text: ændringer.7. Enhver beslutning om at ændre Forvaltningsorganets beslutning 1998/2 træffes med konsensus af de tilstedeværende parter, i Forvaltningsorganet, og træder i kraft 60 dage efter datoen for vedtagelsen.Artikel 15Undertegnelse1. Denne protokol er åben for undertegnelse i Århus (Danmark) fra den 24.-25. juni 1998 og derefter i De Forenede Nationers hovedkvarter i New York frem til den 21. december 1998, for ECE's medlemsstater samt stater med rådgivende status over for ECE i overensstemmelse med punkt 8 i Det Økonomiske og Sociale Råds resolution 36 (IV) af 28. marts 1947 samt af regionale organisationer for økonomisk integration, som består af suveræne stater, der er medlemmer af ECE, og som har kompetence til at forhandle, indgå og gennemføre internationale aftaler på områder, der er omfattet af protokollen, forudsat at de pågældende stater og organisationer er parter i konventionen.2. I spørgsmål, som ligger inden for deres kompetenceområde, kan sådanne regionale organisationer for økonomisk integration på egne vegne udøve de rettigheder og opfylde de forpligtelser, som tillægges deres medlemsstater i medfør af denne protokol. I sådanne tilfælde har disse organisationers medlemsstater ikke ret til at udøve disse rettigheder individuelt.Artikel 16Ratifikation, accept, godkendelse og tiltrædelse1. Denne protokol forelægges signatarerne til ratifikation, accept eller godkendelse.2. Denne protokol er åben for tiltrædelse fra den 21. december 1998 for stater og organisationer, der opfylder betingelserne i artikel 15, stk. 1.Artikel 17DepositarRatifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrumenterne deponeres hos De Forenede Nationers Generalsekretær, der fungerer som depositar.Artikel 18Ikrafttræden1. Denne protokol træder i kraft på den 90. dag efter datoen, hvor det sekstende ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument deponeres hos depositaren.2. For alle stater og organisationer, som omhandlet i artikel 15, stk. 1, der ratificerer, accepterer eller godkender denne protokol eller tiltræder den efter deponering af det sekstende ratifikations-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument, træder protokollen i kraft på den 90. dag efter den pågældende parts deponering af ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrumentet.Artikel 19OpsigelseEfter fem år at regne fra datoen for denne protokols ikrafttræden for en part, kan denne part når som helst opsige den ved skriftlig meddelelse til depositaren. Enhver opsigelse får virkning på den 90. dag efter datoen for depositarens modtagelse af meddelelsen eller på en senere dato, som måtte være anført i meddelelsen.Artikel 20Autentiske teksterOriginalteksten til denne protokol, hvis engelske, franske og russiske udgave er lige autentiske, deponeres hos De Forenede Nationers generalsekretær.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, som er behørigt bemyndiget hertil, undertegnet denne protokol.Udfærdiget i Århus (Danmark), den 24. juni, 1998 (nitten hundrede otteoghalvfems).BILAG ISTOFFER, DER SKAL AFVIKLESMedmindre andet angives i denne protokol, finder dette bilag ikke anvendelse på de nedenfor anførte stoffer, når disse optræder: i) som forureninger i produkter; eller ii) i produkter, der er fremstillet eller i brug før ikrafttrædelsesdatoen; eller iii) som kemiske mellemprodukter, der inden for et anlægsområde anvendes til fremstilling af et eller flere forskellige stoffer og derved omdannes kemisk. Medmindre andet er angivet, træder alle nedenstående forpligtelser i kraft på datoen for denne protokols ikrafttræden.>TABELPOSITION>a/: Parterne aftaler at tage fremstilling og brug af polychlorerede triphenyler og "ugilec" op til fornyet overvejelse under denne


text: protokol senest den 31. december 2004.BILAG IISTOFFER, HVIS BRUG SKAL BEGRÆNSESMedmindre andet angives i denne protokol, finder dette bilag ikke anvendelse på de nedenfor anførte stoffer, når disse optræder: i) som forurenende stoffer i produkter; eller ii) i produkter, der er fremstillet eller i brug før ikrafttrædelsesdatoen; eller iii) som kemiske mellemprodukter, der inden for et anlægsområde anvendes til fremstilling af et eller flere forskellige stoffer og derved omdannes kemisk. Medmindre andet angives, træder alle nedenstående forpligtelser i kraft på datoen for denne protokols ikrafttræden.>TABELPOSITION>a/:Parterne aftaler at tage fremstilling og brug af polychlorerede triphenyler og "ugilec" op til fornyet overvejelse under denne protokol senest den 31. december 2004.BILAG IIISTOFFER, SOM OMTALES I ARTIKEL 3, STK. 5 a), OG REFERENCEÅRET FOR FORPLIGTELSEN>TABELPOSITION>a/Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH'er): med hensyn til emissionsopgørelser anvendes følgende fire indikatorer: benzo(a)pyren, benzo(b)fluoranthen, benzo(k)fluoranthen og indeno(1,2,3-cd)pyren.b/Dioxiner og furaner (PCDD/F): Polychlordibenzo-p-dioxiner (PCDD) og polychlordibenzofuraner (PCDF) er tricykliske aromatiske forbindelser bestående af to benzenringe, forbundet med to iltatomer i PCDD og med ét iltatom i PCDF, og hvor brintatomerne kan erstattes af op til otte chloratomer.BILAG IVGRÆNSEVÆRDIER FOR PCDD/F FRA STØRRE STATIONÆRE KILDERI. Indledning1. Dioxiner og furaner (PCDD/F) defineres i bilag III til denne protokol.2. Grænseværdierne udtrykkes som ng/m3 eller mg/m3 under standardforhold (273,15 K, 101,3 kPa og tørgas).3. Grænseværdierne vedrører den normale driftssituation, herunder opstarts- og nedlukningsprocedurer, medmindre der er fastsat specifikke grænseværdier for disse situationer.4. Prøvetagning og analyse af alle forurenende stoffer skal udføres i overensstemmelse med standarderne fra Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) eller de tilsvarende amerikanske eller canadiske referencemetoder. I afventen på CEN- eller ISO-metoder finder de nationale standarder anvendelse.5. Af kontrolhensyn skal der ved fortolkningen af måleresultaterne vedrørende grænseværdierne også tages hensyn til unøjagtigheden ved målemetoden. En grænseværdi betragtes som overholdt, hvis resultatet af målingen fratrukket unøjagtigheden ved målemetoden ikke overstiger grænseværdien.6. Emission af forskellige PCDD/F-lignende stoffer opgives i toksicitetsækvivalenter (TE) i sammenligning med 2,3,7,8-TCDD ved hjælp af det system, som NATO's Komité for det moderne samfunds udfordringer (NATO-CCMS) foreslog i 1988.II. Grænseværdier for større stationære kilder7. Følgende grænseværdier, som refererer til 11 % O2-koncentration i røggassen, anvendes for følgende typer af forbrændingsanlæg:- Fast kommunalt affald (der forbrænder mere end 3 ton i timen)0,1 ng TE/m3- Fast hospitalsaffald (der forbrænder mere end 1 ton i timen)0,5 ng TE/m3- Farligt affald (der forbrænder mere end 1 ton i timen)0,2 ng TE/m3BILAG VBEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIKKER TIL KONTROL AF EMISSIONER AF PERSISTENTE ORGANISKE MILJØGIFTE (POP) FRA STØRRE STATIONÆRE KILDERI. Indledning1. Formålet med dette bilag er at vejlede konventionens parter i at identificere de bedste tilgængelige teknikker, der giver dem mulighed for at opfylde forpligtelserne i protokollens artikel 3, stk. 5.2. Ved "bedste tilgængelige teknik" (BAT) forstås det mest effektive og avancerede trin i udviklingen af aktiviteter og driftsmetoder, som er udtryk for en given tekniks principielle praktiske egnethed som grundlag for grænseværdier for emissioner, der skal forhindre eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, generelt begrænse emissionerne og deres indvirkning på miljøet som helhed:- "teknik" omfatter både den anvendte teknologi og den måde, hvorpå anlæg konstrueres,

type: contracts

jurisdiction: EU


text: bygges, vedligeholdes, drives og lukkes ned;- ved "tilgængelig" teknik forstås en teknik, som er udviklet i en målestok, der medfører, at den pågældende teknik kan anvendes i den relevante industrisektor på økonomisk og teknisk holdbare vilkår, idet der tages højde for omkostninger og fordele, og uanset om den pågældende teknik anvendes eller fremstilles på den pågældende parts område, forudsat at operatøren har rimelig let adgang til den;- ved "bedste" forstås den mest effektive teknik til at opnå et højt generelt beskyttelsesniveau for miljøet som helhed.Ved fastlæggelse af de bedste tilgængelige teknikker skal der, generelt eller i særlige tilfælde, lægges særlig vægt på nedenstående faktorer under hensyntagen til de sandsynlige omkostninger og fordele ved en foranstaltning og principperne om forsigtighed og forebyggelse:- brug af teknologi, der skaber mindst muligt affald;- brug af mindre farlige stoffer;- fremme af genanvendelse og genvinding af affald og af stoffer, der er frembragt og anvendt i en proces;- sammenlignelige processer, driftsfaciliteter eller driftsmetoder, som er afprøvet med succes i industriel målestok;- teknologiske fremskridt og ændringer inden for videnskabelig viden og indsigt;- arten, virkningen og mængden af de pågældende emissioner;- ibrugtagningsdatoer for nye eller eksisterende anlæg;- den tid, der behøves til at introducere den bedste tilgængelige teknik;- forbruget og beskaffenheden af de råmaterialer (herunder vand), der medgår i processen, og dennes energieffektivitet;- behovet for at forebygge eller minimere emissionernes samlede påvirkning af miljøet og risikoen for miljøet;- behovet for at forebygge ulykker og minimere konsekvenserne for miljøet.Begrebet "bedste tilgængelige teknik" tager ikke sigte på at foreskrive en bestemt teknik eller teknologi, men på, at der tages hensyn til det pågældende anlægs tekniske karakteristika, dets geografiske placering og de lokale miljøforhold.3. Oplysninger vedrørende kontrolforanstaltningernes effektivitet og pris er baseret på dokumenter, som Task Force og Preparatory Working Group on POPs har modtaget og behandlet. Medmindre andet er angivet, betragtes de nævnte teknikker som veletablerede på grundlag af praktiske erfaringer.4. Man får stadig flere erfaringer med nye anlæg, der er baseret på lavemissionsteknikker, og med ombygning af eksisterende anlæg. Det bliver derfor nødvendigt med regelmæssig videreudvikling og ændring af bilaget. De bedste tilgængelige teknikker (BAT), som identificeres for nye anlæg, kan normalt anvendes på eksisterende anlæg, hvis de tilpasses og der opereres med en passende overgangsperiode.5. I bilaget findes en liste over en række reduktionsforanstaltninger til forskellige omkostninger og med forskellig effektivitet. Valget af foranstaltninger i et givet tilfælde afhænger af en række faktorer, herunder økonomiske forhold, teknologisk infrastruktur og kapacitet samt eventuelle eksisterende foranstaltninger til reduktion af luftforurening.6. De vigtigste POP'er, der udsendes fra stationære kilder, er:a) Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner/furaner (PCDD/F);b) Hexachlorbenzen (HCB);c) Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH'er).De relevante definitioner findes i bilag III til denne protokol.II. De vigtigste stationære kilder til pop-emissioner7. PCDD/F udsendes fra termiske processer, der omfatter organisk stof og klor som et resultat af utilstrækkelig forbrænding eller kemiske reaktioner. De største stationære PCDD/F-kilder er følgende:a) Affaldsforbrænding, herunder kombineret forbrænding;b) Termiske processer i metalindustrien, f.eks. fremstilling af aluminium og andre non-ferro metaller, jern og stål;c) Forbrændingsanlæg til energiproduktion;d) Forbrænding til boligopvarmning; oge) Særlige kemiske fremstillingsprocesser, der resulterer


