text:
2.1.80.
 »snescooter«: en selvkørende maskine, der er beregnet til terrængående kørsel primært på sne, drevet af bælter i kontakt med sneen og styret via en mede eller meder i kontakt med sneen, og som har en maksimal egenmasse i køreklar stand på 454 kg (inklusive standardudstyr, kølemiddel, smøremidler, brændstof og værktøj, men uden ekstraudstyr og fører)
 2.1.81.
 »nulstilling«: justering af et apparat, således at det reagerer korrekt på en kalibreringsstandard, der udgør mellem 75 % og 100 % af maksimalværdien inden for apparatets måleområde eller dets forventede driftsområde
 2.1.82.
 »justeringsgas«: en renset gasblanding, der anvendes til at justere gasanalysatorer
 2.1.83.
 »specifikke emissioner«: masseemissioner udtrykt i g/kWh
 2.1.84.
 »stationær maskine«: maskine, der er beregnet til at blive installeret permanent på et sted i dens første anvendelse og ikke med henblik på at blive flyttet, på vej eller på anden måde, undtagen ved overførsel fra fremstillingsstedet til det første installationssted
 2.1.85.
 »stationær prøvningscyklus«: en prøvningscyklus, hvor motorhastighed og drejningsmoment holdes på et begrænset sæt nominelt konstante værdier; stationære prøvninger er enten prøvning i diskret modus eller ramped-modal modus
 2.1.86.
 »støkiometrisk«: vedrører forholdet mellem luft og brændstof, således at hvis brændstoffet var fuldt oxideret, ville der ikke være hverken brændstof eller ilt tilbage
 2.1.87.
 »lagringsmedium«: et partikelfilter, en prøveopsamlingssæk eller et andet lagringsmedium, der anvendes ved batch-prøvetagning
 2.1.88.
 »manipulering«: inaktivering, justering eller ændring af emissionsbegrænsningssystemet, herunder software eller andre former for logiske kontrolelementer til et sådant system, der har den tilsigtede eller utilsigtede virkning, at køretøjets emissionspræstation forringes
 2.1.89.
 »prøvningscyklus«: en sekvens af prøvningspunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde ved prøvning i henholdsvis stationær funktionsmåde og transient funktionsmåde
 2.1.90.
 »prøvningsinterval«: en periode, i hvilken bremsespecifikke emissioner bestemmes
 2.1.91.
 »tolerance«: det tidsrum, som 95 % af et sæt registrerede værdier af en vis mængde skal ligge indenfor, idet de resterende 5 % af de registrerede værdier afviger fra tolerancen
 2.1.92.
 »transient prøvningscyklus«: en prøvningscyklus med en sekvens af normaliserede hastigheds- og drejningsmomentværdier, der varierer på sekundbasis tiden
 2.1.93.
 »typegodkendelse«: den procedure, hvorved en typegodkendende myndighed attesterer, at en motortype eller motorfamilie opfylder de tekniske krav og relevante administrative bestemmelser i dette regulativ
 2.1.94.
 »opdatering-registrering«: den frekvens, hvormed analysatoren oplyser nye, aktuelle værdier
 2.1.95.
 »motor med variabel hastighed«: andre motorer end motorer med konstant hastighed
 2.1.96.
 »stationær ikke-vejgående prøvningscyklus med variabel hastighed«(i det efterfølgende benævnt »NRSC med variabel hastighed«): en stationær ikke-vejgående prøvningscyklus, som ikke er en NRSC med konstant hastighed
 2.1.97.
 »verifikation«: en kontrol af, hvorvidt et målesystems resultater er i overensstemmelse med en række gældende referencesignaler og overholder en eller flere fastsatte tærskelværdier. Skal ses i modsætning til »kalibrering«
 2.1.98
 »wall-flow-dieselpartikelfilter«: et partikelefterbehandlingssystem, hvor al udstødningsgassen tvinges gennem en væg, som bortfiltrerer den faste masse
 2.1.99.
 »Wobbe-indeks«eller »W«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser
 2.1.100.
 »nulstille«: at justere et instrument, således at det giver nulrespons ved en nulkalibreringsstandard, såsom renset nitrogen eller renset luft
 2.1.101.
 »nulstillingsgas«: en gas, der


text:
giver en nulrespons ved input i en analysator.
 2.2. Symboler og forkortelser
 2.2.1. Symboler
 Symbolerne er forklaret i bilag 4, punkt 3.2, og særlige symboler kan ses i bilagene.
 2.2.2. Forkortelser
 ASTM
 American Society for Testing and Materials
 BMD
 Sæk til minifortynder
 BSFC
 Bremsespecifikt brændstofforbrug
 CFV
 Venturi med kritisk strømning
 CI
 Kompressionstænding
 CLD
 Kemiluminescensdetektor
 CVS
 Prøvetagning med konstant volumen
 De NOx
 NOx-efterbehandlingssystem
 DF
 Forringelsesfaktor
 ECM
 Elektronisk styresystem
 EFC
 Elektronisk stømningskontrol
 EGR
 Udstødningsrecirkulation
 FID
 Flammeiondetektor
 GC
 Gaskromatograf
 HCLD
 Opvarmet kemiluminescensdetektor
 HFID
 Opvarmet flammeiondetektor
 IBP
 Begyndelseskogepunkt
 ISO
 Den internationale Standardiseringsorganisation
 LPG
 Flydende gas
 NDIR
 Ikkedispersiv infrarødanalysator
 NDUV
 Ikkedispersiv ultravioletanalysator
 NIST
 US National Institute for Standards and Technology
 NMC
 Enhed til non-methan-afskæring
 PDP
 Fortrængningspumpe
 %FS
 % af fuldt skalaudslag
 PFD
 Delstrømsfortynding
 PFS
 Delstrømssystem
 PTFE
 Polytetrafluorethylen (almindeligvis kendt som TeflonTM)
 RMC
 Ramped-modal cyklus
 RMS
 Middelkvadratværdi (Root-mean square)
 RTD
 Modstandsdygtig temperaturføler
 SAE
 Society of Automotive Engineers
 SSV
 Subsonisk venturi
 UCL
 Øvre konfidensgrænse
 UFM
 Ultrasonisk flowmeter
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN MOTORTYPE ELLER -FAMILIE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en motortype eller en motorfamilie med hensyn til dennes niveau for emission af forurenende luftarter og partikler indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.
 3.2.
 Ansøgeren skal forsyne den typegodkendende myndighed med en informationsmappe, som indeholder følgende:
 a)
 et oplysningsskema, herunder en liste over referencebrændstoffer, og når fabrikanten anmoder herom, eventuelle andre specificerede brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner, der er omhandlet i punkt 5.1.3 og beskrevet i overensstemmelse med dette regulativs bilag 6
 b)
 alle relevante data, tegninger, fotografier og andre oplysninger vedrørende motortypen eller, hvor det er relevant, stammotoren
 c)
 eventuelle yderligere oplysninger, som den typegodkendende myndighed anmoder om i forbindelse med ansøgningsproceduren for typegodkendelse.
 d)
 En beskrivelse af motortypen og, hvis det er relevant, nærmere oplysninger om køretøjsfamilien som angivet i bilag 10 til dette regulativ.
 3.3.
 Informationsmappen kan leveres i papirform eller i et elektronisk format, som accepteres af den tekniske tjeneste og den typegodkendende myndighed.
 3.3.1.
 Ansøgninger i papirformat skal indleveres i tre eksemplarer. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.
 3.4.
 En motor, som er i overensstemmelse med motortypen, eller, i tilfælde af en motorfamilie, med de stammotorkarakteristika, der er beskrevet i bilag 1, tillæg A.3, til dette regulativ, skal af fabrikanten stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, som har ansvaret for gennemførelse af typegodkendelsesprøvningerne som defineret i punkt 5.
 3.5.
 Fastslår den tekniske tjeneste i forbindelse med ansøgning om typegodkendelse af en motorfamilie, at den indgivne ansøgning med hensyn til den valgte stammotor ikke er fuldt ud repræsentativ for den motorfamilie, der er beskrevet i bilag 1, tillæg A.3, skal fabrikanter stille en alternativ og om nødvendigt en yderligere stammotor, som den tekniske tjeneste anser for repræsentativ for motorfamilien, til rådighed.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Hvis den motor, der er indgivet til godkendelse i henhold til punkt 3 i dette regulativ, opfylder kravene i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende motortype eller motorfamilie. Den typegodkendende myndighed udsteder den relevante

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
meddelelse, jf. bilag 2.
 Med henblik på klarhed og lettere adgang til relevante data omfatter meddelelsen et tillæg, der indeholder de mest relevante oplysninger vedrørende den typegodkendte motortype eller motorfamilie.
 For at opnå typegodkendelse af en motortype eller motorfamilie skal fabrikanten påvise, at motortypen eller motorfamilien er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ som anført i punkt 5, 6, 8 og i bilag 4, 7, 8, 9 og 10. Fabrikanten skal endvidere sikre anvendelsen af de referencebrændstoffer, der er angivet i bilag 6 under henvisning til tillæg 4 til dette regulativ.
 For at opnå typegodkendelse af et køretøj med en godkendt motor med hensyn til emissioner eller typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner skal originaludstyrsfabrikanten endvidere sikre, at monteringskravene i punkt 6 er opfyldt.
 4.2. Tillader fabrikanten, at der anvendes andre kommercielle brændstoffer end referencebrændstofferne som anført i bilag 6, finder bestemmelserne i dette regulativs tillæg 4 anvendelse.
 4.3. Godkendelsesmærker og mærkning af motorer
 4.3.1. Hver godkendt motortype eller motorfamilie tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet. Typegodkendelsesnummeret efterfølges af motorkategoriidentifikationskoden for den relevante motorkategori og -underkategori som beskrevet i tabel 1 i tillæg A.1 til bilag 3. Dette efterfølges af en skråstreg (»/«) og den relevante brændstoftypekode fra tabel 2 i tillæg A.1 til bilag 3. I tilfælde af dual-brændstofmotorer tilføjes det relevante dual-brændstofsuffiks fra tabel 3 som angivet i tillæg A.1 til bilag 3 for at betegne det gasformige brændstof. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme godkendelsesnummer til en anden motortype eller motorfamilie.
 4.3.2. Meddelelse om typegodkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype eller motorfamilie i henhold til dette regulativ meddeles parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til den relevante model i bilag 2 til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives.
 4.3.3. På alle motorer, der er i overensstemmelse med en motortype og motorfamilie, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en iøjnefaldende og let tilgængelig placering, som består af:
 4.3.3.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E«efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)
 4.3.3.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.3.3.1.
 4.3.4. Er motoren i overensstemmelse med en type eller familie godkendt i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, efter hvilke der er meddelt godkendelse i henhold til dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.3.3.1 foreskrevne symbol.
 4.3.5. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.
 4.3.6. Hvis


