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF om sikkerhedskrav til legetøj med henblik på vedtagelse af specifikke grænseværdier for kemikalier anvendt i legetøj for så vidt angår phenol (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 1a (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF) i kapitel XXIII i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32017 L 0774: Kommissionens direktiv (EU) 2017/774 af 3. maj 2017 (EUT L 115 af 4.5.2017, s. 47).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv (EU) 2017/774, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 23. september 2017, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2017.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Sabine MONAUNI
 Formand
 (1) EUT L 115 af 4.5.2017, s. 47.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 22.6.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 161/84
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 291/2015
 af 30. oktober 2015
 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen [2017/1080]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) 2015/1391 af 13. august 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1200/2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XXI til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende tilføjes i punkt 23a (Kommissionens forordning (EF) nr. 1200/2009) i bilag XXI til EØS-aftalen:
 », som ændret ved:
 —
 32015 R 1391: Kommissionens forordning (EU) 2015/1391 af 13. august 2015 (EUT L 215 af 14.8.2015, s. 11).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) 2015/1391, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2015, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2015.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Oda SLETNES
 Formand
 (1) EUT L 215 af 14.8.2015, s. 11.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 30.7.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 202/17
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 170/2014
 af 25. september 2014
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) og bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2015/1238]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 87/2014 af 31. januar 2014 om ændring af bilag II, III og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for acetamiprid, butralin, chlorotoluron, daminozid, isoproturon, picoxystrobin, pyrimethanil og trinexapac i eller på visse produkter (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om foderstoffer og fødevarer. Lovgivning om foderstoffer og fødevarer finder ikke anvendelse på Liechtenstein, så længe aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter også gælder for Liechtenstein, jf. de sektorspecifikke tilpasninger i bilag I og indledningen til kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Liechtenstein.
 (3)
 Bilag I og II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 40 (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005) i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen:
 »—
 32014 R 0087: Kommissionens forordning (EU) nr. 87/2014 af 31. januar 2014 (EUT L 35 af 5.2.2014, s. 1).«
 Artikel 2
 Følgende led indsættes i punkt 54zzy (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005) i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32014 R 0087: Kommissionens forordning (EU) nr. 87/2014 af 31. januar 2014 (EUT L 35 af 5.2.2014, s. 1).«
 Artikel 3
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 87/2014, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 4
 Denne afgørelse træder i kraft den 26. september 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 5
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 25. september 2014.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Kurt JÄGER
 Formand
 (1) EUT L 35 af 5.2.2014, s. 1.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
9 . 8 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 219/39
 Artikel XIV vention på de ud for deres underskrifter anførte
 datoer.
 Præamblens sammenhæng med konventionen
 Denne konvention omfatter præamblen til den in Denne konventions tekster på engelsk, fransk,
 ternationale hvedéoverenskomst 1971 . russisk og spansk skal alle have samme gyldighed.
 Originaleksemplarerne skal deponeres i arkivet hos
 Til bekræftelse heraf har undertegnede, der er be Amerikas forenede Staters regering, der skal frem
 hørigt bemyndigede dertil af deres respektive rege sende bekræftede kopier deraf til alle deltagere, som
 ringer eller myndigheder, underskrevet denne kon har undertegnet eller tiltrådt konventionen .
 Medelelse om deponering af dokumentet om indgåelse af den internationale
 hvedeoverenskomst 1971
 I henhold til Rådets afgørelse af 25 . juni 1974 om indgåelse af den internationale
 hvedeoverenskomst 1971 ( 1 ), blev dokumentet om indgåelse den 1 . juli 1974 deponeret
 hos Amerikas forenede Staters regering som depositarregering,
 af J. Otto Krag, chef for Kommissionens delegation i Washington, behørigt bemyndiget
 dertil af formanden for Rådet.
 (1 ) Det bør bemærkes, at Rådet havde besluttet den foreløbige gennemførelse af denne overens
 komst den 7. juni 1971 .


