text:
OBD-system vil være til at opfylde bilagets krav, og om fabrikanten har gjort en acceptabel indsats for at opfylde bilagets krav.
 Den godkendende myndighed kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, hvori en påbudt fejlovervågning mangler helt (f.eks. total mangel på de overvågningsenheder, der kræves i henhold til tillæg 3 til dette bilag).
 6.4.2. Ufuldstændighedens varighed
 Der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på et år at regne fra datoen for motorsystemets godkendelse.
 Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde over for den godkendende myndighed kan påvise at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og en længere indførelsestid, kan der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på yderligere et år, forudsat at den samlede ufuldstændighedsperiode ikke overstiger 3 år (dvs. der kan tillades 3 x 1 års ufuldstændighedsperiode).
 Fabrikanten kan ikke ansøge om en fornyelse af ufuldstændighedsperioden.
 6.5. Procedure for valg af referencebrændstof i forbindelse med gasmotorer.
 Påvisning af OBD-funktionsdygtighed og klassificering af funktionsfejl skal udføres ved brug af de referencebrændstoffer i bilag 5, på basis af hvilke motoren er konstrueret til at fungere.
 Valget af dette referencebrændstof foretages af den typegodkendende myndighed, som skal afsætte tilstrækkelig tid med henblik på prøvelaboratoriets levering af det valgte referencebrændstof"
 7. PRØVNINGSPROCEDURER
 7.1. Prøvningsproces
 Påvisning af fejlklassificering ved hjælp af prøvning og påvisning af et OBD-systems funktionsdygtighed ved prøvning er spørgsmål, der skal betragtes hver for sig under prøvningsprocessen. For eksempel vil en klasse A-fejl ikke kræve en klassificeringsprøvning, men måske en prøvning af OBD-funktionsdygtighed.
 Hvis det er hensigtsmæssigt kan den samme prøvning bruges til at påvise en korrekt klassificering af en fejl, kvalificeringen af en forringet komponent leveret af fabrikanten og en korrekt overvågning ved OBD-systemet.
 Det motorsystem, som OBD-systemet prøves på, skal være i overensstemmelse med emissionskravene i dette regulativ.
 7.1.1. Prøvningsprocesser til påvisning af fejlklassifikationen
 Når den administrative myndighed i henhold til punkt 6.2 anmoder fabrikanten om ved prøvning at begrunde klassificeringen af en bestemt fejl, skal påvisningen af overensstemmelse bestå af en række emissionsprøvninger.
 Når den godkendende myndighed i henhold til 6.2.2 kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B1 snarere end i klasse A, skal fabrikanten påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:
 a)
 Fabrikanten vælger disse prøvningsomstændigheder efter aftale med den godkendende myndighed.
 b)
 Det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne.
 Emissionsprøvningen kan på fabrikantens anmodning gentages indtil tre gange.
 Hvis nogen af disse prøvninger fører til emissioner under den pågældende OTL, godkendes klassificeringen i klasse B1.
 Når den godkendende myndighed kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B2 snarere end i klasse B1 eller i klasse C snarere end i klasse B2, skal emissionsprøvningen ikke gentages. Hvis de emissioner, der måles ved prøvningen, ligger over henholdsvis OTL eller emissionsgrænsen, skal fejlen omklassificeres.
 Bemærk: I henhold til punkt 6.2.1 finder dette punkt ikke anvendelse på fejl klassificeret i klasse A.
 7.1.2. Prøvningsproces til påvisning af OBD-funktionsdygtighed
 Når den godkendende myndighed


text:
anmoder om prøvning af OBD-systemets funktionsdygtighed i henhold til punkt 6.3., skal påvisningen af overensstemmelse bestå af følgende faser:
 a)
 En fejl udvælges af den godkendende myndighed og en hertil svarende forringet komponent eller system stilles til rådighed af fabrikanten.
 b)
 Hvis det er hensigtsmæssigt, og hvis der anmodes herom, skal fabrikanten ved en emissionsprøvning påvise, at den forringede komponent er kvalificeret til påvisning af overvågning
 c)
 Fabrikanten skal påvise, at OBD-systemet reagerer på en måde, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag (dvs. MI-visning, DTC-lagring osv.) senest ved afslutningen af en række OBD-prøvecyklusser.
 7.1.2.1. Kvalificering af den forringede komponent
 Når den administrative myndighed anmoder fabrikanten om at kvalificere en forringet komponent ved prøvning i henhold til punkt 6.3.2, skal denne påvisning foretages ved at gennemføre en emissionsprøvning.
 Hvis det fastslås, at monteringen af en forringet komponent eller anordning på et motorsystem medfører, at en sammenligning med OBD-grænseværdierne ikke er mulig (f.eks. fordi det statistiske betingelser for validering den pågældende emissions-prøvningscyklus ikke er opfyldt), kan denne komponents eller anordnings fejl anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den administrative myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.
 Hvis monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at den fulde belastningskurve (som bestemt med en korrekt fungerende motor) ikke kan opnås under prøvningen, kan den forringede komponent eller anordning anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den godkendende myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.
 7.1.2.2. Detektering af fejl
 Enhver overvågningsenhed udvalgt af den godkendende myndighed til prøvning i en motorprøvebænk skal reagere på indsættelsen af en kvalificeret forringet komponent på en sådan måde, at det opfylder kravene i dette bilag inden for to på hinanden følgende OBD-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 7.2.2 i dette bilag.
 Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den godkendende myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to driftssekvenser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af OBD-prøvecyklusser øges i overensstemmelse med fabrikantens anmodning.
 Hver enkel OBD-prøvecyklus i påvisningsprøvningen skal adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved efterfølgende motorstart.
 Prøvningen anses for afsluttet, så snart OBD-systemet har reageret på en måde, der opfylder kravene i dette bilag.
 7.2. Prøvninger, der skal foretages
 I dette bilag:
 a)
 er emissionsprøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til måling af de kontrollerede emissioner ved kvalificering af en forringet komponent eller et forringet system
 b)
 er OBD-prøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til påvisning af OBD-overvågningsenheders evne til at detektere funktionsfejl.
 7.2.1. Emissions-prøvecyklus
 Den prøvecyklus, der behandles i dette bilag til måling af emissioner, er WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 4.
 7.2.2. OBD-prøvningscyklus
 Den OBD-prøvningscyklus, der omhandles i dette bilag, er den varme del af WHTC-cyklussen som beskrevet i bilag 4.
 På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan der anvendes alternative OBD-prøvningscyklusser (f.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
eks. den kolde del af WHTC-cyklussen) i forbindelse med specifikke overvågningsenheder. Anmodningen skal indeholde dokumentation (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:
 a)
 at den prøvningscyklus, der anmodes om, er passende med hensyn til demonstration af overvågning ved realistiske kørselsbetingelser, og
 b)
 at den varme del af WHTC-cyklussen forekommer mindre velegnet til den pågældende overvågning (f.eks. overvågning af væskeforbrug).