text:
den lovpligtige mærkning på motoren ikke er synlig uden at fjerne dele, skal køretøjsfabrikanten på synlig vis anbringe et yderligere eksemplar af mærkningen, der udleveres af fabrikanten, på køretøjet i klasse T eller den mobile ikke-vejgående maskine.
 4.3.7. I bilag 3 til dette regulativ gives eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 4.3.8. Godkendte motorer skal have påført et mærke ud over godkendelsesmærket:
 a)
 motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke og kontaktadresse
 b)
 fabrikantens motortype- eller motorfamiliebetegnelse, såfremt motortypen tilhører en familie
 c)
 det unikke motoridentifikationsnummer
 d)
 motorens produktionsdato i henhold til regulativets punkt 2.1.29.
 4.3.9. Fastgørelsesmetode for den lovpligtige mærkning
 4.3.9.1.
 Den lovpligtige mærkning skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens livscyklus.
 4.3.9.2.
 Den skal være anbragt på en sådan måde, at den vil være holdbar i motorens emissionsholdbarhedsperiode og skal være let læselig og uudslettelig.
 4.3.9.3.
 Hvis der anvendes mærker eller plader, skal disse være fastgjort, således at de ikke kan fjernes uden at blive ødelagt eller udvisket.
 4.4. Den typegodkendende myndighed samler en informationspakke, der omfatter informationsmappen plus prøvningsrapporten og alle andre dokumenter, som den tekniske tjeneste eller den typegodkendende myndighed har vedlagt informationsmappen under udførelsen af sine opgaver (»informationspakken«). Informationspakken skal omfatte et indeks, der angiver dens indhold, idet hver enkelt side er nummereret eller mærket, således at hver enkelt side og hvert enkelt dokuments format let kan identificeres, med henblik på at anskueliggøre de forskellige trin i administrationen af typegodkendelsen, navnlig datoerne for revisioner og opdateringer.
 Den typegodkendende myndighed sikrer, at de oplysninger, der indgår i informationspakken, stilles til rådighed i en periode på mindst 25 år, efter at gyldigheden af den pågældende typegodkendelse er ophørt.
 5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 5.1. Generelt
 Motorer skal være konstrueret, bygget og samlet på en sådan måde, at de opfylder forskrifterne i dette regulativ.
 5.1.1.
 Fabrikanten træffer de nødvendige tekniske foranstaltninger til at sikre effektiv begrænsning af emissioner af forurenende luftarter og partikler i henhold til dette regulativs tillæg 2 i hele motorens emissionsholdbarhedsperiode som anført i tillæg 3 til regulativet og ved normal brug.
 5.1.1.1.
 Til dette formål må de endelige emissionsprøvningsresultater for motoren som beregnet i henhold til kravene i punkt 5.1.2 ikke overstige grænseværdierne for udstødningsemission som anført i regulativets tillæg 2, når:
 a)
 de er afprøvet i henhold til de prøvningsbetingelser og detaljerede tekniske procedurer, der er anført i bilag 4 til dette regulativ
 b)
 der anvendes brændstof(fer) som anført i punkt 5.1.3
 c)
 der anvendes prøvningscyklusser som anført i tillæg A.6 til bilag 4 til regulativet.
 5.1.2.
 De endelige prøvningsresultater for udstødningsemission for motorer, der er omfattet af dette regulativ, beregnes ved at anvende samtlige af følgende på laboratorieprøvningsresultaterne:
 a)
 emissioner af krumtaphusgasser, når det kræves i henhold til punkt 5.7
 b)
 alle nødvendige justeringsfaktorer, hvis motoren indeholder et regenererende system til uregelmæssig efterbehandling af udstødningen
 c)
 forringelsesfaktorer for de emissionsholdbarhedsperioder, der er specificeret i tillæg 2 til dette regulativ, og beregnet i henhold til bestemmelserne i bilag 8 for alle motorer som sidste trin


text:
i beregningen.
 5.1.3.
 I henhold til tillæg 4 til regulativet skal prøvningen af en motortype eller motorfamilie med henblik på at bestemme, om den opfylder de emissionsgrænser, der er fastsat i dette regulativ, gennemføres ved at anvende følgende referencebrændstoffer eller brændstofkombinationer, alt efter hvad der er relevant:
 a)
 diesel
 b)
 benzin
 c)
 benzin/olieblanding til totakts SI-motorer
 d)
 naturgas/biomethan
 e)
 flydende gas (LPG)
 f)
 ethanol.
 Motortypen eller motorfamilien skal desuden opfylde de grænser for udstødningsemission, der er fastsat i dette regulativ, for så vidt angår eventuelle andre specificerede brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner, der er medtaget af en fabrikant i en ansøgning om typegodkendelse og er beskrevet i tillæg 4 til regulativet.
 5.1.4.
 For udførelse af målinger og prøvninger skal de tekniske krav være opfyldt med hensyn til:
 a)
 apparater og procedurer for gennemførelse af prøvninger
 b)
 apparater og procedurer til emissionsmåling og prøvetagning
 c)
 metoder til evaluering og beregning af data
 d)
 metoder til bestemmelse af forringelsesfaktorer
 e)
 metoder til at tage hensyn til emissionen af krumtaphusgasser
 f)
 metoder til at bestemme og tage hensyn til kontinuerlig eller uregelmæssig regenerering af systemer til efterbehandling af udstødningen
 g)
 for elektronisk styrede motorer i kategori NRE og NRG, der opfylder emissionsgrænserne, jf. regulativets tillæg 2, og som anvender elektronisk styring til bestemmelse af både brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt, eller som anvender elektronisk styring til at aktivere, deaktivere eller justere det emissionsbegrænsningssystem, som anvendes til at reducere NOx:
 i)
 emissionskontrolstrategier og omfatte den dokumentation, der kræves for at påvise disse strategier
 ii)
 NOx-kontrolforanstaltninger og omfatte metoden til at påvise disse kontrolforanstaltninger
 iii)
 det område, der er forbundet med den relevante stationære ikke-vejgående prøvningscyklus, inden for hvilken den mængde, hvormed emissionerne tillades at overstige emissionsgrænserne, jf. regulativets tillæg 2, kontrolleres
 iv)
 den tekniske tjenestes udvælgelse af yderligere målepunkter inden for kontrolområdet under prøvningen af emissioner på prøvebænk.
 5.1.5.
 Justering, reparation, adskillelse, rensning eller udskiftning af motorkomponenter eller -systemer som planlagt på regelmæssig basis til forebyggelse af fejlfunktion af motoren må kun finde sted i det omfang, det er teknisk nødvendigt for at sikre korrekt funktion af det emissionsbegrænsende system, jf. punkt 3.4 i bilag 8.
 5.2. Hvis en motorfamilie i overensstemmelse med de parametre, der er bestemmende herfor, og som er fastsat i bilag 10, dækker mere end ét effektområde, skal stammotoren (med henblik på typegodkendelse) og alle motortyper i samme familie (med henblik på produktionens overensstemmelse), hvad angår de gældende effektområder:
 a)
 opfylde de strengeste emissionsgrænseværdier
 b)
 prøves ved hjælp af de prøvningscyklusser, der svarer til de strengeste emissionsgrænseværdier
 c)
 være omfattet af de tidligste gældende datoer for typegodkendelse og for markedsføring, jf. punkt 12.
 5.3. De tekniske krav for emissionskontrolstrategier som anført i bilag 9 til dette regulativ finder anvendelse.
 5.4. Det er forbudt at bruge manipulationsstrategier.
 5.5. Motortyper og motorfamilier skal konstrueres og udstyres med emissionskontrolstrategier med henblik på at forhindre manipulering i videst muligt omfang. I den forbindelse finder punkt 3 og 4 i bilag 9 og tillæg A.3 til bilag 9 anvendelse.
 5.6. Målinger og prøvninger vedrørende området, der er knyttet


text:
til den stationære ikke-vejgående prøvningscyklus.
 5.6.1. Generelle krav
 Dette punkt finder anvendelse på elektronisk styrede motorer i kategori NRE og NRG, der opfylder emissionsgrænserne, jf. regulativets tillæg 2, og som anvender elektronisk styring til bestemmelse af både brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt, eller som anvender elektronisk styring til at aktivere, deaktivere eller justere det emissionsbegrænsningssystem, som anvendes til at reducere NOx.
 I dette punkt fastsættes de tekniske krav for det område, der er forbundet med den relevante stationære ikke-vejgående prøvningscyklus, inden for hvilken den mængde, hvormed emissionerne tillades at overstige emissionsgrænserne, jf. tillæg 2 til regulativet, kontrolleres.
 Foretages der prøvning af en motor som foreskrevet i prøvningsforskrifterne i punkt 5.6.4, må de emissionsprøver af forurenende luftarter og partikler, der er udtaget på et tilfældigt valgt punkt inden for det relevante kontrolområde som fastsat i punkt 5.6.2, ikke overstige de relevante emissionsgrænseværdier i tillæg 2 til dette regulativ ganget med en faktor på 2,0.
 I punkt 5.6.3 beskrives den tekniske tjenestes udvælgelse af yderligere målepunkter inden for kontrolområdet under prøvningen af emissioner på prøvebænk med henblik på at påvise, at kravene i dette punkt 5.6.1 er opfyldt.
 Fabrikanten kan anmode om, at den tekniske tjeneste undtager driftspunkter fra et kontrolområde som beskrevet i punkt 5.6.2 under den demonstration, der er omhandlet i punkt 5.6.3. Den tekniske tjeneste kan bevilge denne udelukkelse, hvis fabrikanten kan påvise, at motoren aldrig er i stand til at arbejde ved sådanne punkter, uanset hvilken kombination af mobil ikke-vejgående maskine eller køretøj i klasse T det drejer sig om.
 Den monteringsvejledning, som fabrikanten leverer til originaludstyrsfabrikanten i overensstemmelse med tillæg 5 til dette regulativ, skal angive de øvre og nedre grænser for det gældende kontrolområde og skal omfatte en erklæring for at tydeliggøre, at originaludstyrsfabrikanten ikke må montere motoren på en sådan måde, at det indskrænker motoren til permanent kun at køre på kombinationer af hastighed og drejningsmoment uden for kontrolområdet for momentkurven svarende til den godkendte motortype eller motorfamilie.
 5.6.2. Motorkontrolområde
 Det relevante kontrolområde til gennemførelse af motorprøvningen skal være det område, der er fastsat i dette punkt, som svarer til den relevante ikke-vejgående stationære cyklus (NRSC) for den motor, der skal prøves.
 5.6.2.1. Kontrolområde for motorer, der prøves ved ikke-vejgående prøvningscyklus C1
 Disse motorer fungerer med variabel hastighed og belastning. Der gælder forskellige undtagelser for kontrolområde afhængigt af motorens (under-) klasse og driftshastighed.
 5.6.2.1.1.
 Motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt ≥ 19 kW og motorer med variabel hastighed af kategori NRG.
 Kontrolområdet (se figur 1) defineres som følger:
 øvre grænse for drejningsmoment momentkurve ved fuld belastning
 motorhastighedsområde: hastighed A til nhi
 hvor:
 hastighed A= nlo
 + 0,15 · (nhi
 – nlo
 );
 nhi
 = høj hastighed (se punkt 2.1.43.)
 nlo
 = lav hastighed (se punkt 2.1.50.).
 Følgende motordriftsforhold holdes uden for prøvning:
 a)
 punkter på under 30 % af det maksimale drejningsmoment
 b)
 punkter på under 30 % af den maksimale effekt.
 Hvis den målte motorhastighed A ligger inden for ± 3 procent af den af fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes den af


text:
fabrikanten angivne motorhastighed. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes de målte motorhastigheder.
 Mellemliggende prøvningspunkter inden for kontrolområdet bestemmes som følger:
 % drejningsmoment = procent af det maksimale drejningsmoment
 hvor:
 n100%
 er 100-procenthastigheden for den pågældende prøvningscyklus
 n
 idle
 er tomgangshastigheden.
 Figur 1
 Kontrolområde for motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt ≥ 19 kW og motorer med variabel hastighed af kategori NRG
 5.6.2.1.2.
 Motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt < 19 kW.
 Det kontrolområde, der er specificeret i punkt 5.6.2.1.1 finder anvendelse, men med den supplerende udelukkelse af motorens driftsbetingelser i henhold til dette punkt og som illustreret i figur 2 og 3.
 a)
 Kun for partikler, hvis motorhastigheden C er under 2 400 o./min., punkter til højre for eller under den linje, der dannes ved at forbinde punkterne på 30 % af det maksimale drejningsmoment eller 30 % af den maksimale nettoeffekt, alt efter hvad der er størst, ved motorhastigheden B og 70 % af den maksimale nettoeffekt ved høj hastighed.
 b)
 Kun for partikler, hvis motorhastigheden C er på eller over 2 400 o./min., punkter til højre for den linje, der dannes ved at forbinde punkterne på 30 % af det maksimale drejningsmoment eller 30 % af den maksimale nettoeffekt, alt efter hvad der er størst, ved motorhastigheden B, 50 % af den maksimale nettoeffekt ved 2 400 o./min., og 70 % af det maksimale drejningsmoment ved høj hastighed.
 Hvor:
 motorhastighed B = nlo
 + 0,5 · (nhi
 – nlo
 )
 motorhastighed C = nlo
 + 0,75 · (nhi
 – nlo
 )
 nhi
 = høj hastighed (se punkt 2.1.43)
 nlo
 = lav hastighed (se punkt 2.1.50).
 Hvis de målte motorhastigheder A, B og C ligger inden for ± 3 % af den af fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes de angivne motorhastigheder. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes de målte motorhastigheder.
 Figur 2
 Kontrolområde for motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt < 19 kW og hastighed C < 2 400 o./min.
 Symbolforklaring
 1
 Motorkontrolområde
 2
 Undtagelse (carve-out) for alle emissioner
 3
 PM-undtagelse
 a
 procent af maksimal nettoeffekt
 b
 procent af det maksimale drejningsmoment
 Figur 3
 Kontrolområde for motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt < 19 kW og hastighed C ≥ 2 400 o./min.
 Symbolforklaring
 1
 Motorkontrolområde
 2
 Undtagelse (carve-out) for alle emissioner
 3
 PM-undtagelse
 a
 procent af maksimal nettoeffekt
 b
 procent af det maksimale drejningsmoment
 5.6.2.2. Kontrolområde for motorer, der prøves ved ikke-vejgående prøvningscyklus D2 og G2
 Disse motorer drives hovedsagelig meget tæt på deres konstruerede driftshastighed, og kontrolområdet defineres således som følger:
 motorhastighed:
 100 %
 drejningsmomentområde:
 50 % af drejningsmomentet svarende til den maksimale effekt.
 5.6.3. Påvisningskrav
 Den tekniske tjeneste skal udtage tilfældige belastnings- og hastighedspunkter inden for kontrolområdet til prøvning. For motorer omfattet af punkt 5.6.2.1 udvælges op til tre punkter. For motorer omfattet af punkt 5.6.2.2 udvælges et punkt. Den tekniske tjeneste skal også bestemme en tilfældig rækkefølge for prøvepunkterne. Prøvningen udgøres i overensstemmelse med de overordnede krav