text: i mellemprodukter og biprodukter.8. De største stationære kilder til PAH-emissioner er følgende:a) Boligopvarmning med træ og kul;b) Åben ild såsom affaldsafbrænding, skovbrande og markafbrænding;c) Koks- og anodefremstilling;d) Aluminiumfremstilling (med Søderberg-processen); oge) Træbeskyttelsesanlæg, undtagen for en part, hvor denne kategori ikke medfører et betydende bidrag til partens samlede PAH-emission (som defineret i bilag III).9. HCB-emissioner opstår ved samme termiske og kemiske processer, som de, der udsender PCDD/F, og HCB dannes ved en tilsvarende proces. De største kilder til HCB-emissioner er følgende:a) Affaldsforbrændingsanlæg, herunder kombineret forbrænding;b) Termiske kilder i metalindustrien; ogc) Brug af klorerede brændstoffer i ovnanlæg.III. Den generelle fremgangsmåde til kontrol af POP-emissioner10. Der findes adskillige fremgangsmåder til reduktion eller forebyggelse af POP-emissioner fra stationære kilder. Disse omfatter erstatninger for de anvendte tilførsler, ændringer af processer (herunder vedligeholdelse og driftsstyring) og ombygning af eksisterende anlæg. Følgende liste giver et generelt overblik over de tilgængelige foranstaltninger, som enten kan gennemføres separat eller kombineres:a) erstatning af udgangsmaterialer, som er POP'er, eller hvor der er en direkte forbindelse mellem materialerne og POP-emissioner fra kilden;b) bedste miljøpraksis, såsom programmer for god husholdning og forebyggende vedligeholdelse, eller procesændringer, såsom lukkede systemer (for eksempel i koksværker eller brug af inaktive elektroder til elektrolyse);c) ændring af procesdesign for at sikre fuldstændig forbrænding, hvorved dannelsen af persistente organiske miljøgifte (POP) hindres gennem styring af parametre, såsom forbrændingstemperatur eller opholdstid;d) rensemetoder for røggas som termisk eller katalytisk forbrænding eller oxydering, støvudfældning og adsorption;e) behandling af restprodukter, affald og spildevandsslam, for eksempel ved termisk behandling eller inaktivering.11. Emissionsniveauerne for de forskellige foranstaltninger i tabel 1, 2, 4, 5, 6, 8 og 9 er generelt specifikke for de enkelte tilfælde. Tallene eller spændet viser emissionsniveauet som en procentdel af emissionsgrænseværdierne ved brug af konventionelle teknikker.12. Overvejelser vedrørende omkostningseffektivitet kan baseres på de samlede udgifter pr. år pr. reduktionsenhed (inklusive kapital- og driftsudgifter). Udgifterne til reduktion af POP-emissioner skal også ses i sammenhæng med den samlede procesøkonomi, f.eks. kontrolforanstaltningers og fremstillingsudgifters betydning. I lyset af de mange faktorer, der spiller ind, er tallene for investeringer og driftsudgifter i høj grad specifikke for de enkelte tilfælde.IV. Teknikker til reduktion af PCDD/F-emissionerA. Affaldsafbrænding13. Affaldsforbrænding omfatter forbrænding af kommunalt affald, farligt affald, hospitalsaffald og kloakslam.14. De vigtigste reduktionsforanstaltninger for PCDD/F-emissioner fra affaldsforbrændingsanlæg er følgende:a) primære foranstaltninger vedrørende det brændte affald;b) primære foranstaltninger vedrørende procesteknikker;c) foranstaltninger til kontrol af fysiske parametre i forbrændingsprocessen og i røggasser (f.eks. temperaturtrin, afkølingshastighed, O2-indhold osv.);d) rensning af røggas; oge) behandling af restprodukter fra renseprocessen.15. De primære foranstaltninger vedrørende det brændte affald omfatter forvaltning af tilførsler ved at reducere mængden af halogenerede stoffer og erstatte dem med ikke-halogenerede alternativer, men disse er ikke hensigtsmæssige ved forbrænding af kommunalt eller farligt affald. Det er mere effektivt at ændre forbrændingsprocessen og indføre sekundære foranstaltninger til røggasrensning. Forvaltning af tilførslerne er en brugbar primær foranstaltning til affaldsreduktion og har den yderligere fordel, at det giver mulighed for genbrug. Dette kan medføre en indirekte PCDD/F-reduktion, idet der skal forbrændes mindre affaldsmængder.16. Ændring af procesteknikker for at optimere forbrændingsbetingelserne er en vigtig og effektiv foranstaltning til reduktion


text: af PCDD/F-emissionerne (normalt 850 °C eller højere, styring af ilttilførslen afhængig af varmeværdien og affaldets konsistens, tilstrækkelig opholdstid - 850 °C i ca. 2 sek. - og gassens turbulens, undgå områder med kold gas i forbrændingsanlægget osv.). Anlæg med forbrænding i fluidiseret leje har en lavere temperatur end 850 °C og giver gode emissionsresultater. I forbindelse med eksisterende forbrændingsanlæg vil dette normalt betyde ombygning og/eller udskiftning af anlægget - en mulighed, som måske ikke er realistisk rent økonomisk i alle lande. Askens kulindhold bør minimeres.17. Foranstaltninger vedrørende røggas. Følgende foranstaltninger giver mulighed for at nedbringe røggassens PCDD/F-indhold på en ret effektiv måde. De novo-syntesen finder sted ved omkring 250 til 450 °C. Disse foranstaltninger er en forudsætning for yderligere reduktioner med henblik på at opnå det ønskede niveau i sidste ende:a) afkøling af røggasserne (meget effektivt og forholdsvis billigt);b) tilsætning af inhibitorer som triethanolamin eller triethylamin (kan også reducere kvælstofoxidindholdet), men af sikkerhedshensyn skal bivirkningerne også overvejes;c) brug af støvindsamlingssystemer ved temperaturer mellem 800 og 1000 °C, f.eks. keramiske filtre og cykloner;d) brug af elektriske udladningssystemer med lav temperatur; oge) undgå af flyveaskeaflejning i udblæsningssystemet for røggas.18. Følgende metoder bruges til rensning af røggas:a) konventionelle støvudskillere til reduktion af partikelbundet PCDD/F;b) selektiv katalytisk reduktion (SCR) eller selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR);c) adsorption med aktivt kul eller koks i faste eller fluidiserede systemer;d) forskellige typer af adsorptionsmetoder og optimerede rensningssystemer med blandinger af aktivt kul, martinkul, kalk og kalkstensopløsninger og reaktorer med fluidiseret leje. Indsamlingseffektiviteten for gasformig PCDD/F kan forbedres gennem anvendelse af et passende vedhæftningslag af aktivt kul på overfladen af et posefilter;e) H2O2-oxydering; ogf) katalytiske forbrændingsmetoder med forskellige typer af katalysatorer (dvs. Pt/Al2O3- eller kobber-krom-katalysatorer med forskellige aktivatorer for at stabilisere overfladeområdet og forlænge katalysatorernes levetid).19. Ovennævnte metoder giver mulighed for at nå emissionsniveauer på 0,1 ng TE/m3 PCDD/F i røggassen. I systemer, hvor der bruges aktivt kul- eller koksbaserede adsorbere/filtre, skal man imidlertid være opmærksom på at sikre, at udslip af kulstøv ikke øger PCDD/F-emissionerne senere i processen. Det skal ligeledes bemærkes, at adsorbere og afstøvningsanlæg, der indsættes før katalysatorerne (SCR-teknikken), giver PCDD/F-holdige restprodukter, som skal behandles eller bortskaffes på korrekt vis.20. Det er meget kompliceret at foretage en sammenligning af de forskellige foranstaltninger til reduktion af PCDD/F i røggas. Den resulterende matrix omfatter en lang række industrianlæg med forskellig kapacitet og konfigurering. Omkostningsparametrene omfatter reduktionsforanstaltninger, der ligeledes har til formål at minimere andre forurenende stoffer som tunge partikler (partikelbundne eller ikke partikelbundne). I de fleste tilfælde er det derfor ikke muligt at udskille en direkte sammenhæng for reduktionen i PCDD/F-emissionerne. Tabel 1 indeholder en sammenfatning af de tilgængelige data vedrørende de forskellige reduktionsforanstaltninger.Tabel 1 Sammenligning af forskellige rensningsmetoder for røggas og procesændringer i affaldsforbrændingsanlæg med henblik på en reduktion af PCDD/F-emissioner>TABELPOSITION>a/: Resterende emission sammenlignet med drift uden reduktion.21. Forbrændingsanlæg til hospitalsaffald kan være en stor PCDD/F-kilde i mange lande. Særligt hospitalsaffald som kropsdele, smittefarligt affald, kanyler, blod, plasma og cytostatika behandles som en særlig form for farligt affald, mens andre typer af hospitalsaffald ofte brændes på stedet portionsvis.


text: Forbrændingsanlæg med portionsvis drift kan opfylde samme krav til PCDD/F-reduktion som andre forbrændingsanlæg.22. Parterne kan eventuelt overveje at indføre politikker til fremme af forbrænding af kommunalt affald og hospitalsaffald på store regionale anlæg frem for små. Denne fremgangsmåde kan gøre anvendelsen af BAT mere omkostningseffektiv.23. Behandling af restprodukter fra røggasrensningen. Til forskel fra forbrændingsaske indeholder disse restprodukter forholdsvis høje koncentrationer af tungmetaller, organiske forurenende stoffer (herunder PCDD/F), klorider og sulfider. Der skal derfor føres nøje kontrol med, hvordan de bortskaffes. Særligt gasvaskersystemer frembringer store mængder surt, giftigt, flydende affald. Der findes nogle særlige behandlingsmetoder. Disse omfatter:a) katalytisk behandling af stoffilterstøv ved lave temperaturer og uden ilt;b) vaskning af stoffilterstøv gennem 3-R-processen (ekstraktion af tungmetaller med syrer og forbrænding med henblik på destruktion af organisk stof);c) forglasning af stoffilterstøv;d) andre immobiliseringsmetoder; oge) anvendelse af plasmateknologi.B. Termiske processer inden for metalindustrien24. Specifikke processer inden for metalindustrien kan være vigtige restkilder til PCDD/F-emissioner. Der er tale om:a) primær jern- og stålindustri (f.eks. højovne, sintringsanlæg, jerngranulering);b) sekundær jern- og stålindustri; ogc) primær og sekundær non-ferro metalindustri (kobberfremstilling).Kontrolforanstaltningerne vedrørende PCDD/F-emission i metalindustrien opsummeres i tabel 2.Tabel 2 Reduktion af PCDD/F-emissioner i metalindustrien>TABELPOSITION>a/: Resterende emission sammenlignet med drift uden reduktion.25. Metalfremstillings- og behandlingsanlæg med PCDD/F-emissioner kan nå en maksimal emissionskoncentration på 0,1 ng TE/m3 (ved røggasmængder på > 5000 m3/h) ved hjælp af reduktionsforanstaltninger.Sintringsanlæg26. Målinger på sintringsanlæg inden for jern- og stålindustrien har generelt vist PCDD/F-emission er størrelsesordenen 0,4 til 4 ng TE/m3. En enkelt måling på et anlæg uden reduktionsforanstaltninger viser en emissionskoncentration på 43 ng TE/m3.27. Halogenerede forbindelser kan medføre PCDD/F-dannelse, hvis de kommer ind i sintringsanlæggene via tilførslerne (kokssmuld, saltindhold i malmen) og i tilsat genbrugt materiale (f.eks. fræsespåner, gigtgasstøv fra højovne, filterstøv og slam fra spildevandsbehandling). Men i lighed med affaldsforbrænding findes der imidlertid ikke nogen tydelig sammenhæng mellem tilførslernes klorindhold og PCDD/F-emissionerne. En hensigtsmæssig foranstaltning kan være at undgå forurenet restmateriale og oliefjernelse eller affedtning af fræsespåner, før de kommer ind i sintringsanlægget.28. Den mest effektive reduktion af PCDD/F-emissioner opnås ved at bruge en kombination af forskellige sekundære foranstaltninger på følgende måde:a) recirkulering af røggassen medfører en betydelig reduktion af PCDD/F-emissionerne. Endvidere reduceres røggasmængden betydeligt, hvilket giver lavere udgifter til end-op-pipe-reduktionssystemer;b) montering af stoffiltre (i nogle tilfælde kombineret med elektrostatiske filtre) eller elektrostatiske filtre med indsprøjtning af aktivt kul/martinkul/kalkstensblandinger i røggassen;c) der er udviklet vaskemetoder, der omfatter forudgående afkøling af røggassen, udludning gennem højtydende røgvaskere og separering ved dråbeaflejring. Der kan opnås emissioner på 0,2 til 0,4 ng TE/m3. Gennem tilsætning af velegnede adsorptionsstoffer som brunkulskoks/kulsmuld kan man nå en emissionskoncentration på 0,1 ng TE/m3.Primær og sekundær fremstilling af kobber29. På eksisterende anlæg til primær og sekundær fremstilling kobber kan man nå et PCDD/F-emissionsniveau på fra nogle få picogram til 2 ng TE/m3 efter røggasrensning. En enkelt skaktovn til kobber udsendte op til 29 ng TE/m3 PCDD/F før optimering af aggregaterne. Normalt varirer PCDD/F-emissionsværdierne fra disse anlæg meget på grund af de store forskelle i de anvendte råstoffer i forskellige aggregater og processer.30. Normalt er følgende foranstaltninger velegnede til at opnå