 7.2.3. Prøvningsbetingelser
 Betingelserne (dvs. temperatur, højde over havets overflade, brændstofmængde osv.) for de prøvninger, der er omhandlet i punkt 7.2.1 og 7.2.2, skal være de samme som dem, der kræves opfyldt for WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 4.
 I tilfælde af en emissionsprøvning til begrundelse af klassificeringen af en specifik fejl i klasse B1, kan prøvningsbetingelserne efter fabrikantens afgørelse, afvige fra de i ovenstående punkter anførte betingelser i overensstemmelse med punkt 6.2.2.
 7.3. Proces til påvisning af funktionsdygtighed
 Fabrikanten kan anvende kravene som fastsat i tillæg 7 til dette bilag i forbindelse med overvågning af funktionsdygtighed.
 De godkendende myndigheder kan godkende en fabrikants brug af en anden type funktionsovervågningsteknik end den teknik, der er nævnt i tillæg 7 til dette bilag. Den valgte type overvågning skal påvises af fabrikanten gennem en robust teknisk case baseret på konstruktionsdata, eller ved fremlæggelse af prøvningsresultater, eller ved henvisning til tidligere godkendelser eller ved anvendelse af anden acceptabel metode, der skal være mindst lige så robust, fungere betids og være lige effektivt som de metoder, der er nævnt i tillæg 7 til dette bilag.
 7.4. Prøvningsrapporter
 Prøvningsrapporten skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 4.
 8. DOKUMENTATIONSKRAV
 8.1. Dokumentation med henblik på godkendelse
 Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der indeholder en fuldstændig beskrivelse af OBD-systemet. Dokumentationspakken skal foreligge i to dele:
 a)
 En første del, som kan være kortfattes, hvis den indeholder dokumentation vedrørende forholdet mellem overvågningsenheder, følere/aktuatorer og driftsbetingelser (dvs. beskriver alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i gang, og alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i stå). Dokumentationen skal beskrive, hvordan OBD'en virker funktionelt, herunder rangfordeling af fejl inden for den hierarkiske klassificering. Dette materiale opbevares af den godkendende myndighed. Oplysningerne kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter.
 b)
 En andel del, der indeholder alle data, herunder detaljerede oplysninger om kvalificerede forringede komponenter eller systemer og prøvningsresultater i forbindelse hermed, som anvendes som bevis til støtte for den beslutningsproces, der er omtalt ovenfor, og en liste over alle input- og output-signaler, som er til rådighed for motorsystemet og overvåget af OBD-systemet. Denne anden del skal også skitsere hver overvågningsstrategi og beslutningsprocessen.
 Denne anden del forbliver strengt fortrolig. Den kan opbevares af den godkendende myndighed eller kan, efter den godkendende myndigheds valg, opbevares af fabrikanten, men den godkendende myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende.
 8.1.1. Dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system
 Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for hver overvåget komponent eller system:
 a)
 fejl og tilhørende DTC(er)
 b)
 overvågningsmetode anvendt til detektering af fejl
 c)
 anvendte parametre og


text:
de nødvendige betingelser for fejldetektering og, hvor det er relevant, fejlkriteriegrænserne (overvågning af funktionsdygtighed og komponentovervågning)
 d)
 kriterierne for lagring af en DTC
 e)
 overvågningens "tidslængde" (dvs. driftstid/procedure, som er nødvendig for at færdiggøre overvågningen) og "overvågningsfrekvensen" (f.eks. kontinuerlig, én gang pr. trip, osv.).
 8.1.2. Dokumentation vedrørende fejlklassificeringen
 Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for fejlklassificeringen:
 Fejlklassificeringen for hver DTC skal dokumenteres. Denne klassificering kan være forskellig for forskellige motortyper (f.eks. forskellige nominelle motorydelser) inden for samme OBD-emissionsfamilie.
 Disse oplysninger skal omfatte den tekniske begrundelse, som kræves i henhold til punkt 4.2 i dette bilag ved klassificering i klasse A, klasse B1 eller klasse B2.
 8.1.3. Dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien
 Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger om OBD-emissionsfamilien:
 Der skal være en beskrivelse af OBD-emissionsfamilien. Beskrivelsen skal omfatte en liste og en beskrivelse af motortyperne i familien, beskrivelse af OBD — stammotorsystemet og alle elementer, der karakteriserer familien i henhold til punkt 6.1.1 i dette bilag.
 I tilfælde hvor OBD-emissionsfamilien omfatter motorer tilhørende forskellige motorfamilier, skal der gives en sammenfattende beskrivelse af disse motorfamilier.
 Fabrikanten skal desuden give en liste over alle elektroniske input og output og identifikation af den kommunikationsprotokol, der anvendes af hver enkel OBD-emissionsfamilie.
 8.2. Dokumentation for montering af et motorsystem med OBD i et køretøj
 Motorfabrikanten skal i monteringsdokumenterne for sit motorsystem inkludere de relevante krav, der skal sikre, at køretøjet, når det anvendes på vej eller andet relevant sted, opfylder kravene i dette bilag. Denne dokumentation skal, uden at være begrænset hertil, omfatte:
 a)
 de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets OBD-system
 b)
 den kontrolprocedure, der skal gennemføres.
 Under godkendelsesprocessen for motorsystemet kan det kontrolleres, at sådanne monteringskrav findes og er fyldestgørende.
 Bemærk: Hvis en køretøjsfabrikant ansøger om en direkte godkendelse af monteringen af OBD-systemet på køretøjet, er denne dokumentation ikke påkrævet.
 (1) Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i den globale tekniske forskrift. nr. 5 om WWH-OBD. Nogle punkter i den globale tekniske forskrift for WWH-OBD er dog ikke påkrævede i dette bilag.
 (2) Denne definition betyder ikke, at en temperaturføler er nødvendig for at måle kølemidlets temperatur.
 (3) En typisk anvendelse af denne oplysningspakke kan være at bestemme om motorsystemet grundlæggende fungerer tilfredsstillende med hensyn til emissioner.
 (4) En motor kan betragtes som startet i tørningsfasen.
 (5) En typisk anvendelse af denne oplysningspakke kan være en detaljeret bestemmelse af motorsystemets karakteristika med hensyn til emissioner.
 (6) Typisk kan informationspakken anvendes til at sikre en detaljeret forståelse af motorsystemets emissionsrelaterede trafikduelighed.
 (7) Det er ikke påkrævet at udstyre motoren med det ene formål at levere de oplysninger, der er anført i tabel 3 og 4 i bilag 5.
 (8) Det er tilladt for fabrikanten at anvende et yderligere diagnose-display som f.eks. et video-display monteret i instrumentbrædtet, for at give adgang til egendiagnoseoplysninger. En sådan yderligere anordning er ikke underlagt kravene i dette bilag.
 (9) Til den værdi, der er specificeret i det relevante


text:
punkt i dette bilag.
 (10) Eksempler på omstændigheder, der kan påvirke, hvis og når OTL'er overskrides, er motorsystemets alder, eller om prøvningen foretages med en ny eller ældet komponent.
 (11) Dette punkt vil på et senere trin blive udvidet til at omfatte andre overvågningsenheder end overvågning af emissionsgrænser.