text:
i NRSC-cyklussen, men hvert prøvepunkt evalueres særskilt.
 5.6.3.1.
 For så vidt angår den tilfældige udvælgelse, der kræves i punkt 5.6.3, anvendes almindeligt anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.
 5.6.4. Prøvningskrav
 Prøvningen skal udføres umiddelbart efter den pågældende NRSC som følger:
 a)
 Prøvningen ved tilfældigt udvalgte drejningsmomenter og motorhastigheder skal enten udføres umiddelbart efter NRSC-cyklusserne i diskret modus som beskrevet i litra a) til e) i punkt 7.8.1.2 i bilag 4, men før procedurerne efter prøvningen, jf. litra f), eller efter RMC-prøvningen, jf. litra a) til d) i punkt 7.8.2.3 i bilag 4, men før procedurerne efter prøvningen, jf. litra e), afhængigt af hvad der er relevant.
 b)
 Prøvningerne skal udføres som foreskrevet under litra b) til e) i punkt 7.8.1.2 i bilag 4 ved hjælp af flerfiltermetoden (et filter for hvert prøvepunkt) for hvert af de tre valgte prøvningspunkter i henhold til punkt 3.
 c)
 En specifik emissionsværdi skal beregnes (i g/kWh eller #/kWh, alt efter hvad der er relevant) for hvert prøvningspunkt.
 d)
 Emissionsværdier kan beregnes på massebasis ved anvendelse af tillæg A.1 til bilag 5 eller på molbasis ved anvendelse af tillæg A.2 til bilag 5, men skal være konsistente med den metode, der anvendes til NRSC-prøvning i diskret modus eller RMC-prøvning.
 e)
 For gasser og PN, hvis relevant, additionsberegning, hvor Nmode i ligning (A.5-64) eller (A.5-136) og (A.5-180) sættes til 1, og der anvendes en vægtningsfaktor på 1.
 f)
 For partikelberegninger anvendes flerfiltermetoden. For additionsberegningsættes Nmode i ligning (A.5-67) til 1, og der anvendes en vægtningsfaktor på 1.
 5.6.5. Regenerering
 Hvis en regenerering finder sted under eller umiddelbart før den i punkt 5.6.4 beskrevne procedure, kan prøvningen efter afslutningen af denne procedure kasseres efter anmodning fra fabrikanten, uanset årsagen til regenerering. Hvis det sker, skal prøvningen gentages. Der anvendes de samme drejningsmomenter og motorhastigheder, selv om køreklar stand kan være ændret. Det anses ikke for nødvendigt at gentage drejningsmomenter og motorhastigheder, for hvilke der allerede er opnået et resultat. Følgende fremgangsmåde anvendes til at gentage prøvningen:
 a)
 Motoren skal arbejde på en måde, der sikrer, at regenereringsbegivenheden er afsluttet, og eventuel sodbelastning i partikelefterbehandlingssystemet er genetableret.
 b)
 Motoropvarmningsproceduren skal udføres i overensstemmelse med punkt 7.8.1.1 i bilag 4.
 c)
 Prøvningsproceduren som anført i punkt 5.6.4 skal gentages fra punkt 5.6.4.b).
 5.7. Kontrol af emissionen af krumtaphusgasser
 5.7.1.
 Motorer må udsende krumtaphusgasser i udstødningen optrøms for en eventuel efterbehandlingsanordning under al drift.
 5.7.2.
 Emissioner fra krumtaphus, der udledes direkte i den omgivende atmosfære, skal lægges til udstødningsemissionerne under hele emissionsprøvningen. Fabrikanter skal i den henseende montere motorerne, således at alle emissioner fra krumtaphuset kan ledes ind i emissionsprøvetagningssystemet i henhold til kravene i punkt 6.10 i bilag 4 til regulativet.
 6. MONTERING PÅ KØRETØJET
 6.1. Oplysninger og instrukser beregnet for originaludstyrsfabrikanter og slutbrugere
 6.1.1.
 En fabrikant må ikke give originaludstyrsfabrikanter eller slutbrugere teknisk information vedrørende de oplysninger, der er foreskrevet i dette regulativ, der afviger fra de oplysninger, der er godkendt af den typegodkendende myndighed.
 6.1.2.
 Fabrikanten stiller alle relevante oplysninger og instrukser, der er nødvendige for korrekt montering af en


text:
motor i mobile ikke-vejgående maskiner eller køretøjer i klasse T, til rådighed for originaludstyrsfabrikanter, herunder en beskrivelse af eventuelle særlige betingelser eller begrænsninger med hensyn til montering eller anvendelse af motoren.
 6.1.3.
 Fabrikanten skal give originaludstyrsfabrikanter adgang til alle relevante oplysninger og nødvendige instrukser, der er beregnet til slutbrugeren, herunder en beskrivelse af eventuelle særlige betingelser for eller begrænsninger med hensyn til brugen af en motor.
 6.1.4.
 Fabrikanter skal give originaludstyrsfabrikanter adgang til værdien af kuldioxidemissioner (CO2), der bestemmes under typegodkendelsesproceduren, og skal give originaludstyrsfabrikanterne instruks om at videregive disse oplysninger sammen med forklarende oplysninger om prøvningsbetingelserne til slutbrugeren af de mobile ikke-vejgående maskiner eller køretøjer i klasse T, hvori motoren skal monteres.
 6.1.5.
 Regulativets tillæg 5 indeholder detaljerede oplysninger om de relevante informationer og instruktioner til originaludstyrsfabrikanter (OEM).
 6.2. Originaludstyrsfabrikanternes forpligtelser vedrørende montering af motorer
 6.2.1.
 Originaludstyrsfabrikanterne skal montere godkendte motorer i mobile ikke-vejgående maskiner i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger i medfør af punkt 6.1.2 og på en måde, der ikke forringer motorens præstation for så vidt angår emissioner af forurenende luftarter og partikler.
 6.2.2.
 Hvis en originaludstyrsfabrikant ikke følger de i punkt 6.2.1 omhandlede anvisninger eller ændrer en motor under dens montering i en mobil ikke-vejgående maskine eller køretøj i klasse T på en måde, der forringer motorens præstation for så vidt angår emissioner af forurenende luftarter og partikler, anses den pågældende originaludstyrsfabrikant for at være fabrikant i dette regulativs forstand og er navnlig underlagt forpligtelserne i punkt 5, 7, 8 og 9.
 6.2.3.
 Originaludstyrsfabrikanterne skal montere typegodkendte motorer i mobile ikke-vejgående maskiner og køretøjer i klasse T, der udelukkende anvendes i overensstemmelse med motorklasserne i punkt 1.1.
 6.2.4.
 Hvis godkendelsesmærket på motoren, jf. bilag 3, ikke er synligt uden at fjerne dele, skal originaludstyrsfabrikanten, som fastsat i nævnte punkt og i den relevante gennemførelsesretsakt, på synlig vis anbringe et eksemplar af mærket, der udleveres af fabrikanten, på den mobile ikke-vejgående maskine eller køretøjet i klasse T.
 6.2.5.
 Regulativets tillæg 6 indeholder detaljerede oplysninger om de relevante informationer og instruktioner til slutbrugere.
 7. MOTORFAMILIE OG MOTORTYPE
 7.1. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien
 Motorfamilien som fastsat af motorfabrikanten skal opfylde kriterierne i bilag 10.
 7.2. Valg af stammotor
 Stammotoren til motorfamilien vælges i henhold til kravene i bilag 10.
 7.3. Parametre, der er bestemmende for motortypen
 De tekniske karakteristika for en motortype er dem, der er defineret i det oplysningsskema, som er udarbejdet i overensstemmelse med modellen i tillæg A.3 til bilag 1.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1. Motorer, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være konstrueret i overensstemmelse med beskrivelsen i godkendelsesattesten og dennes bilag for den godkendte type. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens plan 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).
 8.2. Definitioner
 I dette punkt forstås ved:
 8.2.1.
 »kvalitetsstyringssystem«: en række elementer, som er indbyrdes forbundne eller påvirker hinanden gensidigt, og som anvendes af organisationer til at styre og kontrollere, hvordan kvalitetspolitikker gennemføres, og kvalitetsmål opnås
 8.2.2.
 »audit«: indsamling af dokumentation, som anvendes