text: en reduktion af PCDD/F-emissionerne:a) forudgående sortering af skrot;b) forbehandling af skrot, for eksempel fjernelse af plastik- og PVC-overtræk, forbehandling af kabelskrot udelukkende ved koldbehandling/mekaniske metoder;c) afkøling af varm røggas (udnyttelse af varmen) for at reducere opholdstiden i det kritiske temperaturområde i røggassystemet;d) brug af ilt eller iltberiget luft ved forbrændingen eller iltindsprøjtning i ovnskakten (hvilket giver fuldstændig forbrænding og reducerer røggasmængden);e) adsorption i reaktor med fast leje eller med fluidiseret luftstrøm med aktivt kul eller kulstøv fra martinproces; ogf) katalytisk oxidering.Stålfremstilling31. PCDD/F-emissioner fra converterstålværker til stålfremstilling og fra kupolovne, elektriske ovne og lysbueovne til smeltning af støbejern er betydeligt lavere end 0,1 ng TE/m3. Koldluftsovne og ringovne (smeltning af støbejern) har højere PCDD/F-emissioner.32. Lysbueovne, der anvendes til sekundær stålfremstilling, kan nå en emissionsværdi på 0,1 ng TE/m3 ved anvendelse af følgende foranstaltninger:a) separat indsamling af emissioner fra fyldning og tømning; ogb) brug af stoffilter eller elektrostatisk filter kombineret med koksindsprøjtning.33. Tilførslerne til lysbueovne indeholder ofte olie, emulsioner eller fedt. De normale primære foranstaltninger til PCDD/F-reduktion kan være sortering, oliefjernelse og fjernelse af overtræk fra skrot, som kan indeholde plastik, gummi, maling, farvestof og vulkaniseringstilsætningsstoffer.Smelteanlæg i den sekundære aluminiumindustri34. PCDD/F-emissioner fra smelteanlæg i den sekundære aluminiumindustri ligger i størrelsesordenen 0,1 til 14 ng TE/m3. Niveauet afhænger af typen af smelteaggregater samt de anvendte materialer og rensningsteknikker for røggas.35. Sammenfattende kan enkelt- og flertrins-stoffiltre med tilsætning af kalksten/aktivt kul/martinkul foran filteret medføre en emissionskoncentration på 0,1 ng TE/m3 med en reduktionseffektivitet på 99 %.36. Følgende foranstaltninger kan ligeledes overvejes:a) minimering og separat fjernelse og rensning af forurenede røggasstrømme;b) undgå aflejring af røggaspartikler;c) hurtig passage af det kritiske temperaturområde;d) forbedring af den forudgående sortering af aluminiumskrot fra fragmentationsanlæg ved hjælp af synke-flydeseparering og hvirvelseparering; oge) forbedret forudgående rensning af aluminium ved fjernelse af overtræk på spåner og tørring af spåner.37. Mulighed d) og e) er vigtige, idet det er usandsynligt, at man i de moderne smelteteknikker uden smeltemiddel (hvor man undgår halogenidsaltholdige smeltemidler) kan håndtere det lavkvalitets skrot, der kan bruges i rotérovne.38. Der foregår fortsat diskussioner under konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav vedrørende en revision af en tidligere henstilling om gradvis afskaffelse af brugen af hexachlorethan i aluminiumindustrien.39. Smeltemassen kan behandles ved hjælp af avanceret teknologi, for eksempel med kvælstof/klorblandinger i forhold mellem 9:1 og 8:2, gasindsprøjtningsudstyr til finfordeling og forudgående og efterfølgende skylning med kvælstof samt affedtning under vakuum. Ved kvælstof/klorblandinger måltes en PCDD/F-emissionskoncentration på omkring 0,03 ng TE/m3 (sammenlignet med værdier på > 1 ng TE/m3 ved behandling med klor alene). Klor er nødvendig til fjernelse af magnesium og andre uønskede stoffer.C. Forbrænding af fossile brændstoffer i forsyningsanlæg og industrikedler40. Ved forbrænding af fossile brændstoffer i forsyningsanlæg og industrikedler ( > 50 MW varmekapacitet) vil forbedret energieffektivitet og energibesparelser resultere i lavere emissioner af alle forurenende stoffer som følge af det lavere brændselsbehov. Dette vil også medføre lavere PCDD/F-emissioner. Det vil ikke være omkostningseffektivt at fjerne klor fra kul eller olie, men tendensen imod gasfyrede værker vil bidrage til at mindske PCDD/F-emissionerne fra denne sektor.41. Det


text: skal bemærkes, at PCDD/F-emissionerne kan stige kraftigt, hvis brændslet tilsættes affald (kloakslam, spildolie, gummiaffald osv.). Forbrænding af affald til energiproduktion bør kun ske i anlæg, der bruger røggasrensningssystemer med en højeffektiv PCDD/F-reduktion (som beskrevet i afsnit A ovenfor).42. Anvendelsen af teknikker til at reducere emissionerne af kvælstofoxider, svovldioxid og partikler fra røggassen kan ligeledes reducere PCDD/F-emissionerne. Ved brug af disse teknikker vil effektiviteten af PCDD/F-fjernelsen variere fra anlæg til anlæg. Der forskes i øjeblikket i videreudviklingen af teknikker til fjernelse af PCDD/F, men indtil disse teknikker er til rådighed i industriel skala, findes der ikke nogen bedste tilgængelig teknik netop til PCDD/F-fjernelse.D. Fyr til boligopvarmning43. Bidraget fra fyr til boligopvarmning til de samlede PCDD/F-emissioner er mindre, når man anvender godkendt brændsel på en korrekt måde. Endvidere kan der være store regionale forskelle i emissionerne på grund af brændslets type og kvalitet, den geografiske tæthed af forbrændingskilderne og anvendelsesmåden.44. Fyr til boligopvarmning har en dårligere forbrænding af kulbrinter og røggasser end store forbrændingsanlæg. Dette gælder navnlig, hvis man anvender fast brændsel som træ og kul med PCDD/F-emissionskoncentrationer i størrelsesordenen 0,1 til 0,7 ng TE/m3.45. Afbrænding af emballage sammen med fast brændsel øger PCDD/F-emissionerne. Selv om det er forbudt i visse lande, afbrændes der affald og emballage i private husholdninger. På grund af stadig højere renovationsafgifter må man erkende, at husholdningsaffald afbrændes i anlæg til boligopvarmning. Brugen af træ sammen med overskudsemballage kan føre til en forøgelse af PCDD/F-emissionerne fra 0,06 ng TE/m3 (udelukkende træ) til 8 ng TE/m3 (i forhold til 11 % O2 efter mængde). Disse resultater er blevet bekræftet gennem undersøgelser i adskillige lande, hvor der blev målt op til 114 ng TE/m3 (i forhold til 13 % ilt efter mængde) i røggasser fra anlæg til boligopvarmning, hvor man brændte affaldsmaterialer.46. Emissioner fra anlæg til boligopvarmning kan reduceres ved kun at anvende brændsel af god kvalitet og undgå at brænde affald, halogeneret plastik og andre materialer. Offentlige informationskampagner over for købere/brugere af anlæg til boligopvarmning kan være effektive med henblik på opnåelse af dette mål.E. Træfyringsanlæg (< 50 MW kapacitet)47. Målingsresultater for træfyringsanlæg viser, at der optræder PCDD/F-emissioner over 0,1 ng TE/m3 i røggasserne, navnlig ved uhensigtsmæssige forbrændingsbetingelser og/eller når de brændte stoffer har et højere indhold af klorerede forbindelser end normalt, ubehandlet træ. Et tegn på dårlig forbrænding er den samlede kulkoncentration i røggassen. Der er fundet en sammenhæng mellem CO-emissioner, forbrændingskvaliteten og PCDD/F-emissioner. I tabel 3 sammenfattes nogle emissionskoncentrationer og faktorer for træfyringsanlæg.Tabel 3 Kvantitietsrelaterede emissionskoncentrationer og faktorer for træfyringsanlæg>TABELPOSITION>48. Forbrænding af affaldstræ fra byer (træaffald fra nedrivning) på bevægelige riste medfører forholdsvis høje PCDD/F-emissioner sammenlignet med ikke-affaldstræ. En primær målsætning for emissionsreduktion er at undgå brug af behandlet affaldstræ i træfyringsanlæg. Forbrænding af behandlet træ bør kun ske i anlæg med hensigtsmæssig rensning af røggassen for at minimere PCDD/F-emissionerne.V. Kontrolteknikker til reduktion af PAH-emissionerA. Koksfremstilling49. Ved koksfremstilling afgives der navnlig PAH'er til den omgivende luft:a) når ovnen fyldes gennem indfyldningshullerne;b) gennem lækager i ovndøren, stigrør og indfyldningshullernes dæksler; ogc) første koksudtømning og afkøling af koksen.50. Benzo(a)pyren-


text: (BaP) koncentrationen varierer betydeligt mellem de enkelte kilder i en koksovnsblok. De højeste BaP-koncentrationer findes øverst i anlægget og i umiddelbar nærhed af dørene.51. PAH fra koksfremstilling kan reduceres gennem tekniske forbedringer af eksisterende integrerede jern- og stålværker. Dette kan medføre lukning og erstatning af gamle koksværker og en samlet nedgang i koksproduktionen, for eksempel ved tilsætning af kul med høj brændværdi ved stålfremstilling.52. En strategi for PAH-reduktion for koksværker bør omfatte følgende tekniske foranstaltninger:a) Fyldning af koksovnene:- reduktion af partikelemissioner ved læsning af kul fra oplagsrummet til fyldevognene;- lukkede systemer til transport af kullene, når der anvendes foropvarmning af kullene;- fjernelse af trykgasser og efterfølgende behandling enten ved at føre gasserne over i den tilstødende ovn eller ved at føre dem via et samlerør til et forbrændingsanlæg og et efterfølgende afstøvningsanlæg. I nogle tilfælde kan de fjernede trykgasser brændes på fyldevognene, men det miljømæssige resultat og sikkerheden ved disse fyldevognbaserede systemer er mindre tilfredsstillende. Der bør skabes et tilstrækkeligt sug i stigrørene gennem indsprøjtning af damp eller vand;b) Emissioner ved indfyldningshullernes dæksler bør undgås ved at:- bruge dæksler med en meget effektiv tætning;- kitte indfyldningshullerne med ler (eller et tilsvarende effektivt materiale) efter hver indfyldningsoperation;- rense indfyldningshullernes dæksler og rammer før lukning af indfyldningshullet;- holde ovnloftet fri for kulaflejringer;c) Stigrørenes dæksler bør være forsynet med vandlås for at undgå gas- og tjæreemissioner, og vandlåsene bør holdes i funktionsdygtig stand ved regelmæssig rensning;d) Maskineriet til åbning og lukning af koksovnsdørene bør forsynes med systemer til rensning af forseglingens overflade på ovndørens ramme og selve ovndøren;e) Koksovnens døre:- der bør anvendes en meget effektiv tætning (f.eks. fjederbelastede membrandøre);- tætningen på ovndøren og dørrammerne skal rengøres omhyggeligt efter alle betjeningsoperationer;- dørene bør være udformet, så det er muligt at påmontere partikelekstraktionssystemer, der er forbundet med en afstøvningsanordning (via et samlerør), under udtømningsoperationerne;f) Kokstransportmaskinen bør være forsynet med et integreret dæksel, en stationær ledning og et stationært gasrensningssystem (helst et stoffilter);g) Der bør anvendes lav-emissionsprocedurer til afkøling af koksene, f.eks. tørkøling. Man bør foretrække at udskifte vådkølingsprocesser med tørkøling af koksene, så længe man undgår spildevand ved at bruge lukkede systemer. Støvemissionen ved håndtering af tørkølet koks bør begrænses.53. Ved en koksfremstillingsproces med betegnelsen "ikke-genvindings-koksproduktion" (non-recovery coke-making) udsendes der betydeligt mindre PAH end ved den mere konventionelle proces med genvinding af biprodukter. Dette skyldes, at ovnene arbejder ved undertryk, hvorved man undgår udslip til atmosfæren gennem koksovnsdørene. Under koksfremstillingen fjernes den rå koksovnsgas fra ovnene ved naturlig udsugning, hvorved man bevarer undertrykket i ovnene. Disse ovne er ikke konstrueret med henblik på genvinding af de kemiske biprodukter i den rå koksovnsgas. I stedet afbrændes spildgassen fra koksfremstillingen (inklusive PAH) effektivt ved høje temperaturer og med lang opholdstid. Spildvarmen fra denne forbrænding bruges til at skaffe energi til koksfremstillingen, og overskudsvarmen kan bruges til dampproduktion. For at opnå en god økonomi i denne type koksfremstilling kan det være nødvendigt med en kraftvarmeenhed til elproduktion ved hjælp af overskudsdampen. I øjeblikket er der kun et ikke-genvindings-koksanlæg i drift i USA og et i Australien. Processen