 Tillæg 1
 Godkendelse af montering af OBD-systemer
 Dette tillæg behandler det tilfælde, hvor køretøjsfabrikanten anmoder om godkendelse af montering på et køretøj af et eller flere OBD-systemer inden for en OBD-emissionsfamilie, der er certificeret efter kravene i dette bilag.
 I dette tilfælde kræves der, ud over de generelle krav i dette bilag, en påvisning af korrekt montering. Denne påvisning skal foretages på grundlag af de relevante konstruktionselementer, resultaterne af kontrolprøvninger osv., og den skal vedrøre følgende elementers overensstemmelse med kravene i dette bilag:
 a)
 monteringen i køretøjet for så vidt angår motorsystemets OBD-system
 b)
 fejlindikatoren (MI) (piktogram, aktiveringsdiagrammer osv.)
 c)
 den ledningsforbundne kommunikationsgrænseflade.
 Korrekt visning i fejlindikator (MI), informationslagring og intern/ekstern OBD-kommunikation vil blive kontrolleret. Men ingen kontrol skal nødvendiggøre afmontering af motorsystemet (der kan f.eks. vælges en elektrisk udkobling).
 Tillæg 2
 Fejl Illustration af DTC-status Illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og tællere
 Formålet med dette tillæg er at illustrere de krav, der er fastsat i punkt 4.3 og 4.6.5 i dette bilag.
 Det indeholder følgende figurer:
 Figur 1:
 DTC-status ved klasse B1-fejl
 Figur 2:
 DTC-status ved 2 på hinanden følgende forskellige klasse B1-fejl
 Figur 3:
 DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen
 Figur 4A
 Klasse A-fejl – aktivering af MI og MI-tællere
 Figur 4B:
 Illustration af det kontinuerlige MI-deaktiveringsprincip
 Figur 5:
 Klasse B1-fejl – aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug.
 Figur 1
 DTC-status ved klasse B1-fejl
 Bemærkninger:
 Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted
 N, M
 I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M.
 F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.
 Figur 2
 DTC-status ved 2 konsekutive, forskellige klasse B1-fejl
 Bemærkninger:
 Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted
 N, M,
 N', M'
 I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første fejl og henholdsvis N' og M' for den anden fejl.
 F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.
 N + 40
 driftssekvens efter den første slukning af fejlindikatoren (MI) eller 200 motordriftstimer, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først.
 Figur 3
 DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen
 Bemærkninger:
 Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted.
 N, M,
 N', M'
 I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder


text:
finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første forekomst af en fejl og henholdsvis N' og M' for den anden forekomst af fejlen.
 F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.
 Figur 4A
 Klasse A-fejl – aktivering af MI og MI-tællere
 Bemærk:
 Oplysninger om deaktivering af den kontinuerlige MI er illustreret i figur 4B nedenfor i det specifikke tilfælde, hvor der foreligger en potentiel tilstand.
 Figur 4B
 Illustration af det kontinuerlige MI-deaktiveringsprincip
 Bemærkninger:
 Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted
 M
 Angiver den driftssekvens, hvor overvågningsenheden for første gang konstaterer, at en bekræftet og aktiv fejl ikke længere er til stede.
 Eks. 1
 Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden ikke konstaterer tilstedeværelsen af en fejl under driftssekvens M.
 Eks. 2
 Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden under driftssekvens M tidligere har konstateret tilstedeværelsen af fejlen.
 Eks. 3
 Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden under driftssekvens M konstaterer tilstedeværelsen af fejlen efter først at have konstateret fraværet af denne.
 Figur 5
 Klasse B1-fejl – aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug.
 Bemærk:
 I dette eksempel antages det, at der er en enkelt B1-tæller.
 Tillæg 3
 Krav om overvågning
 Punkterne i dette tillæg viser de systemer eller komponenter, der skal overvåges af OBD-systemet i henhold til punkt 4.2 i dette bilag. Medmindre andet er angivet, gælder kravene for alle motortyper.
 Tillæg 3 – punkt 1
 Overvågning af elektriske/elektroniske komponenter
 Elektriske/elektroniske komponenter, der bruges til at styre eller overvåge emissionsbegrænsningssystemer beskrevet i dette tillæg, skal være underlagt komponentovervågning i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 4.2 i dette bilag. Dette omfatter, uden at være begrænset hertil, trykfølere, temperaturfølere, udstødningsgasfølere og eventuelle lambda-sonder samt bankefølere, brændstof- eller reagensinjektor(er) i udstødningen, brændere eller varmeelementer i udstødningen, gløderør og opvarmere til indsugningsluften.
 Alle steder, hvor der findes en feedback-kontrolsløjfe, skal OBD-systemet overvåge systemets evne til at opretholde feedback-kontrol som konstrueret (f.eks. at foretage feedback-kontrol inden for et tidsinterval fastsat af fabrikanten, systemet kan ikke opretholde feedback-kontrol, feedback-kontrol har brugt al den justering, som fabrikanten har tilladt) - komponentovervågning.
 I tilfælde, hvor kontrol af indsprøjtningen af reagens udføres ved hjælp af et kontrolsløjfesystem, finder overvågningskravene i dette punkt anvendelse, men de detekterede fejl klassificeres ikke som klasse C-fejl.
 Bemærk: Disse bestemmelser finder anvendelse på alle elektriske/elektroniske komponenter, også selv om disse henhører under overvågningsenheder, der er beskrevet under de andre punkter i dette tillæg.
 Tillæg 3 – punkt 2
 DPF-system
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i DPF-systemet på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 DPF-substrat: tilstedeværelse af DPF-substratet – overvågning for totalt funktionssvigt
 b)
 DPF-funktionsdygtighed: tilstopning af DPF – totalt funktionssvigt
 c1)
 DPF-filtreringsresultat: filtrerings- og kontinuerlig regenereringsproces af DPF. Dette krav gælder kun for PM-emissioner – overvågning af emissionsgrænser.
 Alternativt skal OBD-systemet, hvis det er relevant (1), overvåge:
 c2)
 DPF-funktionsdygtighed: filtrerings- og regenereringsproceser (f.eks. partikelakkumulering under filtreringsprocessen og partikelfjernelse


text:
under en tvungen regenereringsproces) – overvågning af funktionsdygtighed i overensstemmelse med tillæg 8 til dette bilag.
 Bemærk: Den periodiske regenerering skal overvåges i forhold til anordningens evne til at fungere som den er konstrueret til (f.eks. at udføre regenerering inden for et tidsinterval specificeret af fabrikanten, at foretage regenerering på anmodning osv.). Dette skal udgøre ét element i overvågningen af komponenter i forbindelse med anordningen.
 Tillæg 3 – punkt 3
 Overvågning af selektiv katalytisk reduktion (SCR)
 For så vidt angår dette punkt forstås ved SCR selektiv katalytisk reduktion eller anden mager NOx-katalyseanordning. OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i SCR-systemet på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 Aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed.
 b)
 Aktiv/intrusiv reagens: tilstedeværelse af reagens i køretøjet, korrekt forbrug af reagens, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed.
 c)
 Aktiv/intrusiv reagens: i muligt omfang reagensens kvalitet, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed.
 d)
 SCR-konverteringseffektivitet: katalysatorens SCR-evne til at konvertere NOx – overvågning af emissionsgrænser.