text:
til at evaluere, hvordan auditkriterierne anvendes; den bør være objektiv, upartisk og uafhængig, og auditprocessen bør være både systematisk og dokumenteret
 8.2.3.
 »afhjælpende foranstaltninger«: problemløsningsproces med efterfølgende skridt, som tages for at fjerne årsagerne til den manglende overensstemmelse eller uønskede situation, og som er udformet med henblik på at forhindre gentagelse heraf.
 8.3. Formål
 8.3.1.
 Proceduren vedrørende produktionens overensstemmelse har til formål at sikre, at hver enkelt motor er i overensstemmelse med specifikations-, præstations- og mærkningskravene til den godkendte motortype eller motorfamilie.
 8.3.2.
 Procedurerne omfatter, som uadskillelige elementer, vurdering af kvalitetsstyringssystemer, som benævnes »indledende vurdering«, jf. punkt 8.4, samt verificering og produktrelateret kontrol, som benævnes »ordninger til sikring af produkternes overensstemmelse«, jf. punkt 8.5.
 8.4. Indledende vurdering
 8.4.1.
 Inden der meddeles typegodkendelse skal den typegodkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger og procedurer, som er fastsat af fabrikanten til sikring af effektiv kontrol, således at motorerne under produktionen er i overensstemmelse med den godkendte motortype eller motorfamilie.
 8.4.2.
 De retningslinjer for kvalitetsstyring- og/eller miljøledelsessystemer, som er fastsat i standarden EN ISO 19011:2011, finder anvendelse på den indledende vurdering.
 8.4.3.
 Den typegodkendende myndighed skal kunne godtage den indledende vurdering og sikringen af produkternes overensstemmelse, jf. punkt 8.5, idet der tages hensyn til en af de i punkt 8.4.3.1 til 8.4.3.3 beskrevne ordninger eller en kombination af disse ordninger eller dele deraf.
 8.4.3.1.
 Den indledende vurdering og/eller kontrol af sikringen af produkternes overensstemmelse udføres af den typegodkendende myndighed, der meddeler godkendelse, eller af et udpeget organ, der handler på den typegodkendende myndigheds vegne.
 8.4.3.1.1.
 Ved vurderingen af omfanget af den indledende vurdering, der skal foretages, kan den typegodkendende myndighed tage hensyn til de tilgængelige oplysninger vedrørende fabrikantens certificering, som ikke er blevet accepteret under punkt 8.4.3.3.
 8.4.3.2.
 Den indledende vurdering og/eller kontrol af ordningerne til sikring af produkternes overensstemmelse kan også udføres af en anden kontraherende parts typegodkendende myndighed eller det organ, som den typegodkendende myndighed har udpeget til dette formål.
 8.4.3.2.1.
 I sådanne tilfælde skal den anden kontraherende parts typegodkendende myndighed afgive en erklæring med angivelse af, hvilke områder og produktionsfaciliteter der er omfattet, og som er relevante for de motorer, der skal typegodkendes.
 8.4.3.2.2.
 Når en kontraherende parts typegodkendende myndighed modtager en anmodning om en overensstemmelseserklæring fra en anden kontraherende parts typegodkendende myndighed, skal den straks fremsende en sådan erklæring eller meddele, at den ikke kan levere en sådan erklæring.
 8.4.3.2.3.
 Erklæringen om overensstemmelse skal mindst indeholde følgende:
 8.4.3.2.3.1.
 koncern eller virksomhed (f.eks. XYZ industri)
 8.4.3.2.3.2.
 nærmere angivelse af organisationen (f.eks. europæisk afdeling)
 8.4.3.2.3.3.
 fabrik/produktionsanlæg (f.eks. motorfabrik 1 (Tyrkiet) — motorfabrik 2 (Tyskland))
 8.4.3.2.3.4.
 berørte motortyper/-familier
 8.4.3.2.3.5.
 områder, som er vurderet (f.eks. motorsamling, prøvning af motorer og efterbehandling)
 8.4.3.2.3.6.
 gennemgåede dokumenter (f.eks. virksomhedens og produktionsanlæggets kvalitetshåndbog og arbejdsprocedurer)
 8.4.3.2.3.7.
 dato for vurderingen (f.eks. audit udført fra den 18. til 30.5.2018)
 8.4.3.2.3.8.
 kontrolbesøg planlagt til (f.eks. oktober 2020).
 8.4.3.3.
 Den typegodkendende myndighed skal også acceptere fabrikantens passende certificering efter den harmoniserede standard EN ISO 9001:2008 eller en tilsvarende harmoniseret standard som opfyldende kravene i forbindelse med den indledende vurdering i


text:
punkt 8.4. Fabrikanten skal oplyse alle enkeltheder om certificeringen og forpligte sig til at underrette den typegodkendende myndighed om eventuelle ændringer i certificeringens gyldighed eller omfang.
 8.5. Ordninger til sikring af produkternes overensstemmelse
 8.5.1. Alle motortyper, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte motortype eller motorfamilie, idet kravene i dette punkt er opfyldt.
 8.5.2. Inden meddelelse af en typegodkendelse i henhold til dette regulativ skal den typegodkendende myndighed kontrollere, at der findes passende foranstaltninger og dokumenterede kontrolplaner, som fastlægges i samråd med fabrikanten for hver enkelt godkendelse, og som består i, at der med bestemte tidsintervaller gennemføres sådanne prøvninger og tilhørende kontroller, at overensstemmelse med den godkendte motortype eller motorfamilie til stadighed kontrolleres; prøvningerne kan omfatte prøvninger, som er specificeret i regulativets punkt 5.
 8.5.3. Typegodkendelsens indehaver skal:
 8.5.3.1.
 sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol med motorernes overensstemmelse med den godkendte type, og at disse procedurer anvendes
 8.5.3.2.
 have adgang til prøvningsudstyr eller andet passende udstyr, der er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver godkendt motortype eller motorfamilie
 8.5.3.3.
 sørge for, at prøveresultater og kontroldata arkiveres, og at tilhørende dokumenter er tilgængelige i et tidsrum på op til 10 år, der fastsættes i samråd med den typegodkendende myndighed
 8.5.3.4.
 for motorkategorierne NRSh og NRS, undtagen NRS-v-2b og NRS-v-3, sikre, at der for hver motortype mindst foretages den kontrol og de prøvninger, der er foreskrevet i dette regulativ. For andre kategorier kan der ved aftale mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed foretages prøvninger med passende kriterier af en komponent eller samling af komponenter
 8.5.3.5.
 analysere resultaterne af alle prøvningstyper og dermed kontrollere og sikre, at produktets egenskaber er stabile inden for en industriproduktions normale variation
 8.5.3.6.
 sikre, at alle stikprøveserier eller prøveemner, som tyder på manglende overensstemmelse med den pågældende type, medfører yderligere prøvetagning og yderligere prøvninger eller kontroller.
 8.5.4. Anses den yderligere audit eller kontrol, jf. punkt 8.5.3.6, ikke for at være tilfredsstillende i henhold til den typegodkendende myndighed, skal fabrikanten sikre, at produktionens overensstemmelse genoprettes så hurtigt som muligt ved hjælp af korrigerende foranstaltninger til den typegodkendende myndigheds tilfredshed.
 8.6. Ordninger til løbende verifikation
 8.6.1.
 Den myndighed, der har meddelt typegodkendelse, kan når som helst og ved periodiske audits inspicere de metoder, der anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse på de enkelte produktionsanlæg. Fabrikanten skal i denne forbindelse give adgang til produktions-, inspektions- og prøveanlæg samt lagerfaciliteter og distributionsanlæg og skal fremlægge alle de nødvendige oplysninger for så vidt angår dokumentation og rapporter vedrørende kvalitetsstyringssystemet.
 8.6.1.1.
 Den normale fremgangsmåde i forbindelse med sådanne periodiske audits er at overvåge den fortsatte effektivitet af de procedurer, der er fastlagt i punkt 8.4 og 8.5 (foranstaltninger til indledende vurdering og sikring af produkternes overensstemmelse).
 8.6.1.1.1.
 Tilsynsaktiviteter, der udføres af de tekniske tjenester, skal anses for at opfylde kravene i punkt 8.6.1.1 for så vidt angår de procedurer, der er fastlagt ved den indledende vurdering.
 8.6.1.1.2.
 Hyppigheden af verificeringer (ud over dem, som er omhandlet i punkt


text:
8.6.1.1.1) til sikring af, at de relevante kontroller af produktionens overensstemmelse, der foretages i henhold til punkt 8.4 og 8.5, efterprøves over en periode, der er tilpasset den tillid, indehaveren af typegodkendelsen nyder hos den typegodkendende myndighed, skal være mindst én gang hvert andet år. Imidlertid skal yderligere verificering udføres af den typegodkendende myndighed afhængigt af den årlige produktion, resultaterne af tidligere vurderinger, nødvendigheden af at overvåge korrigerende foranstaltninger og efter en begrundet anmodning fra en anden typegodkendende myndighed eller enhver markedsovervågningsmyndighed.
 8.6.2.
 Ved hver inspektion skal rapporter om prøvninger, kontrol samt produktionsjournaler, især rapporter om de prøvninger eller den dokumenterede kontrol, som er påkrævet i henhold til punkt 8.5.2, være tilgængelige for inspektøren.
 8.6.3.
 Inspektøren kan udvælge stikprøveemner, som prøves i fabrikantens laboratorium eller i den tekniske tjenestes anlæg; i givet fald udføres der udelukkende fysiske prøvninger. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes ud fra resultaterne af fabrikantens egen kontrol.
 8.6.4.
 Hvis kontrolniveauet ikke forekommer tilfredsstillende, eller hvis det synes nødvendigt at verificere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.6.2, eller på grundlag af en begrundet anmodning fra en anden typegodkendende myndighed, udtager inspektøren stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium eller til indgivelse til den tekniske tjeneste, hvor der foretages fysiske prøvninger i overensstemmelse med kravene i punkt 8.7 i dette regulativ.
 8.6.5.
 Finder den typegodkendende myndighed, som meddelte typegodkendelsen, utilfredsstillende resultater ved en inspektion eller ved et efterprøvningstilsyn, skal den typegodkendende myndighed sikre, at der træffes alle nødvendige forholdsregler for at genoprette produktionens overensstemmelse så hurtigt som muligt. Sådanne foranstaltninger kan omfatte inddragelse af typegodkendelsen, når de afhjælpende foranstaltninger, der er truffet af fabrikanten, er utilstrækkelige.
 8.6.6.
 Finder den anden kontraherende parts typegodkendende myndighed utilfredsstillende resultater, kan den anmode den typegodkendende myndighed, som meddelte typegodkendelsen, om at kontrollere, at de motorer, der er under fremstilling, fortsat er i overensstemmelse med den godkendte motortype eller motorfamilie. Efter modtagelse af en sådan anmodning træffer den typegodkendende myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, de i punkt 8.6.5 omhandlede foranstaltninger.
 8.7. Overensstemmelse af produktionsprøvningskrav i tilfælde af et utilfredsstillende niveau af produktoverensstemmelseskontrol som omhandlet i punkt 8.6
 8.7.1. I tilfælde af et utilfredsstillende niveau af produktoverensstemmelseskontrol som omhandlet i punkt 8.6.4, 8.6.5 eller 8.6.6 skal produktionens overensstemmelse kontrolleres ved emissionsprøvning på grundlag af beskrivelsen i godkendelsesmeddelelsen.
 8.7.2. Medmindre andet er fastsat i punkt 8.7.3 finder følgende procedure anvendelse:
 8.7.2.1.
 Der udtages tre motorer og, hvis det er relevant, tre systemer til udstødningsefterbehandling på tilfældig vis til inspektion fra serieproduktionen af den pågældende motortype. Yderligere motorer udtages i det omfang, det er nødvendigt for at nå frem til afgørelsen »bestået«eller »forkastet«. For at nå frem til afgørelsen »bestået«skal mindst fire motorer prøves.
 8.7.2.2.
 Fabrikanten skal ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer, efter at de er blevet udvalgt af inspektøren.
 8.7.2.3.
 Motorerne underkastes emissionsprøvning i overensstemmelse med kravene i bilag 4, eller – når der er tale om dual-brændstofmotorer, jf. bilag 7 — underkastes de prøvningscyklusser, der er relevante for motortypen i overensstemmelse med tillæg A.6 til bilag 4.


text:
8.7.2.4.
 Grænseværdierne er som specificeret i tillæg 2 til dette regulativ. I tilfælde af motorer med efterbehandling, der foretager uregelmæssig regenerering, jf. punkt 6.6.2 i bilag 4, skal hvert emissionsresultat for forurenende luftarter eller forurenende partikler justeres med den relevante faktor for den pågældende motortype eller -familie. I alle tilfælde skal hvert emissionsresultat for forurenende luftarter og forurenende partikler justeres ved at benytte de relevante forringelsesfaktorer (DF) for den pågældende motortype eller -familie som bestemt i overensstemmelse med punkt 5 i dette regulativ.
 8.7.2.5.
 Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer.
 8.7.2.5.1.
 Prøvningerne kan på fabrikantens anmodning udføres på motorer, som er kørt til i højst 2 % af emissionsvarigheden eller højst 125 timer, alt efter hvad der er kortest. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer. Har fabrikanten specificeret en tilkørselsprocedure i oplysningsskemaet som fastsat i bilag 1, foretages tilkørslen i henhold til denne procedure.
 8.7.2.6.
 På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøvetagning som fastsat i tillæg 7 til dette regulativ anses serieproduktionen af de pågældende motorer for at være i overensstemmelse med den godkendte type, når der er opnået godkendelse for alle de forurenende stoffer, og for ikke at være i overensstemmelse med den godkendte type, når afgørelsen »forkastet«er opnået for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i tillæg 7 til dette regulativ og vist i figur 4.
 8.7.2.7.
 Når der er opnået godkendelse for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres som følge af resultatet af en eventuel supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende.
 Hvis ikke samtlige forurenende stoffer opnår godkendelse, og hvis intet forurenende stof fører til afgørelsen »forkastet«, foretages prøvning af endnu en motor.
 8.7.2.8.
 Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I dette tilfælde registreres dette som afgørelsen »forkastet«.
 8.7.3. Som en undtagelse fra punkt 8.7.2.1 gælder følgende procedure for motortyper med en samlet salgsmængde på under 100 enheder pr. år:
 8.7.3.1.
 Der udtages én motor og, hvis det er relevant, ét system til udstødningsefterbehandling på tilfældig vis fra serieproduktionen af den pågældende motortype med henblik på inspektion.
 8.7.3.2.
 Hvis motoren opfylder de krav i punkt 8.7.2.4, træffes afgørelsen om godkendelse, og ingen yderligere prøvning er nødvendig.
 8.7.3.3.
 Hvis prøvningen ikke opfylder de krav, der er beskrevet i punkt 8.7.2.4, anvendes den procedure, der er skitseret i punkt 8.7.2.6 til 8.7.2.8.
 8.7.4. Alle disse prøvninger kan foretages med de gældende kommercielle brændstoffer. De i tillæg 5 til dette regulativ beskrevne referencebrændstoffer skal dog benyttes på fabrikantens anmodning. I forbindelse med gasdrevne motorer betyder det, at der skal udføres prøvninger med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasdrevet motor, undtagen i tilfælde af en gasdrevet motor med en brændstofspecifik typegodkendelse, hvor kun et referencebrændstof er påkrævet, jf. tillæg 4 til regulativet. Anvendes mere end ét gasformigt referencebrændstof, skal det fremgå af resultaterne, at motoren opfylder grænseværdierne med hvert brændstof.
 8.7.5. Manglende overensstemmelse af