text: består af en ikke-genvindings-koksovn med vandret røgkanal i bunden og et forbrændingskammer samt to tilstødende ovne. Processen giver mulighed for skiftevis indfyldning og koksbrænding i de to ovne. Dette betyder, at en af ovnene konstant leverer koksgasser til forbrændingskammeret. Forbrændingen af koksgas i forbrændingskammeret er en tilstrækkelig varmekilde. Udformningen af forbrændingskammeret giver en tilstrækkelig opholdstid (omkring 1 sekund) og høje temperaturer (mindst 900 °C).54. Der bør gennemføres et effektivt overvågningsprogram for lækager ved koksovnens dørtætninger, stigrør og dæksler ved indfyldningshuller. Dette indebærer overvågning og registrering af lækager og umiddelbar udbedring eller vedligeholdelse. Derved kan man opnå en betydelig reduktion af de diffuse emissioner.55. Ombygning af eksisterende koksanlæg for at fremme kondenseringen af røggasser fra alle kilder (med varmegenvinding) giver en PAH-reduktion på 86 % til mere end 90 % i luften (uden hensyntagen til spildevandsbehandling). Investeringsomkostningerne kan afskrives på fem år under hensyntagen til den genvundne energi, varmt vand, gas til syntese og sparet kølevand.56. En forøgelse af koksovnens volumen medfører en reduktion af det samlede antal ovne, døråbning (antal tømte ovne pr. dag), antal tætninger i et koksanlæg og dermed PAH-emissioner. Produktiviteten stiger tilsvarende i kraft af lavere drifts- og personaleudgifter.57. Systemer til tørafkøling af koks kræver større investeringer end våde metoder. De højere driftsudgifter opvejes gennem varmegenvinding i en proces, hvor kullene forvarmes. Energieffektiviteten i et kombineret system med tørafkøling af koks/forvarmning af kullene stiger fra 38 til 65 %. Forvarmning af kullene øger produktiviteten med 30 %. Dette kan forøges til 40 %, idet koksfremstillingsprocessen er mere homogen.58. Alle tanke og anlæg til opbevaring og behandling af kultjære og kultjæreprodukter skal være forsynet med et effektivt system til opsamling og/eller destruktion af dampe. Driftsudgifterne til dampdestruktionssystemer kan begrænses gennem en autotermisk efterbrændingsproces, hvis kulstofkoncentrationen i restproduktet er tilstrækkelig høj.59. I tabel 4 sammenfattes foranstaltninger til reduktion af PAH-emissioner i koksfremstillingsanlæg.Tabel 4 PAH-emissionskontrol ved koksfremstilling>TABELPOSITION>a/: Resterende emission sammenlignet med drift uden reduktion.B. Anodefremstilling60. PAH-emissioner fra anodefremstilling skal behandles på samme måde som ved koksfremstilling.61. Følgende sekundære foranstaltninger anvendes til emissionsreduktion af PAH-forurenet støv:a) elektrostatisk tjæreudfældning;b) kombination af et konventionelt elektrostatisk tjærefilter og et elektrostatisk vådfilter som en mere effektiv teknisk foranstaltning;c) termisk efterbrænding af røggasser; ogd) tørrensning med kalksten/jordoliekoks eller aluminiumoxid (Al2O3).62. Driftsudgifterne til termisk efterbrænding kan reduceres ved en autotermisk efterbrændingsproces, hvis kulstofkoncentrationen i røggassen er tilstrækkelig høj. I tabel 5 sammenfattes reduktionsforanstaltninger for PAH-emissioner ved anodefremstilling.Tabel 5 PAH-emissionsreduktion ved anodefremstilling>TABELPOSITION>a/: Resterende emission sammenlignet med drift uden reduktion.C. Aluminiumindustrien63. Aluminium fremstilles af aluminiumoxid (Al2O3) ved elektrolyse i digeler (celler), der er elektrisk serieforbundet. Digelerne klassificeres som prebake- eller Søderberg-digeler afhængig af anodetypen.64. Prebake-digeler har anoder af kalcinerede (bagte) kulblokke, som udskiftes, når de er delvis brugt. Søderberg-anoder bages ind i cellen med en blanding af jordoliekoks og kultjærebeg som bindemiddel.65. Der udsendes meget høje PAH-emissioner ved Søderberg-processen. De primære reduktionsforanstaltninger omfatter modernisering af eksisterende anlæg og optimering af processerne, hvilket kan nedbringe PAH-emissionerne med 70-90 %. Man kan nå et emissionsniveau på 0,015 kg B(a)P pr. ton Al. Udskiftning af eksisterende Søderberg-celler med prebake kræver en gennemgribende


text: ændring af den eksisterende proces, men vil næsten fjerne PAH-emissionerne. Udgifterne til en sådan udskiftning er meget høje.66. I tabel 6 sammenfattes reduktionsforanstaltningerne for PAH-emissioner ved aluminiumfremstilling.Tabel 6 PAH-emissionsreduktion ved aluminiumfremstilling ved hjælp af Søderberg-processen>TABELPOSITION>a/: Resterende emission sammenlignet med drift uden reduktion.D. Forbrænding til boligopvarmning67. PAH-emissioner fra boligopvarmning kan spores fra ovne eller åbne ildsteder, navnlig når der bruges træ eller kul. Husholdningerne kan udgøre en betydelig kilde til PAH-emissioner. Dette skyldes brugen af ildsteder og små fyr til forbrænding af fast brændsel i husholdningerne. I nogle lande anvender man især kul som brændsel i disse fyr. Kulfyr udsender mindre PAH end træfyr på grund af højere forbrændingstemperatur og mere stabil brændselskvalitet.68. Endvidere styrer forbrændingssystemer med optimerede driftsegenskaber (f.eks. forbrændingshastighed) PAH-emissionerne fra boligopvarmning på en effektiv måde. Optimerede forbrændingsbetingelser omfatter optimeret udformning af forbrændingskammeret og optimeret lufttilførsel. Der findes adskillige teknikker til optimering af forbrændingsbetingelser og reduktion af emissionerne. Der er betydelige forskelle på de forskellige teknikker med hensyn til emissioner. Et moderne træfyr med vandopsamlingstank, der repræsenterer BAT, mindsker emissionerne med mere end 90 % sammenlignet med et forældet fyr uden vandopsamlingstank. Et moderne fyr har tre forskellige zoner: et ildsted til forgasning af træ, en gasforbrændingszone med keramik eller et andet materiale, der kan modstå temperaturer på omkring 1000 °C og en konvektionszone. Konvektionsdelen, hvor vandet optager varmen, skal være tilstrækkelig lang, således at røgtemperaturen kan bringes ned fra 1000 °C til 250 °C eller mindre. Der findes også adskillige teknikker som supplement til gamle og forældede fyr, for eksempel eftermonterede vandopsamlingstanke, keramikindsatser og granulatbrændere.69. Optimerede forbrændingshastigheder medfører lave kulilte- (CO) emissioner, samlede kulbrinter (THC) og PAH'er. Fastsættelse af grænseværdier (typegodkendelsesregler) vedrørende emission af CO og THC'er påvirker ligeledes PAH-emissionerne. Lave CO- og THC-emissioner giver lave PAH-emissioner. Eftersom PAH-målinger er langt dyrere end CO-målinger, er det mere omkostningseffektivt at fastsætte en grænseværdi for CO og TCH'er. Der arbejdes videre med et forslag til en CEN-standard for kul- og træfyrede kedler på op til 300 kW (se tabel 7).Tabel 7 Udkast til CEN-standarder i 1997>TABELPOSITION>NB.:Emissionsniveauer i mg/m3 ved 10 % O2.70. Emissioner fra træfyr til boligopvarmning kan reduceres:a) for eksisterende fyr gennem oplysnings- og bevidstgørelseskampagner vedrørende korrekt brug af fyret, brug af udelukkende ubehandlet træ, klargøring af brændsel og korrekt lagring af træ med hensyn til fugtindhold; ogb) for nye fyr ved anvendelse af produktstandarder som beskrevet i udkastet til CEN-standard (og tilsvarende produktstandarder i USA og Canada).71. Mere generelle foranstaltninger vedrørende reduktion af PAH-emissioner vedrører udvikling af centrale systemer for husholdninger og energibesparelser som forbedret varmeisolering med henblik på lavere energiforbrug.72. Oplysningerne sammenfattes i tabel 8.Tabel 8 PAH-emissionsreduktion ved boligopvarmning>TABELPOSITION>a/: Resterende emission sammenlignet med drift uden reduktion.E. Træbehandlingsanlæg73. Træbehandling med PAH-holdig stenkulstjæreprodukter kan være en betydelig kilde til PAH-emissioner til luften. Emissionerne kan opstå ved selve imprægneringen samt under oplagring, håndtering og brug af det imprægnerede træ udendørs.74. De mest anvendte PAH-holdige stenkulstjæreprodukter er karbolineum og kreosot. Begge er PAH-holdige stenkulstjæredestillater til beskyttelse af træ imod biologiske angreb.75. PAH-emissioner fra træbehandling, anlæg og lagre kan begrænses på flere


text: forskellige måder, som enten anvendes hver for sig eller kombineret:a) krav til oplagringsforhold for at hindre forurening af jord og overfladevand gennem udvaskning af PAH og forurenet regnvand (f.eks. regntætte lagerpladser, overdækning, genbrug af forurenet vand til imprægneringsprocessen, kvalitetskrav til det fremstillede materiale);b) foranstaltninger til begrænsning af emissioner til atmosfæren fra imprægneringsanlæg (f.eks. det varme træ skal nedkøles fra 90 °C til højst 30 °C før transport til lagerpladsen. En alternativ metode med brug af højtryksskum under vakuum til imprægnering af træ med kreosot bør fremhæves som BAT);c) den optimale mængde træbehandlingsmiddel, som sikrer en tilstrækkelig beskyttelse af det behandlede træprodukt på stedet, kan betragtes som BAT, eftersom dette vil reducere behovet for udskiftning, hvorved man begrænser emissionerne fra træbeskyttelsesanlæg;d) brug af træbeskyttelsesmidler med lavere indhold af de PAH'er, der er POP'er:- eventuelt brug af modificeret kreosot, som opnås gennem fraktioneringsdestillation ved kogning mellem 270 °C og 355 °C, som både begrænser emissionerne af de mere flygtige PAH'er og de tungere, mere toksiske PAH'er;- begrænset brug af karbolineum vil også begrænse PAH-emissionerne;e) evaluering og derefter eventuelt brug af alternativer, som for eksempel de, der nævnes i tabel 9, som minimerer afhængigheden af PAH-baserede produkter.76. Forbrænding af imprægneret træ medfører emissioner af PAH og andre skadelige stoffer. Hvis imprægneret træ brændes, skal det ske i anlæg med hensigtsmæssige reduktionsteknikker.Tabel 9 Mulige alternativer til træbehandlingsmidler med PAH-baserede produkter>TABELPOSITION>BILAG VITIDSPLAN FOR INDFØRELSEN AF GRÆNSEVÆRDIER OG BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIKKER PÅ NYE OG EKSISTERENDE STATIONÆRE KILDERTidsplanen for indførelse af grænseværdier og bedste tilgængelige teknikker er følgende:a) For nye stationære kilder: to år efter denne protokols ikrafttræden;b) For eksisterende stationære kilder: otte år efter denne protokols ikrafttræden. Denne periode kan om nødvendigt forlænges for specifikke eksisterende stationære kilder i overensstemmelse med bestemmelserne i den nationale lovgivning vedrørende afskrivningsperiode.BILAG VIIANBEFALEDE KONTROLFORANSTALTNINGER FOR REDUKTION AF EMISSIONER AF PERSISTENTE ORGANISKE MILJØGIFTE (POP) FRA MOBILE KILDER1. De relevante definitioner findes i bilag III til denne protokol.I. Opnåelige emissionsniveauer for nye køretøjer og brændstofparametreA. Opnåelige emissionsniveauer for nye køretøjer2. Dieseldrevne personbiler>TABELPOSITION>3. Tunge køretøjer>TABELPOSITION>4. Off-road køretøjerTrin 1 (reference: EØF-beslutning Nr. 96)(("Uniform provisions concerning the approval of compression ignition (C.I.) engines to be installed in agricultural and forestry tractors with regard to the emissions of pollutants by the engine." Beslutningen trådte i kraft den 15. december 1995 og ændringen den 5. marts 1997.))>TABELPOSITION>Trin 2>TABELPOSITION>B. Brændstofparametre5. Diesel>TABELPOSITION>I.A.:Ikke angivet.II. Restriktioner på halogenerede skyllevæsker, brændstoftilsætninger og smøremidler6. I nogle lande bruges 1,2-dibromomethan sammen med 1,2-dichlormethan som skyllevæske i blyholdig benzin. Endvidere dannes der PCDD/F under forbrændingsprocessen i motoren. Brugen af trevejskatalysatorer til biler kræver brug af blyfri benzin. Tilsætning af skyllevæsker og andre halogenerede stoffer til benzin og andet brændstof og smøremidler bør så vidt muligt undgås.7. I tabel 1 sammenfattes foranstaltningerne for PCDD/F-emissionsreduktion fra udstødning fra motorkører til vejtransport.Tabel 1 PCDD/F-emissionsreduktion fra udstødning fra motorkører til vejtransport>TABELPOSITION>III. Kontrolforanstaltninger for POP-emissioner fra mobile kilderA. POP-emissioner fra motorkøretøjer8. POP-emissioner fra motorkøretøjer opstår, når dieseldrevne køretøjer udsender partikelbundne PAH'er. Benzindrevne køretøjer udsender også PAH'er i mindre omfang.9. Smøreolier og brændstof kan indeholde halogenerede stoffer som følge af additiver