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22008A1231(01)
 Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af bilag 11 til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter
 EU-Tidende nr. L 352 af 31/12/2008 s. 0024 - 0030
 Aftalemellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af bilag 11 til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukterDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,i det følgende benævnt "Fællesskabet",ogDET SCHWEIZISKE FORBUND,i det følgende benævnt "Schweiz",i det følgende benævnt "parterne",som tager følgende i betragtning:(1) Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund af 21. juni 1999 om handel med landbrugsprodukter, i det følgende benævnt "aftalen", trådte i kraft den 1. juni 2002.(2) Bilag 11 til aftalen vedrører sundhedsmæssige og zootekniske foranstaltninger for handelen med levende dyr og animalske produkter, i det følgende benævnt "bilag 11".(3) Det Schweiziske Forbund har forpligtet sig til i sin nationale lovgivning at indarbejde bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF [1]. Parterne bør derfor ændre aftalen for at tage hensyn til, at dens anvendelsesområde udvides til at omfatte ikke-kommerciel transport af selskabsdyr.(4) Det Schweiziske Forbund har forpligtet sig til i sin nationale lovgivning at indarbejde bestemmelserne i Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF [2], direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet [3], direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum [4], Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes [5], og samtlige gennemførelsesbestemmelser vedrørende kontrol af import fra tredjelande til Den Europæiske Union, og parterne bør derfor tilpasse bestemmelserne i aftalen.(5) Ændringerne og tilpasningerne som følge af udviklingen i de respektive lovgivninger ligger uden for Den Blandede Veterinærkomités kompetenceområde. Det er derfor nødvendigt at ajourføre og ændre bilag 11 til aftalen,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER:Artikel 11) I slutningen af artikel 1, stk. 1, i bilag 11 tilføjes følgende som tredje led:- "— ikke-kommerciel transport af selskabsdyr."2) titlen på afsnit I i bilag 11 affattes således:"Handel med levende dyr samt sæd, æg og embryoner herfra og ikke-kommerciel transport af selskabsdyr"3) afsnit I, artikel 3, i bilag 11 affattes således:"Artikel 3Parterne aftaler, at handel med levende dyr samt sæd, æg og embryoner herfra og ikke-kommerciel transport af selskabsdyr skal foregå i henhold til de retsforskrifter, der er anført i Appendiks 2. Anvendelsen af disse retsforskrifter er underkastet de særlige regler og procedurer, der er fastlagt i samme appendiks."4) artikel 15 i bilag 11 affattes således:"Artikel 15Animalske produkter: Grænsekontrol og gebyrerKontrollen af samhandelen mellem Fællesskabet og


text: Schweiz med animalske produkter foregår i henhold til bestemmelserne i Appendiks 10."Artikel 2Denne aftale ratificeres eller godkendes af parterne i overensstemmelse med deres interne procedurer.Parterne underretter hinanden, når disse procedurer er tilendebragt.Aftalen finder foreløbig anvendelse fra den 1. januar 2009, indtil disse procedurer er tilendebragt.Aftalen træder i kraft dagen efter den sidste underretning.Artikel 3Denne aftale udfærdiges i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, irsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.Съставен в Париж на двадесет и трети декември две хиляди и осма година.Hecho en París, el veintitrés de diciembre de dos mil ocho.V Paříži dne dvacátého třetího prosince dva tisíce osm.Udfærdiget i Paris, den treogtyvende december to tusind og otteGeschehen zu Paris am dreiundzwanzigsten Dezember zweitausendacht.Sõlmitud kahekümne kolmandal detsembril kahe tuhande kaheksandal aastal Pariisis.Έγινε στο Παρίσι, στις είκοσι τρεις Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.Done at Paris, on the twenty-third day of December in the year two thousand and eight.Fait à Paris, le vingt-trois décembre deux mil huit.Fatto a Parigi, addì ventitré di dicembre duemilaottoParīzē, divtūkstoš astotā gada divdesmit trešajā decembrī.Priimta Paryžiuje du tūkstančiai aštuntųjų metų gruodžio dvidešimt trečią dieną.Kelt Párizsban, a kétezer-nyolcadik év december havának huszonharmadik napján.Magħmul f'Pariġi, fit- tlieta u għoxrin jum ta' Diċembru elfejn u tmienja.Gedaan te Parijs op drieëntwintig december tweeduizendacht.Sporządzono w Paryżu dnia dwudziestego trzeciego grudnia dwa tysiące ósmego roku.Feito em Paris, aos vinte e três de Dezembro de dois mil e oito.Încheiat la Paris, la douăzeci și trei decembrie două mii opt.V Paríži dvadsiateho tretieho decembra dvetisícosemSestavljeno v Parizu, triindvajsetega decembra leta dva tisoč osem.Tehty Pariisissa kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.Undertecknat i Paris den tjugotredje december tjugohundraåtta.За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos vārdāaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За Конфедерация ШвейцарияPor la Confederación SuizaZa Švýcarskou konfederaciFor Det Schweiziske ForbundFür die Schweizerische EidgenossenschaftŠveitsi Konföderatsiooni nimelΓια την Ελβετική ΣυνομοσπονδίαFor the Swiss ConfederationPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzeraŠveices Konfederācijas vārdāŠveicarijos Konfederacijos vardua Svájci Államszövetség részérőlGħall-Konfederazzjoni ŻvizzeraVoor de Zwitserse BondsstaatW imieniu Konfederacji SzwajcarskiejPela Confederação SuíçaPentru Confederația ElvețianăZa Švajčiarsku konfederáciuZa Švicarsko konfederacijoSveitsin valaliiton puolestaPå Schweiziska edsförbundets vägnar+++++ TIFF +++++[1] EUT L 146 af 13.6.2003, s. 1.[2] EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56.[3] EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.[4] EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.[5] EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.--------------------------------------------------