 Tillæg 3 – punkt 4
 Mager Nox-filter (LNT eller NOx-adsorber)
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i LNT-systemet på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 LNT-funktionsdygtighed: LNT-systemets evne til at adsorbere/lagre og konvertere NOx – overvågning af funktionsdygtighed.
 b)
 LNT-aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed.
 Tillæg 3 – punkt 5
 Overvågning af oxidationskatalysator (inkl. dieseloxidationskatalysatorer – DOC)
 Dette punkt gælder for oxidationskatalysatorer, der er separate i forhold til andre behandlingssystemer. Dieseloxidationskatalysatorer, der indgår i et efterbehandlingssystems indkapsling, dækkes af det relevante punkt i dette tillæg.
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i oxidationskatalysatoren på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC opstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt.
 b)
 HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC nedstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt.
 Tillæg 3 – punkt 6
 Overvågning af system til udstødningsrecirkulation (EGR)
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i EGR-systemet på motorer udstyret med et sådant:
 Diesel
 Gas
 a1)
 Høj/lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lav strømningshastighed" og "for høj strømningshastighed" – overvågning af emissionsgrænser
 X
 a2)
 Høj/lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lav strømningshastighed" og "for høj strømningshastighed" – overvågning af funktionsdygtighed.
 X
 a3)
 Lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere for "for lav strømningshastighed" – totalt funktionssvigt eller overvågning af funktionsdygtighed som specificeret i dette punkt.
 X
 X
 b)
 Langsom reaktion fra EGR-aktuator: EGR-systemets evne til at opnå den strømningshastighed, der


text:
er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed
 X
 X
 c1)
 EGR-kølers køleevne: EGR-kølersystemts evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse – overvågning af funktionsdygtighed.
 X
 X
 c2)
 EGR-kølers køleevne: EGR-kølesystemets evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse – overvågning for totalt funktionssvigt som specificeret i dette punkt.
 X
 X
 a3)
 EGR lav strømning (totalt funktionssvigt eller funktionsovervågning)
 I det tilfælde, hvor emissionerne ikke ville overskride OBD-grænseværdierne, heller ikke ved totalt svigt af EGR-systemets evne til at opretholde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om (f.eks. som følge af korrekt funktion af et SCR-system nedstrøms for motoren):
 1.
 Hvis kontrollen af EGR-flowhastigheden foretages med et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når EGR-systemet ikke kan øge EGR-flowet for at opnå den strømningshastighed, der er givet kommando om.
 En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.
 2.
 Hvis kontrollen af EGR-flowhastigheden foretages med et kontrolsystem med åben sløjfe, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når systemet ikke har en detekterbar mængde EGR-flow, når der forventes et EGR-flow.
 En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.
 c2)
 EGR-kølers køleevne (overvågning for totalt funktionssvigt)
 Hvis et totalt svigt i EGR-kølersystemets evne til at opnå den af fabrikanten specificerede køleevne ikke ville medføre, at overvågningssystemet detekterede en fejl (fordi den deraf følgende forøgelse af emissioner ikke ville nå op på OBD-grænseværdier for noget forurenende stof), skal OBD-systemet detektere en fejl, hvis systemet ikke har nogen detekterbar mængde EGR-køling.
 En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.
 Tillæg 3 – punkt 7
 Overvågning af brændstofsystem
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i brændstofsystemet på motorer udstyret med et sådant:
 Diesel
 Gas
 a)
 Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe – overvågning af funktionsdygtighed.
 X
 b)
 Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe, når systemet er konstrueret på en sådan måde, at trykket kan styres uafhængigt af andre parametre – overvågning af funktionsdygtighed.
 X
 c)
 Indsprøjtningsindstilling: brændstofsystemets evne til at opnå den brændstof-timing, der er afgivet kommando om, for mindst én af injektionerne, når motoren er udstyret med de relevante følere – overvågning af funktionsdygtighed.
 X
 d)
 Brændstofindsprøjtningssystem: Evnen til at opretholde det ønskede luft-brændstofforhold (inkl. men ikke begrænset til selvadapteringsfunktionalitet) – overvågning af funktionsdygtighed.
 X
 Tillæg 3 – punkt 8
 Styresystem for luft og turbolader/ladetryk
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i styresystemet for luft og turbolader/ladetryk på motorer udstyret med et sådant:
 Diesel
 Gas
 a1)
 For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lavt" og "for højt" ladetryk – overvågning af emissionsgrænser.
 X
 a2)
 For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lavt" og "for højt" ladetryk – funktionsovervågning.
 X
 a3)
 For lavt turboladetryk: turboladesystemets evne


text:
til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, og til at detektere "for lavt turboladetryk" – totalt funktionssvigt eller overvågning af funktionsdygtighed som specificeret i dette punkt.
 X
 X
 b)
 Turbo med variabel geometri (VGT) for langsom reaktion: VGT systemets evne til at opnå den geometri, der er afgivet kommando om, inden for en af fabrikanten fastsat tid - overvågning af funktionsdygtighed.
 X
 X
 c)
 Køling af ladeluft: Ladeluftkølesystemets effektivitet – overvågning for totalt funktionssvigt.
 X
 X
 a3)
 For lavt ladetryk (overvågning for totalt funktionssvigt)
 1.
 I tilfælde af at emissionerne ikke ville overskride OBD-tærskelværdierne selv ved totalt svigt i ladesystemets evne til at opretholde det ladetryk, der er givet kommando om, og kontrollen af ladetrykket udføres af et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når ladesystemet ikke kan øge ladetrykket til at opnå det ladetryk, der er givet kommando om.
 En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.
 2.
 I tilfælde af at emissionerne ikke ville overskride OBD-tærskelværdierne selv ved totalt svigt i ladesystemets evne til at opretholde det ladetryk, der er givet kommando om, og kontrollen af ladetrykket udføres af et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når ladesystemet ikke kan øge ladetrykket til at opnå det ladetryk, der er givet kommando om.
 En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.
 Tillæg 3 – punkt 9
 System med variabel ventilindstilling (VVT)
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i systemet med variabel ventilindstilling (VVT) på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 VVT målfejl: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om – overvågning af funktionsdygtighed.
 b)
 Langsom VVT-reaktion: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed.
 Tillæg 3 – punkt 10
 Overvågning af fejltændinger
 Diesel
 Gas
 a)
 Ingen forskrifter
 X
 b)
 Fejltænding, som kan forårsage, at katalysatoren beskadiges (f.eks. ved overvågning af en vis procentandel af fejltændinger inden for et givet tidsinterval) – overvågning af funktionsdygtighed
 X
 Tillæg 3 – punkt 11
 Overvågning af krumtaphusventilation
 Ingen forskrifter
 Tillæg 3 – punkt 12
 Overvågning af motorens kølesystem
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i motorens kølesystem:
 a)
 Kølevæsketemperatur (termostat): Termostaten sidder fast i åben tilstand. Det er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger termostaten, hvis termostatsvigt ikke sætter andre OBD-overvågningsenheder ud af funktion - overvågning for totalt funktionssvigt.