text: eller fremstillingsprocessen. Disse stoffer kan omdannes til PCDD/F under forbrændingen og derefter sendes ud med udstødningsgasserne.B. Inspektion og vedligeholdelse10. For dieseldrevne mobile kilder kan man sikre effektiviteten af PAH-emissionskontrollen gennem programmer for regelmæssig afprøvning af de mobile kilder med hensyn til partikelemissioner, uigennemsigtighed ved fri acceleration eller lignende metoder.11. For benzindrevne mobile kilder kan kontrollen med PAH-emissionerne (ud over andre af udstødningens bestanddele) foretages gennem regelmæssig kontrol af brændstoftilførslen og katalysatorens effektivitet.C. Teknikker til kontrol af PAH-emissioner fra diesel- og benzindrevne motorkøretøjer1. Generelle aspekter af kontrolteknologier12. Det er vigtigt at sikre, at køretøjerne er udformet med henblik på at opfylde emissionsstandarderne, mens de er i brug. Dette kan ske ved at sikre en ensartet produktion, livsvarig holdbarhed, garanti på komponenter til emissionskontrol og tilbagekaldelse af defekte køretøjer. For køretøjer, der er i brug, kan der gennemføres emissionskontrolprogrammer gennem effektive inspektions- og vedligeholdelsesprogrammer.2. Tekniske foranstaltninger til emissionskontrol13. Følgende foranstaltninger har betydning for begrænsning af PAH-emissioner:a) specifikationer af brændstofkvalitet og konstruktionsmæssige ændringer til kontrol af emissioner, før de dannes (primære foranstaltninger); ogb) tilføjelse af udstødningsbehandlingssystemer, f.eks. oxideringskatalysatorer eller partikelfiltre (sekundære foranstaltninger).1) Dieselmotorer14. Ændring af dieselbrændstof kan give to fordele: Et lavere svovlindhold mindsker emissionerne af partikler og øger oxiyderingskatalysatorernes effektivitet, og reduktionen af di- og tri-aromatiske stoffer begrænser dannelse og emission af PAH'er.15. En primær foranstaltning til reduktion af emissionerne er at ændre motoren med henblik på at opnå en mere fuldstændig forbrænding. Der udføres mange forskellige ændringer. Generelt påvirkes køretøjets udstødningssammensætning af ændringer af forbrændingskammerets udformning og af højere indsprøjtningstryk for brændstoffet. I øjeblikket anvendes der oftest mekanisk motorstyring i dieselmotorer. I nyere motorer bruges der i stigende omfang elektronisk motorstyring med større fleksibilitet hvad angår emissionsbegrænsning. En anden teknologi til begrænsning af emissioner er kombinationen af turbolader og ladeluftkøler. Dette system er velegnet til begrænsning af NOx samt til at sikre en bedre brændstoføkonomi og ydeevne. I tunge køretøjer og varevogne er det også muligt at justere indsugningsmanifolden.16. Det er vigtigt at kontrollere smøreolien med henblik på at reducere partikulært stof (PM), idet 10 til 50 % af det partikulære stof dannes af motorolien. Olieforbruget kan begrænses gennem bedre specifikationer for motorfremstilling og bedre motorpakninger.17. Sekundære foranstaltninger til emissionskontrol består i indføjelse af udstødningsbehandlingssystemer. For dieselmotorer har brugen af en oxideringskatalysator kombineret med et partikelfilter vist sig at være effektivt til reduktion af PAH-emissioner. I øjeblikket vurderer man et oxideringspartikelfilter. Det anbringes i udstødningssystemet for at opfange PM og giver en vis regenerering af filteret ved forbrænding af det samlede PM, gennem elektrisk opvarmning af systemet eller andre regenereringsmetoder. En ordentlig regenerering af passive filtre ved normal drift kræver et brænderbaseret regenereringssystem eller tilsætning af additiver.2) Benzinmotorer18. PAH-reduktionsforanstaltninger for benzindrevne motorer er navnlig baseret på brugen af regulerede tre-vejs-katalysatorer, som begrænser PAH'erne som led i reduktionen af HC-emissioner.19. Bedre koldstartsevne begrænser organiske emissioner generelt og navnlig PAH-emissioner (for eksempel startkatalysatorer, bedre brændstoffordampning/forstøvning, opvarmede katalysatorer).20. I tabel 2 sammenfattes foranstaltningerne for PAH-emissionsreduktion fra udstødningen fra motorkøretøjer til landevejstransport.Tabel 2 PAH-emissionsreduktion fra udstødningen fra motorkøretøjer til landevejstransport>TABELPOSITION>BILAG VIIISTØRRE KATEGORIER AF STATIONÆRE KILDERI.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 21987A0207(03)
 Tillægsprotokol til den europæiske overenskomt om udveksling af terapeutiske stoffer af menneskelig oprindelse
 EF-Tidende nr. L 037 af 07/02/1987 s. 0029 - 0029 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 11 s. 0374 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 11 s. 0374 tjekkisk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249 estisk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249 ungarsk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249 litauisk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249 lettisk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249 maltesisk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249 polsk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249 slovakisk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249 slovensk specialudgave kapitel 02 bind 02 s. 249 - 249
 Tillægsprotokol til den europæiske overenskomstom udveksling af terapeutiske stoffer af menneskelig oprindelseEUROPARÅDETS MEDLEMSSTATER,som er kontraherende parter i den europæiske overenskomst af 15. december 1958 om udveksling af terapeutiske stoffer af menneskelig oprindelse (i det følgende benævnt "overenskomsten") —som henviser til artikel 5, stk. 1, i overenskomsten, hvorefter "de kontraherende parter skal træffe alle nødvendige forholdsregler til, at terapeutiske stoffer af menneskelig oprindelse, der stilles til deres rådighed af de andre parter, fritages for indførselstold",som tager i betragtning, at for så vidt angår Det europæiske økonomiske Fællesskabs medlemsstater, henhører tilsagnet om at yde en sådan fritagelse under den kompetence, der er tillagt det nævnte Fællesskab, som i henhold til den traktat, hvorved det er oprettet, råder over de nødvendige beføjelser hertil,som derfor tager i betragtning, at det med henblik på gennemførelse af overenskomstens artikel 5, stk. 1, er væsentligt, at Det europæiske økonomiske Fællesskab kan blive kontraherende part i overenskomsten —ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1Det europæiske økonomiske Fællesskab kan ved at undertegne overenskomsten blive kontraherende part i denne. Overenskomsten træder i kraft for Fællesskabet den første dag i den måned, der følger efter undertegnelsen.Artikel 21. Denne tillægsprotokol står åben for accept af de kontraherende parter i overenskomsten. Den træder i kraft den første dag i den måned, der følger efter den dato, på hvilken den sidste af de kontraherende parter har deponeret sit acceptinstrument i Europarådets generalsekretariat.2. Denne tillægsprotokol træder dog i kraft ved udløbet af en periode på to år efter den dato, på hvilken den stilles åben for accept, medmindre en kontraherende part har fremsat indsigelse mod ikrafttrædelsen. Såfremt en sådan indsigelse er fremsat, finder stk. 1 i denne artikel anvendelse.Artikel 3Straks fra ikrafttrædelsesdatoen udgør denne tillægsprotokol en integrerende del af overenskomsten. Fra den dato vil ingen stat kunne blive kontraherende part i overenskomsten uden samtidig at blive kontraherende part i tillægsprotokollen.Artikel 4Europarådets generalsekretær giver Europarådets medlemsstater, alle de stater, der har tiltrådt overenskomsten, og Det europæiske økonomiske Fællesskab underretning om enhver accept eller indsigelse i henhold til artikel 2 samt om ikrafttrædelsesdatoen for denne tillægsprotokol i henhold til artikel 2.Generalsekretæren giver også Det europæiske økonomiske Fællesskab underretning om enhver akt, notifikation eller meddelelse, der vedrører overenskomsten.Udfærdiget i Strasbourg den 29.


text:
 Avis juridique important
 |
 21997A1104(05)
 Aftale mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Den Russiske Føderation om handel med visse stålprodukter - Godkendt protokollat - Erlæringer - Protokol A - Protokol B
 EF-Tidende nr. L 300 af 04/11/1997 s. 0052 - 0078
 AFTALE mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Den Russiske Føderation om handel med visse stålprodukter DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB,på den ene side, ogREGERINGEN FOR DEN RUSSISKE FØDERATION,på den anden side,der er de kontraherende parter i denne aftale,HAR, ud fra følgende betragtninger:Parterne ønsker at fremme en ordnet og afbalanceret udvikling af samhandelen med stål mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (i det følgende benævnt »Fællesskabet«) og Den Russiske Føderation (i det følgende benævnt »Rusland«);en aftale om handel med produkter, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, er omhandlet i artikel 21, stk. 1, i partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Den Russiske Føderation (i det følgende benævnt »partnerskabs- og samarbejdsaftalen«);ifølge artikel 21, stk. 1, i partnerskabs- og samarbejdsaftalen styres handelen med EKSF-produkter af afsnit III i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, undtagen artikel 15, samt af bestemmelserne i denne aftale;artikel 53 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen indeholder bestemmelser om samarbejde mellem parterne i forbindelse med konkurrence og støtte, der påvirker samhandelen mellem parterne;artikel 17 i interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem parterne, som trådte i kraft den 1. februar 1996 (1), danner grundlag for gennemførelsen af de nævnte bestemmelser i partnerskabs- og samarbejdsaftalen;markedsreformer i Den Russiske Føderation skaber konkurrencevilkår for den russiske stålindustri, og parterne ønsker, at samarbejdet om konkurrencespørgsmål udvikles yderligere;der bør tages hensyn til, at Den Russiske Føderation er ved at blive medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO), og at Det Europæiske Fællesskab støtter Den Russiske Føderations integration i den internationale handelsordning;handelen i 1995 og 1996 med visse produkter, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, var omfattet af en aftale mellem parterne, som bør erstattes af en ny aftale, der tager hensyn til udviklingen i forbindelserne mellem parterne;parterne bekræfter på ny, at de forpligter sig til at gennemføre fuld liberalisering af handelen med stålprodukter, der er omfattet af denne aftale, forudsat at de konkurrencevilkår, der er omhandlet i protokol B, er gennemført;denne aftale bør ledsages af et samarbejde mellem parterne vedrørende deres stålindustrier, herunder passende udveksling af information, i EKSF-kontaktgruppen som omhandlet i protokol 1 til partnerskabs- og samarbejdsaftalen og i interimsaftalen -VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede udpeget:KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER:REGERINGEN FOR DEN RUSSISKE FØDERATION:SOM ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 11. Samhandelen med de stålprodukter, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, som er anført i bilag I, og som har oprindelse i parternes område (i det følgende benævnt »de produkter, der er omfattet af denne aftale«), underlægges de betingelser, der fastlægges i denne aftale. I forbindelse med spørgsmål, der ikke er omfattet af denne aftale, anvendes de relevante bestemmelser i de bilaterale aftaler om handel og


text: handelsrelaterede spørgsmål, der gælder mellem parterne.2. Samhandelen med de stålprodukter, der er omfattet af EKSF-traktaten, men ikke anført i bilag I, underlægges ikke kvantitative lofter og underkastes de relevante bestemmelser i de gældende bilaterale handelsaftaler mellem parterne, og navnlig bestemmelserne vedrørende antidumpingprocedurer og beskyttelsesforanstaltninger.Artikel 21. Parterne er enige om for hvert kalenderår i aftalens løbetid at indføre og opretholde ordningerne med kvantitative lofter for Ruslands udførsel til Fællesskabet af stålprodukter i overensstemmelse med bilag II. Denne udførsel undergives en ordning med dobbeltkontrol, som er beskrevet i protokol A.2. Parterne bekræfter på ny, at de forpligter sig til at gennemføre fuld liberalisering af handelen med stålprodukter, der er omfattet af denne aftale, forudsat at de konkurrencevilkår, der er omhandlet i protokol B, er gennemført.3. På foranledning af en af parterne skal parterne afholde konsultationer for at afgøre, om konkurrencevilkårene for de produkter, der er omfattet af aftalen, er således, at det ikke længere er nødvendigt med kvantitative restriktioner. Der kan når som helst i aftalens løbetid anmodes om konsultationer i henhold til dette stykke.4. Uden at stk. 3 derved tilsidesættes, påbegynder parterne senest 30 måneder efter aftalens ikrafttrædelse en evaluering af udviklingen i konkurrencevilkårene. Parterne mødes under alle omstændigheder senest seks måneder, inden aftalen udløber, for at evaluere gennemførelsen af aftalen og for at afgøre, om konkurrenceforholdene i Den Russiske Føderation for de produkter, der er omfattet af aftalen, er således, at det er berettiget helt at afskaffe de kvantitative restriktioner i EF.5. I forbindelse med de konsultationer og evalueringer, der er omhandlet i stk. 3 og 4, tager parterne særligt hensyn til Ruslands gennemførelse af bestemmelserne i protokol B om konkurrence, statsstøtte og miljøbeskyttelse vedrørende de produkter, der er omfattet af aftalen.6. Uden at stk. 3 derved tilsidesættes, kan begge parter når som helst anmode om konsultationer vedrørende muligheden for at overføre uudnyttede mængder fra uudnyttede produktgrupper til andre.Artikel 31. Indførsel til Fællesskabets toldområde med henblik på fri omsætning af de produkter, der er omfattet af denne aftale, er betinget af, at der fremlægges en eksportlicens udstedt af de russiske myndigheder samt et oprindelsesbevis i overensstemmelse med bestemmelserne i protokol A.2. Indførsel til Fællesskabets toldområde af de produkter, der er omfattet af denne aftale, er ikke undergivet de kvantitative lofter, som er fastsat i bilag II, hvis de som led i den administrative kontrolordning, der er gældende i Fællesskabet, angives som bestemt til genudførsel fra Fællesskabet i uændret stand eller efter forarbejdning.3. Mængder, der ikke udnyttes i løbet af et kalenderår, kan overføres til det tilsvarende kvantitative loft for det følgende kalenderår med indtil 7 % af det relevante kvantitative loft for den pågældende varekategori for det år, hvor det ikke blev udnyttet. Rusland underretter inden den 1. februar det følgende år Fællesskabet, hvis det ønsker at gøre brug af denne bestemmelse.4. Op til 7 % af det kvantitative loft for en givet produktgruppe kan overføres til en anden eller flere andre grupper inden for den samme varekategori, dvs. inden for SA eller SB, hvis parterne er enige herom. Det