text:
gasdrevne motorer
 Ved eventuel tvist vedrørende en manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer, herunder dual-brændstofmotorer, ved brug af et kommercielt brændstof, skal der udføres prøvninger med hvert referencebrændstof, som stammotoren er blevet afprøvet på, og på fabrikantens anmodning med et eventuelt supplerende tredje brændstof som er omhandlet i punkt A.3.2.3.1.1.1, A.3.2.3.2.1 og A.3.2.4.1.2 i tillæg 4 til regulativet, og som stammotoren kan have været afprøvet på. I givet fald skal resultatet konverteres ved hjælp af en beregning med brug af de relevante faktorer »r«, »ra«eller »rb«, jf. punkt A.3.2.3.3, A.3.2.3.4.1 og A.3.2.4.1.3 i tillæg 4 til regulativet. Hvis r, ra eller rb er mindre end 1, skal der ikke foretages nogen korrektion. Det skal fremgå af de målte resultater og i givet fald de beregnede resultater, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de relevante brændstoffer (f.eks. brændstof 1, 2 og i givet fald det tredje brændstof for naturgas-/biomethandrevne motorer og brændstof A og B for LPG-drevne motorer).
 Figur 4
 Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9,1.
 Godkendelser, som er meddelt for en motortype eller motorfamilie i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 5 ovenfor ikke er overholdt, eller hvis motoren/motorerne ikke har bestået den i punkt 8 foreskrevne kontrol.
 9,2.
 Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 10. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF DEN GODKENDTE TYPE
 10,1.
 Fabrikanten underretter straks den typegodkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelsen, om alle ændringer i de oplysninger, der er registreret i informationspakken. I tilfælde af en sådan ændring afgør denne typegodkendende myndighed, hvilke af de procedurer, der er fastlagt i punkt 10.2, der skal anvendes. Om nødvendigt kan den typegodkendende myndighed efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal meddeles en ny typegodkendelse.
 10.1.1.
 Ansøgning om ændring af en typegodkendelse indgives udelukkende til den typegodkendende myndighed, der har meddelt den oprindelige typegodkendelse.
 10.1.2.
 Finder den pågældende typegodkendende myndighed, at det for at foretage en ændring er nødvendigt at gentage inspektioner eller prøvninger, underretter den fabrikanten herom. De i punkt 10.2 fastsatte procedurer finder kun anvendelse, hvis den typegodkendende myndighed på grundlag af sådanne inspektioner eller prøvninger, konkluderer, at kravene til typegodkendelse stadig er opfyldt.
 10.2.
 Hvis der er foretaget ændringer i nogle af oplysningerne i informationspakken, uden at dette kræver en gentagelse af inspektioner eller prøvninger, betegnes sådan en ændring som en »revision«.
 I tilfælde af en sådan revision reviderer den typegodkendende myndighed uden ugrundet ophold i nødvendigt omfang de relevante blade til informationspakken, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art, og den skal også angive datoen for revisionen og tilføje et revideret indeks til informationspakken. En konsolideret, ajourført version af informationspakken ledsaget af en detaljeret beskrivelse af ændringerne anses for at opfylde kravet i dette stykke.
 10.2.1.
 En ændring som


text:
omhandlet i punkt 10.2 betegnes som en »udvidelse«, hvis oplysningerne i informationspakken er blevet ændret, og et af følgende forhold gør sig gældende:
 a)
 Der kræves yderligere inspektioner eller nye prøvninger.
 b)
 Der er foretaget ændringer i meddelelsens oplysninger (bortset fra bilagene).
 c)
 Et nyt krav, jf. dette regulativ, finder anvendelse på den godkendte motortype eller motorfamilie.
 10.2.2.
 I tilfælde af en udvidelse udarbejder den typegodkendende myndighed en ajourført meddelelse, der forsynes med et udvidelsesnummer, der stiger fortløbende i overensstemmelse med antallet af på hinanden følgende udvidelser, der tidligere er meddelt. Årsagen til udvidelsen og udvidelsesdatoen skal klart fremgå af meddelelsen. Den typegodkendende myndighed skal underrette de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, om den meddelte udvidelse.
 10.2.3.
 Hver gang blade til informationspakken ændres, eller der udarbejdes en konsolideret, ajourført version, rettes indekset til informationspakken, der er knyttet til meddelelsen, i overensstemmelse hermed, således at datoen for den seneste udvidelse eller revision eller datoen for den seneste konsolidering af den ajourførte version fremgår.
 10.2.4.
 Der kræves ingen ændring af typegodkendelsen af en motortype eller en motorfamilie, hvis et nyt krav, der er omhandlet i litra c) i punkt 10.2.1, teknisk set ikke er relevant for den pågældende motortype eller motorfamilie for så vidt angår dens emissionspræstation.
 10.3.
 I tilfælde af en revision af en typegodkendelse udsteder den typegodkendende myndighed uden ugrundet ophold de reviderede dokumenter eller den konsoliderede ajourførte version, alt efter hvad der er relevant, herunder det reviderede indeks til informationspakken, til ansøgeren, jf. punkt 10.2.
 10.4.
 I tilfælde af en udvidelse af en typegodkendelse udsteder den typegodkendende myndighed uden ugrundet ophold den ajourførte meddelelse, der er omhandlet i punkt 10.2.2, herunder bilagene hertil samt indekset til informationspakken, til ansøgeren.
 11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille den type eller familie, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.
 12.2.
 Med virkning fra typegodkendelsestidspunkterne som anført i tabel 1-6 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele typegodkendelse af motortyper eller motorfamilier i de klasser, der er anført i punkt 1, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.
 12.3.
 Med virkning fra markedsføringstidspunkterne som anført i tabel 23 til 28 kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte markedsføring af motortyper eller motorfamilier i de klasser, der er anført i punkt 1, som ikke er godkendt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.
 12.4.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat meddele godkendelse af motorer, der er i overensstemmelse med eventuelle tidligere krav, eller indtil


text:
ethvert trin, der svarer til dette regulativ, såfremt motorerne eller køretøjerne er beregnet til eksport til lande, som anvender de tilknyttede krav i deres nationale lovgivning. Mærkningen til disse motorer skal fortsat have det format, der er fastsat i de relevante ændringsserier til dette FN-regulativ.
 12.5.
 Uden at det berører punkt 12.4, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat meddele godkendelser for motorer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved enhver af de tidligere ændringsserier, eller indtil et hvilket som helst trin, der svarer til dette regulativ, forudsat at disse motorer er beregnet som erstatning for en eksisterende motor med samme eller et mindre strengt emissionsniveau som monteret i et køretøj, der er i brug.
 Tabel 1
 Datoer for anvendelse af dette regulativ for motorkategori NRE
 Klasse
 Tændingstype
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Typegodkendelse af motorer
 Markedsføring af motorer og køretøjer
 NRE
 CI
 0<P<8
 NRE-v-1
 NRE-c-1
 29. december 2018
 29. december 2018
 CI
 8≤P<19
 NRE-v-2
 NRE-c-2
 CI
 19≤P<37
 NRE-v-3
 NRE-c-3
 29. december 2018
 29. december 2018
 37≤P<56
 NRE-v-4
 NRE-c-4
 Alle
 56≤P<130
 NRE-v-5
 NRE-c-5
 29. december 2018
 1. januar 2020
 130≤P≤560
 NRE-v-6
 NRE-c-6
 29. december 2018
 29. december 2018
 P>560
 NRE-v-7
 NRE-c-7
 29. december 2018
 29. december 2018
 Tabel 2
 Datoer for anvendelse af dette regulativ for motorkategori NRG
 Klasse
 Tændingstype
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Typegodkendelse af motorer
 Markedsføring af motorer og køretøjer
 NRG
 Alle
 P>560
 NRG-v-1
 NRG-c-1
 29. december 2018
 29. december 2018
 Tabel 3
 Datoer for anvendelse af dette regulativ for motorkategori NRSh
 Klasse
 Tændingstype
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Typegodkendelse af motorer
 Markedsføring af motorer og køretøjer
 NRSh
 SI
 0<P<19
 NRSh-v-1a
 NRSh-v-1b
 29. december 2018
 29. december 2018
 Tabel 4
 Datoer for anvendelse af dette regulativ for motorkategori NRS
 Klasse
 Tændingstype
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Typegodkendelse af motorer
 Markedsføring af motorer og køretøjer
 NRS
 SI
 0<P<56
 NRS-vr-1a
 NRS-vi-1a
 NRS-vr-1b
 NRS-vi-1b
 NRS-v-2a
 NRS-v-2b
 NRS-v-3
 29. december 2018
 29. december 2018
 Tabel 5
 Datoer for anvendelse af dette regulativ for motorkategori SMB
 Klasse
 Tændingstype
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Typegodkendelse af motorer
 Markedsføring af motorer og køretøjer
 SMB
 SI
 P>0
 SMB-v-1
 29. december 2018
 29. december 2018
 Tabel 6
 Datoer for anvendelse af dette regulativ for motorkategori ATS
 Klasse
 Tændingstype
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Typegodkendelse af motorer
 Markedsføring af motorer og køretøjer
 ATS (lufttrafiktjeneste)
 SI
 P>0
 ATS-v-1
 29. december 2018
 29. december 2018
 13. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-aftalen, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.
 (1) Klassificeringen af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer er angivet i punkt 2 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 — https://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, bilag 3