 Der er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren, hvis ikke kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren anvendes til kontrolsløjfe/feedback-styring i et emissionsbegrænsningssystem og/eller ikke sætter nogen anden overvågningsenhed ud af funktion.
 Fabrikanter kan suspendere eller forsinke overvågningsenheden i den tid, det tager at nå op på en temperatur, der muliggør en kontrolsløjfe, hvis motoren er udsat for betingelser, der kunne føre til en forkert diagnose (f.eks. køretøjsdrift i tomgang for mere end 50 til 75 % af opvarmningstiden).
 Tillæg 3 – punkt 13
 Overvågning af udstødningsgasføler og lambdasonde
 OBD-systemet skal overvåge:
 Diesel
 Gas
 a)
 Udstødningsgasfølernes elektriske elementer i motorer,


text:
der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning.
 X
 X
 b)
 Både de primære og sekundære lambda-sonder (brændstofkontrol). Disse følere betragtes som udstødningsgasfølere, der skal overvåges med hensyn til tilfredsstillende funktion i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning.
 X
 Tillæg 3 – punkt 14
 Overvågning af tomgangsreguleringen
 OBD-systemet skal overvåge, at de elektriske elementer i systemer til regulering af tomgangshastigheden i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg.
 Tillæg 3 – punkt 15
 3-vejskatalysator
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af 3-vejskatalysatoren på motorer udstyret med en sådan:
 Diesel
 Gas
 a)
 3-vejskatalysatorens konverteringseffektivitet: katalysatorens evne til at konvertere NOx og CO – overvågning af funktionsdygtighed.
 X
 (1) C1 Gælder for trin B og C som vist i tabel 1 i bilag 3. C2 gælder for trin A som vist i tabel 1 i bilag 3.
 Tillæg 4
 Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse
 Denne rapport udstedes af den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 6.3.3 og 7.3 i dette bilag efter gennemgang af et OBD-system eller en OBD-emissionsfamilie, når det pågældende system eller familie opfylder forskrifterne i dette tillæg.
 Den nøjagtige reference (herunder versionsnummer) for dette tillæg skal indgå i rapporten.
 Den nøjagtige reference (herunder versionsnummer) for dette regulativ skal indgå i rapporten.
 Rapporten skal omfatte en forside, der angiver OBD-systemets eller OBD-emissionsfamiliens endelige overensstemmelse, samt følgende fem punkter:
 Punkt 1
 Oplysninger vedrørende OBD-systemet
 Punkt 2
 Oplysninger vedrørende OBD-systemets overensstemmelse
 Punkt 3
 Oplysninger vedrørende ufuldstændigheder
 Punkt 4
 Oplysninger vedrørende påvisningsprøvninger af OBD-systemet
 Punkt 5
 Prøvningsprotokol
 Indholdet af den tekniske rapport, herunder dennes punkter, skal mindst omfatte de elementer, der er angivet i de følgende eksempler.
 I rapporten skal det angives, at gengivelse eller offentliggørelse af rapporten i uddrag ikke er tilladt uden skriftlig tilladelse fra den undertegnende godkendende myndighed.
 Endelig rapport om overensstemmelse
 Dokumentationspakken og det/den deri beskrevne OBD-system/OBD-emissionsfamilie er i overensstemmelse med forskrifterne i følgende regulativ:
 Regulativ.../version.../gennemførelsesdato.../brændstoftype ...
 Dette regulativ gennemfører følgende globale tekniske forskrifter:
 gtr.../ A + B / version .../ dato ....
 Denne rapport om teknisk overensstemmelse består af ... sider.
 Sted, dato: ...
 Sagsbehandler (navn og underskrift)
 Typegodkendende myndighed (navn, stempel)
 Punkt 1 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 Oplysninger vedrørende OBD-systemet
 1. Hvilken type godkendelse er der anmodet om?
 Godkendelsestype
 —
 Godkendelse af et individuelt OBD-system
 JA/NEJ
 —
 Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie
 JA/NEJ
 —
 Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie
 JA/NEJ
 —
 Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie
 JA/NEJ
 —
 Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet
 JA/NEJ
 —
 Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl
 JA/NEJ
 2. Oplysninger vedrørende OBD-systemet
 Godkendelse af et individuelt OBD-system
 —
 type(r) (1) af motorsystemfamilie (hvis relevant, jf. punkt 6.1 i dette bilag) eller type(r) (1) af enkeltmotorsystem(er)
 ...
 —
 OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten)reference og dato
 ...
 Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie
 —
 Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)
 ...
 —
 Type


text:
(1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten)reference og dato
 ...
 Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie
 —
 Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)
 ...
 —
 Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Navnet på den motorsystemfamilie, der berøres af det nye OBD-system (hvis relevant)
 ...
 —
 Type (1) af det motorsystem, der berøres af det nye OBD-system
 ...
 —
 Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie
 —
 Liste (om nødvendigt udvidet) over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)
 ...
 —
 Liste (om nødvendigt udvidet) over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Aktualiseret (ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet
 —
 Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af konstruktionsændringen
 ...
 —
 Liste over de motortyper (1) der er berørt af konstruktionsændringen
 ...
 —
 Aktualiseret (hvis relevant, ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl
 —
 Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af omklassificeringen
 ...
 —
 Liste over de motortyper (1) der er berørt af omklassificeringen
 ...
 Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Punkt 2 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 Oplysninger vedrørende OBD-systemets overensstemmelse
 1. Dokumentationspakke
 De elementer, som fabrikanten har ladet indgå i denne dokumentationspakke for OBD-emissionsfamilien, er udtømmende og er i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i dette bilag, for så vidt angår følgende punkter:
 —
 dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system
 JA/NEJ
 —
 dokumentation vedrørende hver DTC
 JA/NEJ
 —
 dokumentation vedrørende fejlklassificeringen
 JA/NEJ
 —
 dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien
 JA/NEJ
 —
 Den dokumentation, der kræves i punkt 8.2 i dette bilag ved montering af et OBD-system i et køretøj, er givet af fabrikanten i dokumentationspakken, er udtømmende og er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag:
 JA/NEJ
 —
 Monteringen af motorsystemet udstyret med OBD-system er i overensstemmelse med tillæg 1 til dette bilag.
 JA/NEJ
 2. Dokumentationens indhold
 Overvågning
 Overvågningsenhederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Klassificering
 Klassificeringen af fejl er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.5 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Skema for aktivering af fejlindikatoren (MI)
 I overensstemmelse med punkt 4.6.3 i dette bilag er skemaet for MI-aktivering:
 Diskriminatorisk/Ikke-diskriminatorisk
 Aktivering og slukning af fejlindikatoren er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.6 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Registrering og sletning af DTC'er
 Registrering og sletning af DTC'er er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.3 og 4.4 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Udkobling af OBD-systemet
 Strategierne beskrevet i denne dokumentationspakke for en midlertidig


text:
udkobling af OBD-systemet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Det elektroniske systems sikkerhed
 De foranstaltninger, der er beskrevet af fabrikanten for det elektroniske systems sikkerhed er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.8 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Punkt 3 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 Oplysninger vedrørende ufuldstændigheder
 Antal ufuldstændigheder i OBD-systemet
 (f.eks. 4 ufuldstændigheder)
 Ufuldstændighederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.4 i dette bilag.