text: kvantitative loft for en givet produktgruppe kan reduceres én gang pr. kalenderår. Det er ikke tilladt at overføre til eller fra produktgruppe SA1a (bredbånd bestemt for yderligere valsning). Tilpasninger af de kvantitative lofter som følge af overførsler må kun gælde for det pågældende kalenderår. Ved begyndelsen af det følgende kalenderår svarer de kvantitative lofter til dem, der er fastsat i bilag II, uden dog at stk. 3 derved tilsidesættes. Rusland underretter inden den 30. juni Fællesskabet, hvis det ønsker at gøre brug af denne bestemmelse.Artikel 41. Med henblik på at gøre dobbeltkontrolordningen så effektiv som mulig og mindske mulighederne for misbrug og omgåelse mest muligt- underretter myndighederne i Fællesskabet senest den 28. i hver måned de russiske myndigheder om de importbevillinger, der er udstedt i den foregående måned- underretter de russiske myndigheder senest den 28. i hver måned Fællesskabet om de eksportlicenser, der er udstedt i den foregående måned.I tilfælde af betydelige afvigelser kan begge parter under hensyntagen til tidsfaktorerne i forbindelse med sådanne oplysninger anmode om konsultationer, der straks skal indledes.2. Uanset stk. 1 og for at sikre, at aftalen fungerer effektivt, er Fællesskabet og Rusland enige om at tage alle nødvendige skridt til at forebygge, undersøge og tage alle nødvendige retlige og/eller administrative skridt mod omgåelse i form af omladning, omdirigering, urigtige angivelser vedrørende oprindelsesland eller -sted, forfalskning af dokumenter, falske angivelser vedrørende et produkts mængde, beskrivelse eller tarifering. Fællesskabet og Rusland er derfor enige om at fastsætte de nødvendige retsregler og administrative procedurer, som gør det muligt effektivt at skride ind over for sådanne omgåelser, herunder vedtagelse af retligt bindende retsmidler mod de pågældende eksportører og/eller importører.3. Er Fællesskabet på grundlag af foreliggende oplysninger af den formening, at bestemmelserne i denne aftale omgås, kan det anmode om konsultationer med Rusland, der straks afholdes.4. Indtil resultaterne af de konsultationer, der er nævnt i stk. 3, foreligger, tager Rusland som en sikkerhedsforanstaltning, hvis Fællesskabet anmoder herom, alle nødvendige skridt til at sikre, at der, hvis der fremlægges tilstrækkeligt bevis for omgåelse, gennemføres tilpasninger af de kvantitative lofter, om hvilke der forventes opnået enighed efter de i stk. 3 omhandlede konsultationer, i det kalenderår, i hvilket anmodningen om konsultationer i henhold til stk. 3 blev indgivet, eller for det følgende år, hvis kontingentet for dette år er opbrugt.5. Lykkes det ikke at nå til en gensidigt tilfredsstillende løsning, har Fællesskabet, hvis der foreligger tilstrækkeligt bevis for, at russiske producenter og/eller eksportører har gjort sig skyldige i omgåelse eller urigtig angivelse, ret til:a) at afskrive de mængder, der er indført ved omgåelse af aftalen, på de kvantitative lofter, der er fastsat i henhold til denne aftaleb) at nægte at indføre de pågældende produkter.6. Parterne er enige om at samarbejde fuldt ud med henblik på at forebygge og effektivt behandle alle problemer, der opstår som følge af omgåelse af denne aftale.Artikel 51. De kvantitative lofter, der fastsættes i henhold til denne aftale for indførsel til Fællesskabet af EKSF-stålprodukter, opdeles ikke af Fællesskabet i regionale kvoter.2. Parterne samarbejder for at hindre pludselige og


text: skadelige ændringer i det traditionelle samhandelsmønster. Indtræffer der en pludselig og skadelig ændring i det traditionelle samhandelsmønster (f.eks. regional koncentration eller tab af traditionelle aftagere), kan Fællesskabet anmode om konsultationer med henblik på at finde en tilfredsstillende løsning på problemet. Sådanne konsultationer finder sted omgående.3. Rusland bestræber sig for at sikre, at udførslen til Fællesskabet af produkter, der er omfattet af denne aftale, fordeles så jævnt som muligt over året. Indtræffer der en pludselig og skadelig stigning i indførslen, kan Fællesskabet anmode om konsultationer med henblik på at finde en tilfredsstillende løsning på problemet. Sådanne konsultationer finder sted omgående.4. Ud over den i stk. 3 indeholdte forpligtelse, og uanset konsultationerne i henhold til artikel 2, stk. 6, kan begge parter, når de af de russiske myndigheder udstedte licenser har nået 90 % af de kvantitative lofter for det pågældende kalenderår, anmode om konsultationer vedrørende de kvantitative lofter for dette år. Sådanne konsultationer finder sted omgående. Indtil resultaterne af disse konsultationer foreligger, kan de russiske myndigheder vedblive med at udstede eksportlicenser for de produkter, der er omfattet af dette aftale, forudsat at de ikke overstiger de mængder, der er fastsat i bilag II.Artikel 61. Hvis produkter, som er omfattet af aftalen, indføres til Fællesskabet fra Rusland på vilkår, der kan påføre eller true med at påføre producenter i Fællesskabet af samme produkt væsentlig skade, giver Fællesskabet Rusland alle relevante oplysninger med henblik på at finde en løsning, begge parter kan acceptere. Parterne påbegynder konsultationerne omgående.2. Skulle det ikke lykkes parterne at nå til enighed under de i stk. 1 nævnte konsultationer inden for en frist på 30 dage fra Fællesskabets anmodning om konsultationer, kan Fællesskabet anvende retten til at tage initiativer vedrørende beskyttelsesforanstaltninger i henhold til bestemmelserne i de relevante aftaler om handel og handelsrelaterede spørgsmål, der gælder mellem parterne.3. Anvendelse af retten til konsultationer i henhold til stk. 1 udelukker ikke initiativer vedrørende antidumpingprocedurer i henhold til bestemmelserne i de relevante aftaler om handel og handelsrelaterede spørgsmål, der gælder mellem parterne, uanset de kvantitative lofter, der er fastsat i bilag II.Artikel 71. Tariferingen af de produkter, der er omfattet af denne aftale, er baseret på Fællesskabets told- og statistiknomenklatur (i det følgende benævnt den »kombinerede nomenklatur« eller »KN«). Ændringer af den kombinerede nomenklatur (KN) efter de procedurer, der er gældende i Fællesskabet, for så vidt angår de produkter, der er omfattet af denne aftale, eller afgørelser vedrørende tariferingen af produkter må ikke give anledning til en nedsættelse af de kvantitative lofter, der er fastsat i denne aftale.2. Oprindelsen af de produkter, der er omfattet af denne aftale, fastlægges i overensstemmelse med de regler, som er gældende i Fællesskabet. Alle ændringer i disse oprindelsesregler meddeles Rusland og kan ikke give anledning til en nedsættelse af de kvantitative lofter, der er fastsat i denne aftale. Procedurerne for kontrol af ovennævnte produkters oprindelse er fastlagt i protokol A.Artikel 81. Uden at dette berører den periodiske udveksling af oplysninger om eksportlicenser og importbevillinger i henhold til artikel 4, stk. 1, er parterne enige om


text: med passende mellemrum at udveksle foreliggende statistiske oplysninger vedrørende handel med de produkter, der er omfattet af denne aftale, idet der tages hensyn til de korteste tidsrum, i hvilke de pågældende oplysninger udarbejdes; oplysningerne skal dække eksportlicenser og importbevillinger udstedt i henhold til artikel 3 samt eksport- og importstatistikker for de pågældende produkter.2. Hver af parterne kan anmode om konsultationer i tilfælde af betydelig afvigelse mellem de udvekslede oplysninger.Artikel 91. Uden at det berører bestemmelserne om konsultationer i forbindelse med specifikke omstændigheder i de foregående artikler, afholdes der på anmodning fra en af parterne konsultationer vedrørende ethvert problem, der opstår i forbindelse med anvendelsen af denne aftale. Under alle konsultationer udviser parterne vilje til samarbejde og bestræber sig for at bilægge de uoverensstemmelser, der er opstået.2. Når der i henhold til denne aftale omgående skal afholdes konsultationer, forpligter de kontraherende parter sig til at anvende alle rimelige midler for at sikre, at dette sker.3. For alle andre konsultationer gælder følgende bestemmelser:- en anmodning om konsultationer indgives skriftligt til den anden part- i påkommende tilfælde følges anmodningen om konsultationer inden for en rimelig frist af en rapport, hvori der redegøres for grundene til konsultationerne- konsultationerne indledes senest en måned efter indgivelsen af anmodningen- det tilstræbes, at konsultationerne fører til en gensidigt acceptabel løsning inden en måned efter indledningen, medmindre fristen forlænges efter aftale mellem parterne.Artikel 101. Denne aftale træder i kraft på dagen for undertegnelsen. Den gælder indtil den 31. december 2001 med eventuelle ændringer, parterne er blevet enige om efter konsultationer i henhold til artikel 2, stk. 2, medmindre den opsiges i medfør af artikel 2, stk. 3, eller ophæves som følge af evalueringerne i henhold til artikel 2, stk. 3 og 4.2. Hver af parterne kan til enhver tid foreslå ændringer i aftalen, der kræver begge parters godkendelse og træder i kraft som aftalt af parterne.3. Hver af parterne kan opsige aftalen med et varsel på mindst seks måneder. I så fald ophører aftalen ved opsigelsesfristens udløb, og de lofter, der er fastsat i aftalen, reduceres forholdsvis op til det tidspunkt, hvor opsigelsen træder i kraft, med mindre parterne bliver enige om andet.4. Hvis Den Russiske Føderation bliver medlem af Verdenshandelsorganisationen, inden aftalen udløber, undersøges aftalen forinden for at sikre, at bestemmelserne heri er i overensstemmelse med WTO-reglerne. Aftalens funktion undersøges ligeledes, hvis både Fællesskabet og Rusland godkender nye multilaterale forpligtelser vedrørende stålprodukter, der er omfattet af denne aftale.5. Bilagene og protokollerne til denne aftale udgør en integrerende del heraf.6. For de produkter, som er omfattet af denne aftale, supplerer bestemmelserne i denne aftale vedrørende konkurrence, statsstøtte og miljøbeskyttelse bestemmelser herom i andre bilaterale aftaler om handel og handelsrelaterede spørgsmål mellem parterne, og de går i givet fald forud herfor.Artikel 11Denne aftale udfærdiges i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk, tysk og russisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.Hecho en Bruselas, el 13 de octubre de 1997.Geschehen zu Brüssel am 13. Oktober 1997.Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 1997.Tehty Brysselissä