text:
— www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 TILLÆG 1
 DEFINITION AF MOTORUNDERKATEGORIER, JF. PUNKT 1
 Tabel 7
 Underkategorier af motorkategori NRE, jf. punkt 1.1.1
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Referenceeffekt
 NRE
 Kompression stænding (CI)
 Variabel
 0 < P < 8
 NRE-v-1
 Maksimal nettoeffekt
 CI
 8 ≤ P < 19
 NRE-v-2
 CI
 19 ≤ P < 37
 NRE-v-3
 CI
 37 ≤ P < 56
 NRE-v-4
 Alle
 56 ≤ P < 130
 NRE-v-5
 130 ≤ P ≤ 560
 NRE-v-6
 P > 560
 NRE-v-7
 CI
 Konstant
 0 < P < 8
 NRE-c-1
 Mærkenettoeffekt
 CI
 8 ≤ P < 19
 NRE-c-2
 CI
 19 ≤ P < 37
 NRE-c-3
 CI
 37 ≤ P < 56
 NRE-c-4
 Alle
 56 ≤ P < 130
 NRE-c-5
 130 ≤ P ≤ 560
 NRE-c-6
 P > 560
 NRE-c-7
 Tabel 8
 Underkategorier af motorkategori NRG, jf. punkt 1.1.2
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Referenceeffekt
 NRG
 Alle
 Variabel
 P > 560
 NRG-v-1
 Maksimal nettoeffekt
 Konstant
 P > 560
 NRG-c-1
 Mærkenettoeffekt
 Tabel 9
 Underkategorier af motorkategori NRSh, jf. punkt 1.1.3
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Samlet slagvolumen (cm3)
 Underkategori
 Referenceeffekt
 NRSh
 SI
 Variabel eller konstant
 0 < P < 19
 SV < 50
 NRSh-v-1a
 Maksimal nettoeffekt
 SV ≥ 50
 NRSh-v-1b
 Tabel 10
 Underkategorier af motorkategori NRS, jf. punkt 1.1.4
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Samlet slagvolumen (cm3)
 Underkategori
 Referenceeffekt
 NRS
 SI
 Variabel ≥ 3 600 o./min. eller konstant
 0 < P < 19
 80 ≤ SV < 225
 NRS-vr-1a
 Maksimal nettoeffekt
 SV ≥ 225
 NRS-vr-1b
 Variabel < 3 600 o./min.
 80 ≤ SV < 225
 NRS-vi-1a
 SV ≥ 225
 NRS-vi-1b
 Variabel eller konstant
 19 ≤ P < 30
 SV ≤ 1 000
 NRS-v-2a
 Maksimal nettoeffekt
 SV > 1 000
 NRS-v-2b
 30 ≤ P < 56
 Alle
 NRS-v-3
 Maksimal nettoeffekt
 For motorer < 19 kW med SV < 80 cm3 i andet end håndholdte maskiner anvendes motorer i kategori NRSh.
 Tabel 11
 Underkategorier af motorkategori SMB, jf. punkt 1.1.5
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Referenceeffekt
 SMB
 SI
 Variabel eller konstant
 P > 0
 SMB-v-1
 Maksimal nettoeffekt
 Tabel 12
 Underkategorier af motorkategori ATS, jf. punkt 1.1.6
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Underkategori
 Referenceeffekt
 ATS
 SI
 Variabel eller konstant
 P > 0
 ATS-v-1
 Maksimal nettoeffekt
 TILLÆG 2
 TRIN V-UDSTØDNINGSEMISSIONSGRÆNSER
 Tabel 13
 Emissionsgrænser for motorkategori NRE, jf. punkt 1.1.1
 Motorunderkategori
 Effektinterval
 Tændingstype
 CO
 HC
 NOx
 Partikelmasse
 PN
 A
 kW
 g/kWh
 g/kWh
 g/kWh
 g/kWh
 #/kWh
 NRE-v-1
 NRE-c-1
 0<P<8
 CI
 8,00
 (HC+NOx ≤7,50)
 0,40 (1)
 —
 1,10
 NRE-v-2
 NRE-c-2
 8≤P<19
 CI
 6,60
 (HC+NOx ≤7,50)
 0,40
 —
 1,10
 NRE-v-3
 NRE-c-3
 19≤P<37
 CI
 5,00
 (HC+ NOx ≤4,70)
 0,015
 1 × 1012
 1,10
 NRE-v-4
 NRE-c-4
 37≤P<56
 CI
 5,00
 (HC+ NOx ≤4,70)
 0,015
 1 × 1012
 1,10
 NRE-v-5
 NRE-c-5
 56≤P<130
 Alle
 5,00
 0,19
 0,40
 0,015
 1 × 1012
 1,10
 NRE-v-6
 NRE-c-6
 130≤P≤560
 Alle
 3,50
 0,19
 0,40
 0,015
 1 × 1012
 1,10
 NRE-v-7
 NRE-c-7
 P>560
 Alle
 3,50
 0,19
 3,50
 0,045
 —
 6,00
 Tabel 14
 Emissionsgrænser for motorkategori NRG, jf. punkt 1.1.2
 Motorunderkategori
 Effektinterval
 Tændingstype
 CO
 HC
 NOx
 Partikelmasse
 PN
 A
 kW
 g/kWh
 g/kWh
 g/kWh
 g/kWh
 #/kWh
 NRG-v-1
 NRG-c-1
 P>560
 Alle
 3,50
 0,19
 0,67
 0,035
 —
 6,00


text:
Tabel 15
 Emissionsgrænser for motorkategori NRSh, jf. punkt 1.1.3
 Motorunderkategori
 Effektinterval
 Tændingstype
 CO
 HC + NOx
 kW
 g/kWh
 g/kWh
 NRSh-v-1a
 0<P<19
 SI
 805
 50
 NRSh-v-1b
 603
 72
 Tabel 16
 Emissionsgrænser for motorkategori NRS, jf. punkt 1.1.4
 Motorunderkategori
 Effektinterval
 Tændingstype
 CO
 HC + NOx
 kW
 g/kWh
 g/kWh
 NRS-vr-1a
 NRS-vi-1a
 0<P<19
 SI
 610
 10
 NRS-vr-1b
 NRS-vi-1b
 610
 8
 NRS-v-2a
 19≤P≤30
 610
 8
 NRS-v-2b
 NRS-v-3
 19≤P<56
 4,40 (2)
 2,70 (2)
 Tabel 17
 Emissionsgrænser for motorkategori SMB, jf. punkt 1.1.5
 Motorunderkategori
 Effektinterval
 Tændingstype
 CO
 NOx
 HC
 kW
 g/kWh
 g/kWh
 g/kWh
 SMB-v-1
 P>0
 SI
 275
 —
 75
 Tabel 18
 Emissionsgrænser for motorkategori ATS, jf. punkt 1.1.6
 Motorunderkategori
 Effektinterval
 Tændingstype
 CO
 HC + NOx
 kW
 g/kWh
 g/kWh
 ATS-v-1
 P>0
 SI
 400
 8
 A.1.1. Særlige bestemmelser om samlede grænseværdier for carbonhydrider (HC) for helt eller delvis gasdrevne motorer
 For underkategorier, hvor faktor A er defineret, erstattes grænseværdien for carbonhydrider for helt eller delvis gasdrevne motorer, der er angivet i tabel 13 og 14, med en værdi, der beregnes efter følgende formel:
 HC = 0,19 + (1,5 × A × GER)
 hvor GER er det gennemsnitlige gas/energiforhold i den relevante prøvningscyklus.
 Anvendes både den stationære og transiente prøvningscyklus, bestemmes GER ud fra den transiente prøvningscyklus med varmstart. Anvendes mere end én stationær prøvningscyklus, bestemmes det gennemsnitlige GER individuelt for hver cyklus.
 Overstiger det beregnede loft for HC-værdien 0,19 + A, sættes grænseværdien for HC til 0,19+A
 Figur 5
 Diagram, der viser HC-emissionsgrænse som funktion af det gennemsnitlige GER
 For underkategorier med kombineret HC- og NOx-grænse nedbringes den kombinerede grænseværdi for HC og NOx med 0,19 g/kWh, og den anvendes kun for NOx.
 Formlen finder ikke anvendelse på motorer, der anvender ikkegasformige brændstoffer.
 (1) 0,60 for luftkølede motorer med direkte indsprøjtning, der kan håndstartes.
 (2) Valgfrit og som alternativ enhver kombination af værdier, der opfylder formlen (HC+NOx) × CO0,784 ≤ 8,57 og følgende betingelser: CO ≤ 20,6 g/kWh og (HC+NOx) ≤ 2,7 g/kWh.
 TILLÆG 3
 EMISSIONSHOLDBARHEDSPERIODE (EDP)
 Tabel 19
 EDP for motorkategori NRE
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Underkategori
 EDP (timer)
 NRE
 CI
 Variabel
 0 < P < 8
 NRE-v-1
 3 000
 CI
 8 ≤ P < 19
 NRE-v-2
 CI
 19 ≤ P < 37
 NRE-v-3
 5 000
 CI
 37 ≤ P < 56
 NRE-v-4
 8 000
 Alle
 56 ≤ P < 130
 NRE-v-5
 130 ≤ P ≤ 560
 NRE-v-6
 P > 560
 NRE-v-7
 CI
 Konstant
 0 < P < 8
 NRE-c-1
 3 000
 CI
 8 ≤ P < 19
 NRE-c-2
 CI
 19 ≤ P < 37
 NRE-c-3
 CI
 37 ≤ P < 56
 NRE-c-4
 8 000
 Alle
 56 ≤ P < 130
 NRE-c-5
 130 ≤ P ≤ 560
 NRE-c-6
 P > 560
 NRE-c-7
 Tabel 20
 EDP for motorkategori NRG
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Underkategori
 EDP (timer)
 NRG
 Alle
 Konstant
 P > 560
 NRG-v-1
 1 380 073 258 ,
 092 072 970 579 ,
 258 000
 Variabel
 NRG-c-1
 Tabel 21
 EDP for motorkategori NRSh
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Slagvolumen (cm3)
 Underkategori
 EDP (timer)
 NRSh
 SI
 Variabel eller konstant
 0 < P < 19
 SV < 50
 NRSh-v-1a


text:
50/125/300 (1)
 SV ≥ 50
 NRSh-v-1b
 Tabel 22
 EDP for motorkategori NRS
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Slagvolumen (cm3)
 Underkategori
 EDP (timer)
 NRS
 SI
 Variabel, mærke eller konstant
 0 < P < 19
 80 ≤ SV < 225
 NRS-vr-1a
 125/250/500 (2)
 Variabel, middel
 NRS-vi-1a
 Variabel, mærke eller konstant
 SV ≥ 225
 NRS-vr-1b
 250/500/1 000 (2)
 Variabel, middel
 NRS-vi-1b
 Variabel eller konstant
 19 ≤ P < 30
 SV ≤ 1 000
 NRS-v-2a
 1 000
 SV > 1 000
 NRS-v-2b
 5 000
 30 ≤ P < 56
 Alle
 NRS-v-3
 5 000
 Tabel 23
 EDP for motorkategori SMB
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Underkategori
 EDP (timer)
 SMB
 SI
 Variabel eller konstant
 P > 0
 SMB-v-1
 400 (3)
 Tabel 24
 EDP for motorkategori ATS
 Klasse
 Tændingstype
 Driftshastighed
 Effekt (kW)
 Underkategori
 EDP (timer)
 ATS (lufttrafiktjeneste)
 SI
 Variabel eller konstant
 P > 0
 ATS-v-1
 500/1 000 (4)
 (1) EDP-timer svarer til EDP-kategori kat. 1/kat. 2/kat. 3 som defineret i tabel A.8-2 i bilag 8 til dette regulativ.
 (2) EDP-timer svarer til EDP-kategori kat. 1/kat. 2/kat. 3 som defineret i tabel A.8-2 i bilag 8 til dette regulativ.
 (3) Alternativt er en emissionsholdbarhedsperiode på 8 000 km tilladt.
 (4) EDP-timer svarer til følgende samlede slagvolumen: < 100 cm3/≥ 100 cm3.
 TILLÆG 4
 KRAV TIL ANDRE SPECIFICEREDE BRÆNDSTOFFER, BRÆNDSTOFBLANDINGER ELLER BRÆNDSTOFEMULSIONER
 A.4.1. Krav til motorer, der fungerer med flydende brændstoffer
 A.4.1.1. Fabrikanter kan ved ansøgning om godkendelse vælge en af følgende valgmuligheder med hensyn til motorens brændstofområde:
 a)
 motor med standardbrændstof i overensstemmelse med kravene i punkt A.4.1.2 eller
 b)
 brændstofspecifik motor i overensstemmelse med kravene i punkt A.4.1.3.
 A.4.1.2. Krav til motorer med standardbrændstof (diesel, benzin)
 En motor med standardbrændstof skal opfylde kravene i punkt A.4.1.2.1 til A.4.1.2.4.
 A.4.1.2.1.
 Stammotoren skal opfylde de relevante grænseværdier i bilag 2 til regulativet og kravene i nærværende regulativ, når motoren fungerer med de referencebrændstoffer, der er specificeret i punkt 1.1 eller 2.1 i bilag 6.
 A.4.1.2.2.
 Findes der ingen international standard for ikke-vejgående gasolie, skal dieselreferencebrændstoffet (ikke-vejgående gasolie) i bilag 6 repræsentere kommercielle ikke-vejgående gasolier med et svovlindhold på højst 10 mg/kg, et cetantal på mindst 45 og et indhold af fedtsyremethylestere (FAME) på højst 8,0 procent v/v. Bortset fra de i punkt A.4.1.2.2.1, A.4.1.2.3 og A.4.1.2.4 tilladte tilfælde skal fabrikanten i overensstemmelse med kravene i tillæg 6 til dette regulativ udarbejde en tilsvarende erklæring til slutbrugerne om, at driften af motoren på ikke-vejgående gasolie er begrænset til brændstoffer med et svovlindhold på højst 10 mg/kg (20 mg/kg ved endelig levering), et cetantal på mindst 45 og et FAME-indhold på højst 8,0 procent v/v. Fabrikanten kan valgfrit specificere andre parametre (f.eks. smøreevne).
 A.4.1.2.2.1.
 Motorfabrikanten skal ikke i angive, at en motortype eller motorfamilie kan drives på en kontraherende parts territorium på andre kommercielle brændstoffer end dem, som opfylder kravene i dette punkt, medmindre fabrikanten derudover også opfylder kravene i punkt A.4.1.2.3.
 a)
 I tilfælde af benzin: CEN-standard EN 228:2012. Der kan tilføjes smøreolie i henhold til fabrikantens specifikationer.
 b)
 I tilfælde af diesel (dog ikke ikke-vejgående gasolie): CEN-standard EN 590:2013.