 JA/NEJ
 Ufuldstændighed nr. 1
 —
 Ufuldstændighedens art
 f.eks. måling af urea-koncentration (SCR) indenfor fastsatte tolerancer
 —
 Ufuldstændighedsperiode
 f.eks. et år/seks måneder efter godkendelsesdato
 (Beskrivelse af ufuldstændighederne nr. 2 til nr. n-1)
 Ufuldstændighed nr. n
 —
 Ufuldstændighedens art
 f.eks. måling af NH3-koncentration bag SCR-systemet
 —
 Ufuldstændighedsperiode
 f.eks. et år/seks måneder efter godkendelsesdato
 Punkt 4 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 Påvisningsprøvning af OBD-systemet
 1. Resultat af prøvning af OBD-systemet
 Prøvningsresultater
 Det OBD-system, der er beskrevet i ovennævnte overensstemmende dokumentationspakke, er med tilfredsstillende resultat blevet prøvet i henhold til punkt 6 i dette bilag for at påvise, at overvågningsenheder og fejlklassifikationer som anført i punkt 5 er overensstemmende:
 JA/NEJ
 Nærmere oplysninger om de gennemførte påvisningsprøvninger findes i punkt 5.
 1.1. OBD-system prøvet i motorprøvebænk
 Motor
 —
 Motornavn (fabrikant og handelsnavne):
 ...
 —
 Motortype (som angivet i godkendelsesdokumentet):
 ...
 —
 Motornummer (serienummer):
 ...
 Styreenheder berørt af dette bilag (inkl. motorens elektroniske styreenhed)
 —
 Vigtigste funktionalitet:
 ...
 —
 Identifikationsnummer (software og kalibrering):
 ...
 Diagnoseværktøj (scanningsværktøj anvendt under prøvning)
 —
 Fabrikant:
 ...
 —
 Type:
 ...
 —
 Software/version
 ...
 Prøvningsoplysninger
 —
 Omgivende prøvningsforhold (temperatur, fugtighed, tryk):
 ...
 —
 Sted for prøvning (inkl. højde over havets overflade)
 ...
 —
 Referencebrændstof:
 ...
 —
 Motorens smøreolier:
 ...
 —
 Prøvningsdato:
 ...
 2. Påvisningsprøvning vedrørende montering af OBD-system
 Ud over påvisningen af OBD-system/OBD-emissionsfamilie er monteringen af OBD-systemet/OBD-systemerne inden for OBD-emissionsfamilien blevet prøvet i et køretøj i overensstemmelse med bestemmelserne i tillæg 1 til bilag 9B:
 JA/NEJ
 2.1. Prøvningsresultat vedrørende montering af OBD-system
 Prøvningsresultater
 Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet på et køretøj, er monteringen af OBD-systemet så blevet prøvet med tilfredsstillende resultat i overensstemmelse med tillæg 1 til det bilag 9B?
 JA/NEJ
 2.2. Monteret system omfattet af prøvningen
 Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet i et køretøj:
 Prøvningskøretøj
 —
 Køretøjets navn(fabrikant og handelsnavne):
 ...
 —
 Køretøjstype:
 ...
 —
 Køretøjets identifikationsnummer (VIN):
 ...
 Diagnoseværktøj (scanningsværktøj anvendt under prøvning)
 —
 Fabrikant:
 ...
 —
 Type:
 ...
 —
 Software/version:
 ...
 Prøvningsoplysninger
 —
 Sted og dato:
 ...
 Punkt 5 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 Prøvningsprotokol
 Påvisningsprøvning for OBD-system
 - Generelt -
 - Påvisning af fejlklassifikationen -
 - Påvisning af OBD-funktionsdygtighed -
 - Prøvning -
 - Emissionsniveau -
 - Klassificering -
 - Kvalificering af den forringede komponent -
 - Aktivering af fejlindikator (MI) -
 Fejl
 Fejlkode
 Prøvet efter punkt
 Prøvningscyklus
 Over OTL
 Under OTL
 Under EL + X
 Klassificering foreslået af fabrikant
 Endelig klassifikation (1)
 Prøvet efter punkt
 Prøvningscyklus
 Kvalificeret
 Prøvet efter punkt
 Prøvningscyklus
 Kontinuerlig MI efter ... cyklus
 Kort MI efter ... cyklus
 Kommandostyret MI efter ... cyklus
 SCR-systemdoseringsventil
 P2 ...
 ikke prøvet
 —
 —
 —
 A
 A
 6.3.2.1.
 WHTC


text:
ja
 6.3.1.
 WHTC
 2.
 EGR-ventil elektrisk
 P1 ...
 ikke prøvet
 A
 B1
 6.3.2.1.
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 1.
 EGR-ventil mekanisk
 P1 ...
 ikke prøvet
 B1
 B1
 6.3.2.1.
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 2.
 EGR-ventil mekanisk
 P1 ...
 6.2.2.
 WHTC
 X
 B1
 B1
 ikke prøvet
 ja
 EGR-ventil mekanisk
 P1 ...
 6.2.2.
 WHTC
 X
 B1
 B1
 6.3.2.1.
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 2.
 Lufttemp. Elektrisk føler
 P1 ...
 ikke prøvet
 B2
 B2
 6.3.2.2.
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 1.
 Olietemp. Elektrisk føler
 P1 ...
 6.2.6.
 ETC
 X
 C
 C
 ikke prøvet
 ja
 Bemærkninger. 1) på anmodning af certifikationsmyndigheden kan fejlen omklassificeres i en anden klasse end den af fabrikanten foreslåede.
 Kun de fejl, der er blevet prøvet enten med henblik på klassificering eller funktionsdygtighed, og de fejl, der er blevet omklassificeret på anmodning af certifikationsmyndigheden er anført på dette ark.
 En fejl kan prøves enten med henblik på klassifikation eller funktionsdygtighed eller begge dele.
 Det eksempel, der er anført for den mekaniske EGR-ventil, viser hvorledes disse 3 tilfælde indgår i tabellen.
 (1) Som anført i godkendelsesdokumentet.
 Tillæg 5
 Fryseramme- og datastrømsoplysninger
 Nedenstående tabeller anfører de oplysninger, der er omhandlet i punkt 4.7.1.4 og 4.7.2 i dette bilag.