text: 13 päivänä lokakuuta 1997.Fait à Bruxelles, le 13 octobre 1997. ̧ãéíå óôéò ÂñõîÝëëåò, óôéò 13 Ïêôùâñßïõ 1997.Done at Brussels, 13 October 1997.Fatto a Bruxelles, il 13 ottobre 1997.Gedaan te Brussel, 13 oktober 1997.Feito em Bruxelas, em 13 de Outubro de 1997.Utfärdat i Bryssel den 13 oktober 1997.>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Por la Comisión de las Comunidades EuropeasFür die Kommission der Europäischen GemeinschaftenFor Kommissionen for De Europæiske FællesskaberEuroopan yhteisöjen komission puolestaPour la Commission des Communautés européennesÃéá ôçí ÅðéôñïðÞ ôùí Åõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùíFor the Commission of the European CommunitiesPer la Commissione delle Comunità europeeVoor de Commissie van de Europese GemeenschappenPela Comissão das Comunidades EuropeiasPå Europeiska gemenskapernas kommissionens vägnar>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Por el Gobierno de la Federación de RusiaFür die Regierung der Russischen FöderationFor regeringen for Den Russiske FøderationVenäjän federaation hallituksen puolestaPour le gouvernement de la Fédération russeÃéá ôçí êõâÝñíçóç ôçò ÑùóéêÞò ÏìïóðïíäßáòFor the Government of the Russian FederationPer il governo della Federazione russaVoor de regering van de Russische FederatiePelo Governo da Federação RussaPå Ryska Federationens vägnar>REFERENCE TIL EN GRAFIK>(1) EFT L 247 af 13. 10. 1995, s. 1.BILAG I RUSLAND SA. Fladvalsede produkter SA1. Bredbånd7208 10 007208 25 007208 26 007208 27 007208 36 007208 37 907208 38 907208 39 907211 14 107211 19 207219 11 007219 12 107219 12 907219 13 107219 13 907219 14 107219 14 907225 20 207225 30 00SA1a. Varmvalsede bredbånd bestemt for yderligere valsning7208 37 107208 38 107208 39 10SA2. Tykke flader7208 40 107208 51 107208 51 307208 51 507208 51 917208 51 997208 52 107208 52 917208 52 997208 53 107211 13 00SA3. Andre fladvalsede produkter7208 40 907208 53 907208 54 107208 54 907208 90 107209 15 007209 16 107209 16 907209 17 107209 17 907209 18 107209 18 917209 18 997209 25 007209 26 107209 26 907209 27 107209 27 907209 28 107209 28 907209 90 107210 11 107210 12 117210 12 197210 20 107210 30 107210 41 107210 49 107210 50 107210 61 107210 69 107210 70 317210 70 397210 90 317210 90 337210 90 387211 14 907211 19 907211 23 107211 23 517211 29 207211 90 117212 10 107212 10 917212 20 117212 30 117212 40 107212 40 917212 50 317212 50 517212 60 117212 60 917219 21 107219 21 907219 22 107219 22 907219 23 007219 24 007219 31 007219 32 107219 32 907219 33 107219 33 907219 34 107219 34 907219 35 107219 35 907225 40 80SB. Lange produkter SB1. Profiler7207 19 317207 20 717216 31 117216 31 197216 31 917216 31 997216 32 117216 32 197216 32 917216 32 997216 33 107216 33 90SB2. Valsetråd7213 10 007213 20 007213 91 107213 91 207213 91 417213 91 497213 91 707213 91 907213 99 107213 99 907221 00 107221 00 907227 10 007227 20 007227 90 107227 90 507227 90 95SB3. Andre lange produkter7207 19 117207 19 147207 19 167207 20 517207 20 557207 20 577214 20 007214 30 007214 91 107214 91 907214 99 107214 99 317214 99 397214 99 507214 99 617214 99 697214 99 807214 99 907215 90 107216 10 007216


text: 21 007216 22 007216 40 107216 40 907216 50 107216 50 917216 50 997216 99 107218 99 207222 11 117222 11 197222 11 217222 11 297222 11 917222 11 997222 19 107222 19 907222 30 107222 40 107222 40 307224 90 317224 90 397228 10 107228 10 307228 20 117228 20 197228 20 307228 30 207228 30 417228 30 497228 30 617228 30 697228 30 707228 30 897228 60 107228 70 107228 70 317228 80 107228 80 907301 10 00BILAG II >TABELPOSITION>Godkendt protokollat I forbindelse med aftalen mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Den Russiske Føderation om handel med visse stålprodukter, som undertegnedes i Bruxelles den 13. oktober 1997, nåede parterne til enighed om følgende:- ved den i artikel 4, stk. 1, omhandlede udveksling af oplysninger vedrørende eksportlicenser og importbevillinger afgiver parterne disse oplysninger for såvel medlemsstaterne som Fællesskabet som helhed- hvis parterne ikke kan nå til en tilfredsstillende løsning under de konsultationer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, samarbejder Rusland, hvis Fællesskabet anmoder herom, ved ikke at udstede eksportlicenser til et planlagt bestemmelsessted, hvor indførsel i henhold til sådanne licenser vil forværre de problemer, der er en følge af pludselige og skadelige ændringer i det traditionelle samhandelsmønster, idet Rusland dog fortsat kan udstede licenser for andre bestemmelsessteder i Fællesskabet- parterne arbejder nært sammen for at undgå pludselige og skadelige ændringer i det traditionelle samhandelsmønster for bredbånd bestemt for yderligere valsning (produktgruppe SA1a); Rusland giver leverancer af disse produkter til sine traditionelle aftagere forrang for at undgå at forstyrre Fællesskabets marked, og begge parter underretter omgående den anden part, hvis der opstår problemer, og- Rusland tager behørigt hensyn til den følsomme karakter af mindre regionale markeder i Fællesskabet, både for så vidt angår deres traditionelle behov for leverancer og undgåelse af regionale koncentrationer.Por la Comisión de las Comunidades EuropeasFür die Kommission der Europäischen GemeinschaftenFor Kommissionen for De Europæiske FællesskaberEuroopan yhteisöjen komission puolestaPour la Commission des Communautés européennesÃéá ôçí ÅðéôñïðÞ ôùí Åõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùíFor the Commission of the European CommunitiesPer la Commissione delle Comunità europeeVoor de Commissie van de Europese GemeenschappenPela Comissão das Comunidades EuropeiasPå Europeiska gemenskapernas kommissionens vägnar>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Por el Gobierno de la Federación de RusiaFür die Regierung der Russischen FöderationFor regeringen for Den Russiske FøderationVenäjän federaation hallituksen puolestaPour le gouvernement de la Fédération russeÃéá ôçí êõâÝñíçóç ôçò ÑùóéêÞò ÏìïóðïíäßáòFor the Government of the Russian FederationPer il governo della Federazione russaVoor de regering van de Russische FederatiePelo Governo da Federação RussaPå Ryska Federationens vägnar>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Erklæring nr. 1 I forbindelse med aftalen mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Den Russiske Føderation om handel med visse stålprodukter, som undertegnedes i Bruxelles den 13. oktober 1997, nåede parterne til enighed om, at de relevante aftaler om handel og handelsrelaterede spørgsmål alt efter deres anvendelighed er følgende:- interimsaftale om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Det Europæiske Energifællesskab på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side, som trådte i kraft den 1. februar 1996.- partnerskabs- og


text: samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side, der blev underskrevet den 24. juni 1994 på Korfu.Erklæring nr. 2 I forbindelse med aftalen mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Den Russiske Føderation om handel med visse stålprodukter, som undertegnedes i Bruxelles den 13. oktober 1997, særlig artikel 9, nåede parterne til enighed om, at Den Russiske Føderation, når der er gjort erfaringer med forvaltningen af aftalen, kan stille forslag om konsultationer vedrørende de kvantitative lofter for produktkategorierne, så der mere hensigtsmæssigt kan tages hensyn til udnyttelsen af de kvantitative lofter.Erklæring nr. 3 I forbindelse med aftalen mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Den Russiske Føderation om handel med visse stålprodukter, som undertegnedes i Bruxelles den 13. oktober 1997, nåede parterne til enighed om, at den anden parts udførsel af affald og skrot af jern henhørende under KN-kode 7204 ikke underkastes kvantitative restriktioner, told, afgifter eller lignende foranstaltninger, dog uden at bestemmelserne i artikel 19 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen derved tilsidesættes.PROTOKOL A AFSNIT I TARIFERING Artikel 1Fællesskabets kompetente myndigheder forpligter sig til at underrette Rusland om enhver ændring i den kombinerede nomenklatur for så vidt angår produkter, som er omfattet af denne aftale, inden datoen for sådanne ændringers ikrafttræden i Fællesskabet.AFSNIT II OPRINDELSE Artikel 21. Produkter med oprindelse i Rusland (som fastlagt af de relevante fællesskabsregler), som udføres til Fællesskabet i henhold til den ordning, der er fastlagt ved denne aftale, skal være ledsaget af et certifikat for russisk oprindelse svarende til modellen i bilaget til denne protokol.2. Oprindelsescertifikatet bekræftes af de kompetente russiske organisationer, som i henhold til russisk lovgivning er bemyndiget hertil, hvis de pågældende produkter kan betragtes som produkter med oprindelse i Rusland.Artikel 3Oprindelsescertifikatet udstedes kun efter skriftlig ansøgning fra eksportøren eller dennes dertil beføjede repræsentant, men på eksportørens ansvar. De kompetente russiske organisationer, som i henhold til russisk lovgivning er bemyndiget hertil, drager omsorg for, at oprindelsescertifikatet er korrekt udfyldt, og med henblik herpå kræver de al nødvendig dokumentation fremlagt eller foretager den kontrol, de anser for påkrævet.Artikel 4Konstatering af mindre uoverensstemmelser mellem angivelserne i oprindelsescertifikatet og i de øvrige dokumenter, der fremlægges for toldstedet med henblik på opfyldelse af indførselsformaliteterne for produkterne, medfører ikke i sig selv, at der rejses tvivom rigtigheden af oplysningerne i certifikatet.AFSNIT III ORDNING MED DOBBELTKONTROL FOR PRODUKTKATAGORIER, DER ER UNDERGIVET KVANTITATIVE LOFTER AFDELING I Udførsel Artikel 5De relevante russiske statslige myndigheder udsteder en eksportlicens for alle forsendelser fra Rusland af stålprodukter, der er omfattet af aftalen, op til de kvantitative lofter, der er fastsat i bilag II til aftalen.Artikel 61. Eksportlicensen skal svare til modellen i bilaget til denne protokol og gælder for udførsel til hele Fællesskabets toldområde.2. Det skal af eksportlicensen fremgå, at den pågældende produktmængde er afskrevet på det kvantitative loft, som er fastsat for det pågældende produkt i bilag II til aftalen.Artikel 7Fællesskabets kompetente myndigheder skal straks underrettes om inddragelse eller ændring af allerede udstedte eksportlicenser.Artikel 81. De udførte produkter afskrives på de kvantitative


text: lofter, der er fastsat for det år, i hvilket produkterne afsendes, også selvom eksportlicensen er udstedt efter afsendelsen.2. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 anses produkterne for at være afsendt på det tidspunkt, hvor de indlades til udførsel i et transportmiddel, som dokumenteret ved konnossement eller andet transportdokument.AFDELING II Indførsel Artikel 9Ved overgang til fri omsætning i Fællesskabet af stålprodukter, der er undergivet kvantitative lofter, skal der fremlægges importbevilling.Artikel 101. Eksportlicensen skal fremlægges af importøren senest den 31. marts i året efter det år, i hvilket de af licensen omfattede produkter blev afsendt.2. Fællesskabets kompetente myndigheder udsteder den i artikel 9 nævnte importbevilling inden ti arbejdsdage fra tidspunktet for importørens fremlæggelse af originaleksemplaret af den tilsvarende eksportlicens. En liste over de kompetente myndigheder er angivet i bilaget til denne protokol.3. Importbevillingen er gyldig i fire måneder fra udstedelsestidspunktet for indførsel til hele Fællesskabets toldområde.4. Fællesskabets kompetente myndigheder annullerer allerede udstedte importbevillinger, hvis de dertil svarende eksportlicenser er blevet trukket tilbage.Underrettes Fællesskabets kompetente myndigheder imidlertid først efter produkternes overgang til fri omsætning i Fællesskabet om, at en eksportlicens er blevet trukket tilbage eller annulleret, afskrives de pågældende mængder på det kvantitative loft for produkter.Artikel 11Konstaterer Fællesskabets kompetente myndigheder, at de samlede mængder, der er omfattet af eksportlicenser udstedt af de kompetente myndigheder i Rusland, overstiger de lofter, der er fastsat i bilag II til aftalen, suspenderer fællesskabsmyndighederne al yderligere udstedelse af importbevillinger. I sådanne tilfælde underretter fællesskabets kompetente myndigheder straks Ruslands myndigheder, og der indledes straks konsultationer i henhold til artikel 9, stk. 2, i aftalen.AFSNIT IV UDFÆRDIGELSE OG FREMLÆGGELSE AF EKSPORTLICENSER OG OPRINDELSESCERTIFIKATER SAMT FÆLLES BESTEMMELSER VEDRØRENDE UDFØRSEL TIL FÆLLESSKABET Artikel 121. Der kan ved udfærdigelsen af eksportlicensen og oprindelsescertifikatet tages flere kopier, der tydeligt mærkes som sådanne. Dokumenterne udfærdiges på engelsk. Udfyldes de i hånden, benyttes blæk og blokbogstaver.Til dokumenterne benyttes format 210 × 297 mm. Der anvendes hvidt, træfrit, skrivefast papir af en vægt på mindst 25 g/m2. Tages der ved udfærdigelse af dokumentet flere kopier, skal kun originaleksemplaret være forsynet med guillochetryk i bunden. Dette eksemplar mærkes tydeligt »original«, og kopierne »copy«. Fællesskabets kompetente myndigheder accepterer alene originaleksemplaret som gyldigt med henblik på udførsel til Fællesskabet i henhold til bestemmelserne i aftalen.2. Hvert dokument skal være forsynet med et standardiseret løbenummer, påtrykt eller anført på anden måde, hvorved det kan identificeres.Dette nummer sammensættes således:- to bogstaver som betegnelse for eksportlandet: RU- to bogstaver som betegnelse for den medlemsstat, hvor toldklareringen ventes at finde sted:>TABELPOSITION>- et etcifret tal som betegnelse for det pågældende år og svarende til det sidste ciffer i året, f.eks. 7 for 1997- et tocifret tal mellem 01 og 99 som betegnelse for de udstedende myndigheder i eksportlandet- et femcifret, fortløbende tal mellem 00001 og 99999, som tildeles den medlemsstat, hvor toldklareringen forventes at finde sted.Artikel 13Eksportlicensen og oprindelsescertifikatet kan udstedes efter afsendelsen af de produkter, de vedrører. Dokumenterne skal i så fald påtegnes »issued retrospectively«.Artikel 141. I tilfælde af tyveri, bortkomst eller ødelæggelse af en eksportlicens eller et oprindelsesdokument kan eksportøren hos de