text:
c)
 I tilfælde af diesel (ikke-vejgående gasolie): et maksimalt tilladt svovlindhold på 10 mg/kg og et cetantal på mindst 45 og et FAME-indhold på højst 8,0 % v/v.
 A.4.1.2.3.
 Hvis fabrikanten tillader, at motoren drives på andre kommercielle brændstoffer end dem, der er anført i punkt A.4.1.2.2, f.eks. B100 (EN 14214: 2012 + A1:2014), B20 eller B30 (EN16709:2015) eller på særlige brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner, skal fabrikanten træffe alle nedenstående foranstaltninger foruden at opfylde kravene i punkt A.4.1.2.2.1:
 a)
 i oplysningsskemaet oplyse specifikation af de kommercielle brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner, som motorfamilien kan anvende
 b)
 påvise, at stammotoren er i stand til at opfylde kravene i dette regulativ om de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner
 c)
 være forpligtet til at opfylde kravene om overvågning efter ibrugtagning som i givet fald fastsat af en kontraherende part vedrørende de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner, herunder eventuelle blandinger mellem de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner og de relevante kommercielle brændstoffer, der er identificeret i punkt A.4.1.2.2.1.
 A.4.1.2.4.
 For SI-motorer skal brændstof/smøreolieforholdet være det af fabrikanten anbefalede i tillæg 6 til dette regulativ. Olieprocenten i brændstof/smøremiddelblandingen skal angives i oplysningsskemaet som angivet i bilag 1A.
 A.4.1.3. Krav til en brændstofspecifik motor (ED 95 eller E 85)
 En brændstofspecifik motor (ED 95 eller E 85) skal opfylde kravene i A.4.1.3.1 og A.4.1.3.2.
 A.4.1.3.1.
 For ED 95 skal stammotoren opfylde regulativets krav, herunder de gældende grænseværdier som fastsat i tillæg 2 til dette regulativ, når motoren fungerer med de referencebrændstoffer, der er specificeret i punkt 1.2 i bilag 6.
 A.4.1.3.2.
 For E 85 skal stammotoren opfylde regulativets krav, herunder de gældende grænseværdier som fastsat i tillæg 2 til dette regulativ, når motoren fungerer med de referencebrændstoffer, der er specificeret i punkt 2.2 i bilag 6.
 A.4.2. Krav til motorer, der fungerer med naturgas/biomethan (NG) eller flydende gas (LPG), herunder dual-brændstofmotorer
 A.4.2.1.
 Fabrikanter kan ved ansøgning om godkendelse vælge en af følgende valgmuligheder med hensyn til motorens brændstofområde:
 a)
 motor med universalbrændstof i overensstemmelse med kravene i punkt A.4.2.3
 b)
 brændstofbegrænset motor i overensstemmelse med kravene i punkt A.4.2.4
 c)
 brændstofspecifik motor i overensstemmelse med kravene i punkt A.4.2.5.
 A.4.2.2. Punkt A.4.3 indeholder tabeller, der sammenfatter kravene til typegodkendelse af NG-drevne motorer, LPG-drevne motorer og dual-brændstofmotorer.
 A.4.2.3. Krav til brændstofubegrænsede motorer
 A.4.2.3.1.
 Hvis der er tale om naturgas/biomethandrevne motorer, herunder dual-brændstofmotorer, skal fabrikanten påvise, at stammotoren er i stand til at tilpasse sig til enhver naturgas/biomethanbrændstofsammensætning, som kan optræde på markedet. Denne påvisning skal foretages i henhold til dette punkt A.4.2 og, hvis der er tale om dual-brændstofmotorer, desuden i henhold til de supplerende bestemmelser om brændstoftilpasningsproceduren som fastsat i punkt 6.4 i bilag 7.
 A.4.2.3.1.1.
 For komprimeret naturgas/biomethan (CNG) er der sædvanligvis to brændstoftyper med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks, og med hensyn til λ-forskydningsfaktor (Sλ). Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) anses for at være H-gas, mens


text:
naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1.08 ≤ Sλ ≤ 1,19) anses for at være L-gas. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ.
 Stammotoren skal opfylde kravene i nærværende regulativ til referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 6 eller til de tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som foreskrevet i tillæg A.1 til bilag 6, uden nogen manuel rejustering af motorbrændstofsystemet mellem de to prøvninger (selvtilpasning er påkrævet). En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.
 A.4.2.3.1.1.1.
 På fabrikantens begæring kan motoren prøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for G) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.
 A.4.2.3.1.2.
 I tilfælde af flydende naturgas/flydende biomethan (LNG) skal stammotoren opfylde kravene i dette regulativ til referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G20 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 6 eller til de tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som foreskrevet i tillæg A.1 til bilag 6, uden manuel rejustering af motorbrændstofsystemet mellem de to prøvninger (selvtilpasning er påkrævet). En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.
 A.4.2.3.2.
 For motorer, som drives af komprimeret naturgas/biomethan (CNG) og er selvtilpassende dels inden for H-gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en omskifter, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 6 for hvert område. Brændstofferne er GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet og G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet eller tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg A.1 til bilag 6. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.
 A.4.2.3.2.1.
 På fabrikantens begæring kan motoren prøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ)


text:
ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.
 A.4.2.3.3.
 For naturgasdrevne/biomethandrevne motorer bestemmes for hvert forurenende stof emissionsforholdet »r«som følger:
 eller
 og
 A.4.2.3.4.
 For LPG skal fabrikanten påvise stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet.
 For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde kravene i dette direktiv vedrørende referencebrændstofferne A og B som foreskrevet i bilag 6, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.
 A.4.2.3.4.1.
 For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r«som følger:
 A.4.2.4. Krav til brændstofbegrænsede motorer
 En brændstofbegrænset motor skal opfylde kravene i punkt A.4.2.4.1 til A.4.2.4.3.
 A.4.2.4.1. Typegodkendelse med hensyn til emissionen fra udstødningen for motorer, som kører på CNG og er indstillet til at køre på gas i enten H-området eller L-området
 A.4.2.4.1.1.
 Stammotoren afprøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 6 for det pågældende område. Brændstofferne er GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet og G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet eller tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg A.1 til bilag 6. Stammotoren skal opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.
 A.4.2.4.1.2.
 På fabrikantens begæring kan motoren prøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.
 A.4.2.4.1.3.
 For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r«som følger:
 eller
 og
 A.4.2.4.2.
 Godkendelse med hensyn til emissionen fra udstødningen for motorer, som kører på naturgas eller LPG og er konstrueret til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning
 A.4.2.4.2.1.
 Stammotoren skal opfylde emissionskravene for referencebrændstofferne GR og G25 eller for tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg A.1 til bilag 6 i tilfælde af CNG, for referencebrændstofferne GR og G20 eller for tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved blandinger af rørledningsgas med andre gasser som


text:
specificeret i tillæg A.2 til bilag 6 i tilfælde af LNG, eller for referencebrændstofferne A og B i tilfælde af LPG som specificeret i bilag 6. Mellem prøvningerne er finindstilling af brændstofsystemet tilladt. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt.
 A.4.2.4.2.2.
 For motorer, der fungerer med CNG, kan fabrikantens afprøve motoren på referencebrændstofferne GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23 eller de tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg A.1 til bilag 6, i hvilket tilfælde typegodkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-gasområdet eller L-gasområdet.
 A.4.2.5. Krav til brændstofspecifik motor, der fungerer med flydende naturgas/flydende biomethan (LNG)
 En brændstofspecifik motor, der fungerer med flydende naturgas/flydende biomethan, skal opfylde kravene i punkt A.4.2.5.1 og A.4.2.5.2.
 A.4.2.5.1. Betingelser for ansøgning om typegodkendelse af en brændstofspecifik motor, der fungerer med flydende naturgas/flydende biomethan (LNG)
 A.4.2.5.1.1.
 Fabrikanten kan kun ansøge om en brændstofspecifik typegodkendelse for motorer, som er kalibreret til en bestemt LNG-gassammensætning, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, som ikke afviger mere end 3 procent fra λ-forskydningsfaktoren for G20 som anført i bilag 6, og hvis ethanolindhold ikke overstiger 1,5 procent.
 A.4.2.5.1.2.
 I alle andre tilfælde skal fabrikanten ansøge om typegodkendelse af en universal brændstofmotor i overensstemmelse med specifikationerne i punkt A.4.2.1.3.2.
 A.4.2.5.2. Særlige prøvningskrav ved brændstofspecifik dual-brændstofmotor (LNG).
 A.4.2.5.2.1.
 For en dual-brændstofmotorfamilie, hvor motorerne er kalibreret til en specifik LNG-gassammensætning, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afgiver mere end 3 procent fra λ-forskydningsfaktoren for det i bilag 6 specificerede G20-brændstof, og hvis ethanindholdet ikke overstiger 1,5 procent, skal stammotoren kun afprøves på G20-referencebrændstoffet, eller på det tilsvarende brændstof, der er fremstillet ved anvendelse af en blanding af rørledningsgas og andre gasser, som specificeret i tillæg A.1 til bilag 6.
 A.4.2.6. Typegodkendelse af et medlem af en motorfamilie hvad angår emissioner fra udstødningen
 A.4.2.6.1.
 Bortset fra det i punkt A.4.2.6.2 omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt A.4.2.5 beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt A.4.2.3 eller A.4.2.4), som stammotoren er godkendt til.
 A.4.2.6.2.
 Såfremt den tekniske tjeneste finder, at den stammotor, der er udvalgt i forbindelse med den indgivne ansøgning, ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i punkt 7 i dette regulativ, kan den tekniske tjeneste vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor.
 A.4.2.7.
 Supplerende krav til dual-brændstofmotorer
 For at opnå typegodkendelse af en dual-brændstofmotortype eller -motorfamilie skal fabrikanten:
 a)
 udføre prøvningerne i overensstemmelse med tabel 25
 b)
 ud over kravene i punkt A.4.2 påvise, at dual-brændstofmotorerne er underlagt de prøvninger og overholder de krav, der er fastsat i bilag 7.
 A.4.3. Oversigt over godkendelsesprocessen for naturgas- og LPG-drevne motorer, herunder dual-brændstofmotorer
 A.4.3.1.
 Tabel 19 til