 Tabel 1
 Tvingende hensyn
 Fryseramme
 Datastrøm
 Beregnet belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved den aktuelle motorhastighed)
 x
 x
 Motorhastighed
 x
 x
 Kølevæsketemperatur (eller tilsvarende)
 x
 x
 Barometertryk (målt direkte eller skønnet)
 x
 x
 Tabel 2
 Valgfri oplysninger om motorhastighed og –belastning
 Fryseramme
 Datastrøm
 Førerens efterspurgte motordrejningsmoment (som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment)
 x
 x
 Faktisk motordrejningsmoment (beregnet som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment, f.eks. beregnet ud fra kommandoefterspurgt indsprøjtningsmængde af brændstof)
 x
 x
 Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment
 x
 Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment som en funktion af motorhastigheden
 x
 Tid forløbet siden motorstart
 x
 x
 Tabel 3
 Valgfrie oplysninger, hvis de bruges af emissions- eller OBD-systemet til at indkoble eller udkoble OBD-oplysninger
 Fryseramme
 Datastrøm
 Brændstofstand (f.eks. procentdel af brændstoftankens nominelle kapacitet) eller tank brændstoftryk (f.eks. procentdel af det anvendelige område for brændstofbeholder tryk)
 x
 x
 Motorolietemperatur
 x
 x
 Køretøjets hastighed
 x
 x
 Status for tilpasning til brændstofkvalitet (aktiv/ikke aktiv) for gasmotorer
 x
 Spænding til motorstyringscomputersystem (for hoved-styrechip)
 x
 x
 Tabel 4
 Valgfrie oplysninger, hvor motoren, hvis den er udstyret hertil, føler eller beregner oplysningerne
 Fryseramme
 Datastrøm
 Absolut gasspjældsstilling/indsugningsluftspjældstilling (stilling af ventil til regulering af indsugningsluft)
 x
 x
 Status af reguleringssystem for dieselbrændstof, hvis der er tale om et kontrolsløjfesystem (f.eks. kontrolsløjfesystem for brændstoftryk)
 x
 x
 Tryk i højtryksakkumulator (rail)
 x
 x
 Indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen)
 x
 x
 Repræsentativ timing af brændstofindsprøjtning (start på første hovedindsprøjtning)
 x
 x
 Kommandoefterspurgt tryk i højtryksakkumulator (rail)
 x
 x
 Kommandoefterspurgt indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen)
 x
 x
 Indsugningsluftens temperatur
 x
 x
 Den omgivende lufts temperatur
 x
 x
 Lufttemperatur ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine)
 x
 x
 Tryk ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine)
 x
 x
 Ladelufttemperatur (efter-intercooler, hvis monteret)
 x
 x
 Faktisk ladetryk
 x
 x
 Luftstrømshastighed fra føler for masseluftstrøm
 x
 x
 EGR-ventilens kommandoefterspurgte arbejdscyklus/stilling (hvis EGR styres


text:
på denne måde)
 x
 x
 EGR-ventilens faktiske arbejdscyklus/stilling
 x
 x
 Status for kraftudtag (aktiv eller ikke-aktiv)
 x
 x
 Speederens stilling
 x
 x
 Redundant absolut speederstilling
 x
 hvis følt
 Øjeblikkeligt brændstofforbrug
 x
 x
 Kommandoefterspurgt ladetryk/tilstræbt ladetryk (hvis ladetrykket bruges til at styre turboen)
 x
 x
 DPF-indgangstryk
 x
 x
 DPF-udgangstryk
 x
 x
 DPF-delta-tryk
 x
 x
 Udstødningstryk ved motorudgang
 x
 x
 DPF-indgangstemperatur
 x
 x
 DPF-udgangstemperatur
 x
 x
 Temperatur af udstødningsgas ved motorudgang
 x
 x
 Turbolader-/turbinehastighed
 x
 x
 Stilling af turbo med variabel geometri
 x
 x
 Kommandoefterspurgt stilling af turbo med variabel geometri
 x
 x
 Ladetrykventilens stilling
 x
 x
 Output fra føler for luft-/brændstofforholdet
 x
 Output fra lambda-sonde
 x
 Output fra sekundær lambda-sonde (hvis monteret)
 x
 Output fra NOx-føler
 x
 Tillæg 6
 Referencestandarder
 Dette bilag indeholder referencer til de industristandarder, der skal anvendes i henhold til bestemmelserne i dette bilag i forbindelse med den serielle kommunikationsgrænseflade til køretøj/motor. Der er to tilladte identificerede løsninger:
 a)
 ISO 27145 med enten ISO 15765-4 (CAN) eller med ISO 13400 (TCP/IP-baseret);
 b)
 SAE J1939-73.
 Desuden findes der andre ISO- eller SAE-standarder, der finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i dette bilag.
 Henvisning i dette bilag til ISO 27145 læses som henvisning til:
 a)
 ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions
 b)
 ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary
 c)
 ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary
 d)
 ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment.
 Henvisning i dette bilag tilJ1939-73 læses som henvisning til:
 J1939-73 "APPLICATION LAYER - DIAGNOSTICS", dateret år 2011.
 Henvisning i dette bilag til ISO 13400 læses som henvisning til:
 a)
 FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition;
 b)
 FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2 — Network and transport layer requirements and services
 c)
 FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface
 d)
 [endnu ikke færdiggjort] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector.
 Tillæg 7
 Funktionsovervågning
 A.7.1. Generelt
 A.7.1.1. Dette tillæg omhandler bestemmelser vedrørende den påvisningsproces, der skal anvendes i nogle tilfælde af funktionsovervågning.
 A.7.2. Demonstration af overvågning af funktionsdygtighed
 A.7.2.1. Godkendelse af fejlklassifikationen
 A.7.2.1.1.
 Som specificeret i punkt 4.2.1.1 i dette bilag er det ved funktionsovervågning ikke nødvendigt med en korrelation til faktiske emissioner. Den godkendende myndighed kan imidlertid anmode om prøvningsdata for at kontrollere klassificeringen af fejlvirkningerne som beskrevet i punkt 6.2 i dette bilag.
 A.7.2.2. Godkendelse af den funktionsovervågning, som fabrikanten har valgt
 A.7.2.2.1.
 Når der træffes beslutning om godkendelse vedrørende den funktionsovervågning, som fabrikanten har valgt, skal den typegodkendende myndighed tage hensyn til tekniske oplysninger leveret af


text:
fabrikanten.
 A.7.2.2.2.
 Den funktionstærskel, der udvælges af fabrikanten for den overvågningsenhed, der er under behandling, skal bestemmes på OBD-motorfamiliens stammotor ved en kvalifikationsprøvning, der udføres som følger:
 A.7.2.2.2.1.
 Kvalifikationsprøvningen udføres på samme måde som angivet i punkt 6.3.2 i dette bilag.
 A.7.2.2.2.2.
 Funktionsnedsættelsen i den komponent, der er under behandling, måles og anvendes derefter som funktionstærskel for stammotoren i OBD-motorfamilien.
 A.7.2.2.3.
 De kriterier for funktionsovervågning, der er godkendt for stammotoren, anses for at gælde for alle andre medlemmer af OBD-motorfamilien uden yderligere påvisning.
 A.7.2.2.4.