text: kompetente russiske myndigheder, som udstedte dokumentet, anmode om et duplikateksemplar, der skal udfærdiges på grundlag af de eksportdokumenter, den pågældende er i besiddelse af. Det således udstedte duplikateksemplar af licens eller certifikat skal påtegnes »duplicate«.2. Duplikateksemplaret skal påføres datoen for udstedelsen af originaleksemplaret af eksportlicensen eller oprindelsescertifikatet.AFSNIT V ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE Artikel 15Fællesskabet og Rusland arbejder nært sammen om gennemførelsen af bestemmelserne i denne protokol. Begge parter søger med henblik herpå at lette mulighederne for kontakter og udveksling af synspunkter, herunder om tekniske spørgsmål.Artikel 16For at sikre at denne protokol anvendes korrekt, bistår Fællesskabet og Rusland hinanden i forbindelse med kontrol af ægtheden og rigtigheden af oplysningerne i eksportlicenser og oprindelsescertifikater udstedt og erklæringer afgivet i henhold til denne protokol.Artikel 17Rusland meddeler Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber navn og adresse på de kompetente russiske myndigheder, som er bemyndiget til at udstede og kontrollere eksportlicenser og oprindelsescertifikater, og på de kompetente russiske organisationer, som i henhold til den russiske lovgivning er bemyndiget til at udstede oprindelsescertifikater, samt aftryk af de stempler og prøver på de underskrifter, som disse myndigheder anvender. Rusland underretter tillige Kommissionen om enhver ændring i disse oplysninger.Artikel 181. Der foretages efterfølgende kontrol af oprindelsescertifikater og eksportlicenser ved stikprøve, eller når Fællesskabets kompetente myndigheder har begrundet tvivl med hensyn til certifikatets eller licensens ægthed eller rigtigheden af oplysningerne om de pågældende varers faktiske oprindelse.2. I så fald tilbagesender de kompetente myndigheder i Fællesskabet oprindelsescertifikatet, eksportlicensen eller en genpart heraf til de relevante russiske myndigheder, om fornødent med angivelse af de reelle eller formelle grunde, der gør en undersøgelse berettiget. Er der blevet fremlagt faktura, vedlægges oprindelsescertifikatet eller licensen eller en genpart heraf. Myndighederne fremsender endvidere alle oplysninger, der er indgået, og som giver anledning til at formode, at oplysningerne i nævnte certifikat eller licens er urigtige.3. Stk. 1 finder også anvendelse ved efterfølgende kontrol af de oprindelseserklæringer, der er omhandlet i denne protokols artikel 2.4. Resultaterne af efterfølgende kontrol, der foretages i henhold til stk. 1 og 2, meddeles Fællesskabets kompetente myndigheder senest inden tre måneder. Det skal af de pågældende oplysninger fremgå, om omtvistede certifikat, licens eller erklæring vedrører de produkter, der faktisk er udført, og om disse produkter kan udføres i henhold til den ordning, der er fastsat ved aftalen. På Fællesskabets anmodning skal der endvidere sammen med nævnte oplysninger fremlægges kopier af alle dokumenter, der er nødvendige for at fastlægge de faktiske omstændigheder, navnlig produkternes faktiske oprindelse.5. Med henblik på efterfølgende kontrol af oprindelsescertifikater skal de kompetente russiske myndigheder opbevare kopier af certifikaterne og dertil hørende eksportdokumenter i mindst et år efter aftalens udløb.6. Anvendelse af den stikprøvekontrol, der er omhandlet i denne artikel, må ikke udgøre en hindring for de pågældende produkters overgang til fri omsætning.Artikel 191. Hvis det af den i artikel 18 omhandlede kontrolprocedure eller af oplysninger, som Fællesskabets eller Ruslands kompetente myndigheder er i besiddelse af, fremgår eller synes at fremgå, at bestemmelserne i denne aftale omgås eller overtrædes, søger de kontraherende parter gennem et nært samarbejde og med den fornødne hurtighed at


text: hindre en sådan omgåelse eller overtrædelse.2. Med henblik herpå iværksætter de relevante russiske myndigheder på eget initiativ eller på anmodning af Fællesskabet de nødvendige undersøgelser af transaktioner, som for Fællesskabet udgør eller ser ud til at udgøre en omgåelse eller en overtrædelse af denne aftale. Rusland meddeler Fællesskabet resultaterne af disse undersøgelser sammen med alle andre relevante oplysninger, der kan bidrage til at fastslå årsagen til omgåelsen eller overtrædelsen, herunder produkternes faktiske oprindelse.3. Tjenestemænd udpeget af Fællesskabet kan efter aftale mellem parterne medvirke i de undersøgelser, der er omhandlet i stk. 2.4. Med henblik på det i stk. 1 nævnte samarbejde udveksler de kompetente myndigheder i Fællesskabet og i Rusland oplysninger, som en af parterne anser for nyttige med henblik på at hindre, at bestemmelserne i aftalen omgås eller overtrædes. Denne udveksling af oplysninger kan omfatte oplysninger om samhandelen med de typer produkter, der er omfattet af aftalen, mellem Rusland og andre lande, navnlig i tilfælde, hvor Fællesskabet har grund til at formode, at de pågældende produkter forud for indførslen i Fællesskabet kan have passeret Ruslands område som transitvarer. Disse oplysninger kan på Fællesskabets anmodning indbefatte genparter af alle relevante foreliggende dokumenter.5. Foreligger der tilstrækkelige beviser for, at bestemmelserne i denne protokol er omgået eller overtrådt, kan de kompetente myndigheder i Rusland og Fællesskabet aftale, at de træffer alle foranstaltninger, der er nødvendige for at forhindre en gentagelse af en sådan omgåelse eller overtrædelse.EKSPORTLICENS >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>EKSPORTLICENS (EKSF-produkter) >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>EKSPORTLICENS >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>OPRINDELSESCERTIFIKAT >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>OPRINDELSESCERTIFIKAT (EKSF-produkter) >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>OPRINDELSESCERTIFIKAT >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN ÄÉÅÕÈÕÍÓÅÉÓ ÔÙÍ ÁÑ×ÙÍ ÅÊÄÏÓÇÓ ÁÄÅÉÙÍ ÔÙÍ ÊÑÁÔÙÍ ÌÅËÙÍ LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA LISTA ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER BELGIQUE/BELGIËAdministration des relations économiquesQuatrième division: Mise en oeuvre des politiques commerciales internationales - Services «Licences»Rue Général Leman 60B-1040 BruxellesTélécopieur: (32-2) 230 83 22Bestuur van de Economische BetrekkingenVierde Afdeling: Toepassing van het Internationaal Handelsbeleid - Dienst VergunningenGeneraal Lemanstraat 60B-1040 BrusselFax: (32-2) 230 83 22DANMARKErhvervsfremme StyrelsenSøndergade 25DK-8600 SilkeborgFax (45) 87 20 40 77DEUTSCHLANDBundesamt für Wirtschaft, Dienst 01Postfach 51 71D-65762 Eschborn 1Fax: (49) 6196 40 42 12ÅËËÁÓÕðïõñãåßï ÅèíéêÞò ÏéêïíïìßáòÃåíéêÞ Ãñáììáôåßá ÄÏÓÄéåýèõíóç Äéáäéêáóéþí Åîùôåñéêïý ÅìðïñßïõÊïñíÜñïõ 1GR-105 63 ÁèÞíáÔÝëåöáî: (301) 328 60 29/328 60 59/328 60 39ESPAÑAMinisterio de Economía y HaciendaDirección General de Comercio ExteriorPaseo de la Castellana, 162E-28046 MadridFax: (34-1) 563 18 23/349 38 31FRANCESetice8, rue de la Tour des DamesF-75436 Paris Cedex 09Télécopieur: (33-1) 44 63 26 59IRELANDLicensing UnitDepartment of Tourism and TradeKildare StreetIRL-Dublin 2Fax: (353-1) 676 61 54ITALIAMinistero del Commercio con l'esteroDirezione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambiViale America 341I-00144 RomaTelefax: (39-6) 59 93 22 35/59 93 26 36LUXEMBOURGMinistère des affaires étrangèresOffice des licencesBoîte postale 113L-2011 LuxembourgTélécopieur: (352) 46 61 38NEDERLANDCentrale Dienst voor In- en UitvoerPostbus 30003Engelse Kamp 2NL-9700 RD GroningenFax: (31-50) 526 06 98ÖSTERREICHBundesministerium für wirtschaftliche AngelegenheitenAußenwirtschaftsadministrationLandstrasser Hauptstraße 55-57A-1030 WienFax: (43-1)


text: 715 83 47PORTUGALDirecção-Geral do Comércio ExternoAvenida da República, 79P-1000 LisboaTelefax: (351-1) 793 22 10SUOMITullihallitusPL 512FIN-00101 HelsinkiTelekopio: +358-9 614 2852SVERIGEKommerskollegiumBox 6803S-113 86 StockholmFax: (46-8) 30 67 59UNITED KINGDOMDepartment of Trade and IndustryImport Licensing BranchQueensway House, West PrecinctBillingham TS23 2NFClevelandFax: (44) 1642 533 557PROTOKOL B Konkurrence, statsstøtte og miljøbeskyttelse vedrørende de produkter, der er omfattet af denne aftale AFSNIT I FORMÅL Artikel 1Denne protokol tager sigte på- at lette gennemførelsen af hensigtsmæssige markedsvilkår for liberalisering af samhandelen med stålprodukter, der er omfattet af aftalen, ved at Den Russiske Føderation gradvis anvender foranstaltninger med hensyn til konkurrence, statsstøtte og miljøbeskyttelse, som er forenelige med Fællesskabets foranstaltninger- at etablere rammer for måling af fremskridtene med hensyn til afskaffelse af konkurrencerestriktioner, der skyldes virksomheder eller statslige indgreb, i det omfang de påvirker parternes samhandel med de stålprodukter, der er omfattet af aftalen.AFSNIT II KONKURRENCE OG STATSSTØTTE Artikel 21. Fællesskabet erklærer, at følgende fremgangsmåder for så vidt angår EKSF-stålsektoren er i strid med fællesskabsbestemmelserne:i) alle aftaler af kooperativ eller koncentrerende karakter mellem virksomheder, alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis mellem virksomheder, som har til formål eller til følge at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencenii) en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stillingiii) statsstøtte, uanset form, undtagen fravigelser, der er tilladt i henhold til EKSF-traktaten og den afledte ret.2. Den Russiske Føderation erklærer, at den i forbindelse med indsatsen for at afskaffe konkurrencerestriktioner, som omhandlet i artikel 53 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, og gennemførelsen af de forenelige foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1 i denne protokol, anerkender, at følgende ikke er foreneligt med aftalens rette funktion:i) aftaler mellem konkurrerende virksomheder, hvis markedsandele af det pågældende produkt tilsammen udgør mere end 35 %, og aftaler mellem ikke-konkurrerende virksomheder, hvor den ene af parterne har en dominerende stilling og den anden er leverandør eller kunde, hvis sådanne aftaler medfører konkurrencerestriktionerii) en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stillingiii) statsstøtte, uanset form, undtagen støtte til forskning og udvikling, miljøbeskyttelse eller lukning af produktionsanlæg eller til nærmere bestemte sociale støtteforanstaltninger i forbindelse med sådanne lukninger.Artikel 31. Inden udgangen af det tredje år efter aftalens ikrafttræden aftaler parterne de nødvendige regler og foranstaltninger til gennemførelse af artikel 2, stk. 2, med hensyn til de produkter, som er omfattet af denne aftale, ved en aftale i form af brevveksling.2. Senest seks måneder inden aftalen udløber, anvender parterne forenelige foranstaltninger vedrørende konkurrence, statsstøtte og miljøbeskyttelse, såfremt de kan påvirke samhandelen mellem Fællesskabet og Rusland med de produkter, der er omfattet af denne aftale.Artikel 41. Parterne skal sikre gennemsigtigheden i statsstøtten på deres respektive område, bl.a. ved at fremlægge relevante oplysninger for kontaktgruppen vedrørende kul- og stålspørgsmål, som blev etableret ved protokol til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem parterne. Begge parter kan indbringe alle støtterelaterede sager, som de anser for uforenelige med aftalen, for kontaktgruppen vedrørende kul- og stålspørgsmål.2. Parterne er enige om ved gennemførelsen af bestemmelserne i artikel 2 og 3 at arbejde nært sammen og at informere hinanden fuldt ud om alle