text:
21 indeholder en oversigt over proceduren for godkendelse af naturgasdrevne motorer og LPG-drevne motorer og det mindste antal prøvninger, der er nødvendige for godkendelse af dual-brændstofmotorer.
 Tabel 25
 Typegodkendelse af naturgasdrevne motorer
 Punkt A.4.2.3: Krav til brændstofubegrænsede motorer
 Antal prøvninger
 Bestemmelse af »r«
 Punkt A.4.2.4: Krav til brændstofbegrænsede motorer
 Antal prøvninger
 Bestemmelse af »r«
 Henvisning til punkt A.4.2.3.1.
 Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning
 GR (1) og G25 (2)
 Motoren kan på fabrikantens anmodning afprøves på et yderligere kommercielt brændstof (brændstof 3),
 hvis 0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19
 2
 (højst 3)
 og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof
 samt
 Henvisning til punkt A.4.2.3.2.
 Naturgasmotor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter
 GR (1) og G23 (3) for H og
 G25 (2) og G23 (3) for L
 På fabrikantens anmodning kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23,
 hvis 0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19
 2 for H-gasområdet og-
 2 for L-gasområdet-
 ved respektive omskifterpositioner
 samt
 Henvisning til punkt A.4. 2.4.1.
 Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på H-gas eller L-gas
 GR (1) og G23 (3) for H eller
 G25 (2) og G23 (3) for L
 På fabrikantens anmodning kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23,
 hvis 0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19
 2 for H-gasområdet
 eller
 2 for L-gasområdet
 2
 for H-området
 eller
 for L-området
 Henvisning til punkt A.4.2.4.2.
 Naturgasmotor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning
 GR (1) og G25 (2),
 Finjustering er tilladt mellem prøvningerne.
 på fabrikantens begæring kan motoren prøves på:
 GR (1) og G23 (3) for H eller
 G25 (2) og G23 (3) for L
 2
 2 for H-gasområdet
 eller
 2 for L-gasområdet
 Tabel 26
 Typegodkendelse af LPG-drevne motorer
 Punkt A.4.2.3: Krav til brændstofubegrænsede motorer
 Antal prøvninger
 Bestemmelse af »r«
 Punkt A.4.2.4: Krav til brændstofbegrænsede motorer
 Antal prøvninger
 Beregning af »r«
 Henvisning til punkt A.4.2.3.4.
 LPG-motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning
 Brændstof A og brændstof B
 2
 Henvisning til punkt A.4.2.4.2.
 LPG-motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning
 Brændstof A og brændstof B,
 mellem prøvningerne er finjustering tilladt
 2
 Tabel 27
 Mindste antal prøvninger for typegodkendelse af dual-brændstofmotorer
 Dual-brændstoftype
 Flydende brændstoftilstand
 Dual-brændstoffunktion
 CNG
 LNG
 LNG20
 LPG
 1A
 Brændstofubegrænset eller –begrænset 2 prøvninger)
 Brændstofubegrænset (2 prøvninger)
 Brændstofspecifik (1 prøvning)
 Brændstofubegrænset eller –begrænset (2 prøvninger)
 1B
 Brændstofubegrænset (1 prøvning)
 Brændstofubegrænset eller –begrænset (2 prøvninger)
 Brændstofubegrænset (2 prøvninger)
 Brændstofspecifik (1 prøvning)
 Brændstofubegrænset eller -begrænset (2 prøvninger)
 2A
 Brændstofubegrænset eller -begrænset (2 prøvninger)
 Brændstofubegrænset (2 prøvninger)
 Brændstofspecifik (1 prøvning)
 Brændstofubegrænset eller -begrænset 2 prøvninger)
 2B
 Brændstofubegrænset (1 prøvning)
 Brændstofubegrænset eller -begrænset (2 prøvninger)
 Brændstofubegrænset (2 prøvninger)
 Brændstofspecifik (1 prøvning)
 Brændstofubegrænset eller -begrænset (2 prøvninger)
 3B
 Brændstofubegrænset (1 prøvning)
 Brændstofubegrænset eller -begrænset (2 prøvninger)
 Brændstofubegrænset (2 prøvninger)
 Brændstofspecifik (1 prøvning)
 Brændstofubegrænset eller -begrænset (2 prøvninger)
 TILLÆG 5
 DETALJEREDE OPLYSNINGER OM DE RELEVANTE INFORMATIONER OG INSTRUKTIONER TIL ORIGINALUDSTYRSFABRIKANTER (OEM)
 A.5.1.
 I henhold til punkt 6.1 stiller fabrikanten alle relevante oplysninger og instrukser til rådighed for originaludstyrsfabrikanten for at sikre, at motoren er i overensstemmelse med den godkendte motortype, når den


text:
er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine og et køretøj i klasse T. De oplysninger, der stilles til rådighed med henblik herpå, skal klart angives som sådan over for originaludstyrsfabrikanten.
 A.5.2.
 Instrukserne kan stilles til rådighed på papir eller i et almindeligt anvendt elektronisk format.
 A.5.3.
 Når flere motorer, for hvilke de samme instrukser er nødvendige, leveres til den samme originaludstyrsfabrikant, er det tilstrækkeligt kun at stille et sæt instrukser til rådighed.
 A.5.4.
 Oplysningerne og instrukserne til originaludstyrsfabrikanten skal mindst indeholde:
 A.5.4.1.
 monteringskrav, der er nødvendige for at opnå emissionspræstationen for motortypen, herunder emissionsbegrænsningssystemet, som der skal tages hensyn til for at sikre, at emissionsbegrænsningssystemet fungerer korrekt
 A.5.4.2.
 en beskrivelse af eventuelle særlige betingelser for eller begrænsninger med hensyn til monteringen eller brugen af motoren, jf. meddelelsen i bilag 2
 A.5.4.3.
 en erklæring om, at monteringen af motoren ikke permanent begrænser motoren til kun at fungere i et effektområde, der svarer til en (under)kategori med strengere grænser for emissioner af forurenende luftarter og partikler, end den (under)kategori som motoren tilhører
 A.5.4.4.
 for motorfamilier, som punkt 5.6 i dette regulativ finder anvendelse på, de øvre og nedre grænser for det gældende kontrolområde og en erklæring om, at monteringen af motoren ikke indskrænker motoren til kun at køre på hastigheds- og belastningsværdier uden for kontrolområdet for motorens momentkurve
 A.5.4.5.
 hvor det er relevant, konstruktionskrav til de komponenter, der leveres af originaludstyrsfabrikanten, og som ikke er en del af motoren, og som er nødvendige for at sikre, at de efter montering er i overensstemmelse med den godkende motortype
 A.5.4.6.
 hvor det er relevant, konstruktionskrav til reagensbeholderen, inklusive frostbeskyttelse, overvågning af reagensniveau og mulighed for reagensprøvetagning
 A.5.4.7.
 hvor det er relevant, oplysninger om mulig montering af et ikke-opvarmet reagenssystem
 A.5.4.8.
 Reserveret
 A.5.4.9.
 hvor det er relevant, en erklæring om, at originaludstyrsfabrikanten skal levere et advarselssystem som anført i tillæg A.1 og A.2 til bilag 9
 A.5.4.10.
 hvor det er relevant, oplysninger om grænsefladen mellem motoren og den mobile ikke-vejgående maskine eller køretøjet i klasse T for operatøradvarselssystemet, jf. punkt A.5.4.9
 A.5.4.11.
 hvor det er relevant, oplysninger om grænsefladen mellem motoren og den mobile ikke-vejgående maskine eller køretøjet i klasse T for operatøransporingssystemet, jf. bilag 9
 A.5.4.12.
 hvor det er relevant, oplysninger om en funktion til midlertidig deaktivering af operatøransporingen, jf. bilag 9
 A.5.4.13.
 hvor det er relevant, oplysninger om funktionen til ansporingsomgåelse, jf. bilag 9
 A.5.4.14.
 når der er tale om dual-brændstofmotorer:
 a)
 en erklæring om, at originaludstyrsfabrikanten skal levere en driftsindikator for dual-brændstoftilstanden som beskrevet i tillæg A.5 til bilag 7
 b)
 en erklæring om, at originaludstyrsfabrikanten skal levere et dual-brændstofadvarselssystem som beskrevet i tillæg A.5 til bilag 7
 c)
 oplysninger om grænsefladen mellem motoren og den mobile ikke-vejgående maskine eller køretøjet i klasse T for operatørindikations- og advarselssystemet, jf. punkt A.5.4.14, litra a) og b)
 A.5.4.15.
 Reserveret
 A.5.4.16.
 i tilfælde af en motor med konstant hastighed udstyret med alternative hastigheder, jf. punkt 1.1.2.3 i bilag 10:
 a)
 en erklæring om, at monteringen af motoren skal sikre, at:
 i)
 motoren standses, før regulatoren


text:
for konstant hastighed indstilles til en alternativ motorhastighed og
 ii)
 regulatoren for konstant hastighed kun indstilles til alternative motorhastigheder, der er tilladt af motorens fabrikant
 b)
 nærmere oplysninger om hver (under)kategori og driftstilstande (driftshastighed), for hvilke motoren er typegodkendt og kan indstilles til, når den er monteret
 A.5.4.17.
 i tilfælde af en motor forsynet med en tomgangshastighed til opstart og nedlukning, en erklæring om, at monteringen af motoren skal sikre, at regulatoren for konstant hastighed er koblet til, før motorens belastning øges fra nulbelastningen.
 A.5.5.
 Fabrikanten skal stille alle de oplysninger og nødvendige instrukser til rådighed for originaludstyrsfabrikanten, som originaludstyrsfabrikanten skal stille til rådighed for slutbrugerne i overensstemmelse med tillæg 6 til dette regulativ.
 A.5.6.
 Fabrikanten skal give originaludstyrsfabrikanten adgang til værdien af kuldioxidemissioner (CO2) i g/kWh, der bestemmes under typegodkendelsesproceduren og registreres i motormeddelelsen. Originaludstyrsfabrikanten skal oplyse slutbrugerne om denne værdi, ledsaget af følgende erklæring: »Denne CO2-emissionsværdi hidrører fra prøvning ved en fast prøvningscyklus under laboratorieforhold af en (stam)motor, der er repræsentativ for motortypen (motorfamilien), og hverken indebærer eller udtrykker en garanti for en bestemt motors ydeevne, når den er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine eller et køretøj i klasse T.«
 TILLÆG 6
 DETALJEREDE OPLYSNINGER OM DE RELEVANTE INFORMATIONER OG INSTRUKTIONER TIL SLUTBRUGERE
 A.6.1.
 Originaludstyrsfabrikanten skal over for slutbrugerne stille alle oplysninger og instrukser, som er nødvendige for at sikre, at motoren fungerer korrekt for at fastholde motorens emissioner af forurenende luftarter og partikler inden for grænserne for den godkendte motortype eller motorfamilie. De oplysninger, der stilles til rådighed med henblik herpå, skal klart angives som sådan over for slutbrugerne.
 A.6.2.
 Instrukserne til slutbrugerne skal:
 A.6.2.1.
 være skrevet på en klar og ikketeknisk måde på samme sprog som i instrukserne til slutbrugere for den mobile ikke-vejgående maskine eller køretøjet i klasse T
 A.6.2.2.
 stilles til rådighed på papir eller alternativt i et almindeligt anvendt elektronisk format
 A.6.2.3.
 være en del af instrukserne til slutbrugere for den ikke-vejgående maskine eller køretøjet i klasse T eller alternativt være et særskilt dokument
 A.6.2.3.1.
 når de leveres adskilt fra instrukserne til slutbrugere for den ikke-vejgående maskine eller køretøjet i klasse T, leveres i samme form.
 A.6.3.
 Oplysningerne og instrukserne til slutbrugerne skal mindst indeholde:
 A.6.3.1
 en beskrivelse af eventuelle særlige betingelser for eller begrænsninger med hensyn til brugen af motoren, jf. typegodkendelsesmeddelelsen
 A.6.3.2.
 en erklæring om, at motoren, inklusive emissionsbegrænsningssystemet, skal betjenes, anvendes og vedligeholdes i overensstemmelse med instrukserne til slutbrugerne for at fastholde motorens emissionspræstation inden for de krav, der gælder for motorkategorien
 A.6.3.3.
 en erklæring om, at der ikke bør foretages forsætlig manipulation eller misbrug af motorens emissionsbegrænsningssystem; især hvad angår deaktivering af eller undladelse af at vedligeholde et udstødningsgasrecirkulationssystem (EGR) eller et reagensdoseringssystem
 A.6.3.4.
 en erklæring om, at det er yderst vigtigt at gribe ind hurtigt for at afhjælpe ukorrekt betjening, anvendelse eller vedligeholdelse af emissionsbegrænsningssystemet i overensstemmelse med de anvisninger til afhjælpning, der anvises af de i punkt A.6.3.5 og A.6.3.6 omhandlede advarsler
 A.6.3.5.
 detaljerede forklaringer af de mulige fejlfunktioner i emissionsbegrænsningssystemet, der er fremkaldt af ukorrekt betjening,