 Efter aftale mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed skal det være muligt at tilpasse funktionstærsklen til forskellige medlemmer af OBD-motorfamilien for at dække forskellige konstruktionsparametre (f.eks. EGR-kølerstørrelse). En sådan aftale skal baseres på tekniske elementer, der viser relevansen heraf.
 A.7.2.2.4.1.
 På anmodning fra den godkendende myndighed kan et andet medlem af OBD-motorfamilien være underlagt den godkendelsesprocedure, der er beskrevet i punkt A.7.2.2.2.
 A.7.2.3. Kvalificering af en forringet komponent
 A.7.2.3.1.
 Med henblik på påvisning af OBD-funktionsdygtighed af den udvalgte overvågningsenhed af en OBD-motorfamilie, skal en forringet komponent kvalificeres til stammotoren for OBD-motorfamilien i overensstemmelse med punkt 6.3.2 i dette bilag.
 A.7.2.3.2.
 Hvis en anden motor prøves i overensstemmelse med punkt A.7.2.2.4.1, skal den forringede komponent kvalificeres i den pågældende anden motor i overensstemmelse med punkt 6.3.2 i dette bilag.
 A.7.2.4. Påvisning af OBD-funktionsdygtighed
 A.7.2.4.1.
 Påvisningen af OBD-funktionen skal foretages i henhold til kravene i punkt 7.1.2 i dette bilag ved hjælp af den kvalificerede forringede komponent, der er kvalificeret til brug med stammotoren.
 Tillæg 8
 Påvisningskrav ved funktionsovervågning af et wall flow-dieselpartikelfilter
 A.8.1. Generelt
 A.8.1.1. Dette tillæg specificerer den OBD-påvisningsproces, der finder anvendelse i tilfælde af, at filtreringsprocessen i et wall flow-dieselpartikelfilter (DPF) er omfattet af funktionsovervågning.
 A.8.1.2. Der kan fremstilles et forringet wall flow-DPF, f.eks. ved at bore huller i DPF-substratet eller ved at slibe endehætterne på DPF-substratet.
 A.8.2. Kvalifikationsprøvning
 A.8.2.1. Princip
 A.8.2.1.1.
 Et forringet wall flow-DPS betragtes som kvalificeret forringet komponent hvis trykfaldet ("delta tryk") under de motordriftsbetingelser, der er specificeret for den pågældende prøvning, over det forringede wall flow-DPF er større eller lig med 60 % af det trykfald, der er målet, over et rent og ikke forringet wall flow-DPF af samme type.
 A.8.2.1.1.1.
 Fabrikanten skal påvise, at dette rene og ikke forringede wall flow-DPF fører til samme modtryk som det forringede filter før dets forringelse.
 A.8.2.2. Kvalificeringsproces
 A.8.2.2.1.
 Ved kvalificering af et forringet wall flow-DPF skal den motor, der er forsynet med det pågældende wall flow-DPF, køres under stabiliserede steady state-forhold, indstillet på de hastigheds- og belastningsværdier, der er specificeret for modus 9 i WHSC-prøvningscyklussen i bilag 4B til dette regulativ (55 % normaliseret hastighed og 50 % normaliseret drejningsmoment).
 A.8.2.2.2.
 For at kvalificere et forringet wall flow-DPF som en "kvalificeret forringet komponent" skal fabrikanten påvise, at trykfaldet over det forringede wall flow-DPF, målt med kørsel af motoren under betingelserne i punkt A.8.2.2.1, ikke er mindre end det procentmæssige trykfald over et rent og ikke forringet DPF under de betingelser, som er gældende i henhold til punkt A.8.2.1.1 og A.8.2.1.2 i nærværende tillæg.


text:
A.8.2.3. Påvisning af OBD-funktionsdygtighed
 A.8.2.3.1.
 Påvisningen af OBD-funktionen skal foretages i henhold til kravene i punkt 7.1.2 i dette bilag med det kvalificerede forringede wall flow-DPF monteret på stammotorsystemet.
 BILAG 9C
 TEKNISKE FORSKRIFTER TIL BEDØMMELSE AF EGENDIAGNOSESYSTEMERS (OBD) FUNKTIONSDATA UNDER BRUG
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 I den foreliggende version finder dette bilag kun anvendelse på motorkøretøjer udstyret med kompressionstændingsmotor.
 2. RESERVERET
 3. DEFINITIONER
 3.1. "Funktionsrate under brug"
 Funktionsraten under brug (in-use performance ratio - IUPR) for en specifik overvågningsenhed i OBD-systemet er:
 3.2. "Tæller"
 Tælleren for en bestemt overvågningsenhed m (Tællerm) angiver antallet af gange, hvor et køretøj er kørt således, at alle overvågningsbetingelser, som er nødvendige for, at denne specifikke overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl, har været til stede.
 3.3. "Nævner"
 Nævneren for en specifik overvågningsenhed m (Nævnerm) angiver antallet kørselsbegivenheder for køretøjet, hvor der er taget højde for betingelser, der er specifikke for denne specifikke overvågningsenhed.
 3.4. "Generel nævner"
 Den generelle nævner angiver antallet af gange, hvor køretøjet er kørt, idet der er taget hensyn til generelle betingelser.
 3.5. Forkortelser
 IUPR
 Funktionsrate under brug (In-Use Performance Ratio)
 IUPRm
 Funktionsrate under brug for en specifik overvågningsenhed m
 4. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 OBD-systemet skal kunne spore og registrere funktionsdata under brug (punkt 6) fra de i dette punkt nævnte OBD-overvågningsenheder, lagre disse data i computerhukommelser og meddele dem eksternt ved forespørgsel (punkt 7).
 Funktionsdata under brug leveret af en overvågningsenhed består af en tæller og en nævner, der gør det muligt at beregne IUPR.
 4.1. IUPR-overvågningsenheder
 4.1.1. Grupper af overvågningsenheder
 Fabrikanterne implementerer softwarealgoritmer i OBD-systemerne til individuel sporing og rapportering af funktionsdata under brug fra de i tillæg 1 til dette bilag nævnte grupper af overvågningsenheder.
 Det kræves ikke, at fabrikanterne implementerer softwarealgoritmer i OBD-systemer til individuel sporing og rapportering af funktionsdata under brug fra kontinuerligt kørende overvågningsenheder, jf. punkt 4.2.3 i bilag 9B, hvis disse overvågningsenheder allerede indgår i de i tillæg 1 til dette bilag nævnte grupper af overvågningsenheder.
 Funktionsdata under brug fra overvågningsenheder, der er forbundet med forskellige udstødningsledninger eller motorkolonne inden for en gruppe overvågningsenheder, spores og registreres separat jf. punkt 6 og rapporteres jf. punkt 7.
 4.1.2. Flere overvågningsenheder
 For hver gruppe overvågningsenheder, for hvilke der i henhold til punkt 4.1.1 skal rapporteres, skal OBD-systemet, jf. punkt 6, separat spore funktionsdata under brug for hver enkelt overvågningsenhed tilhørende denne gruppe.
 4.2. Begrænsninger i anvendelsen af funktionsdata under brug
 Funktionsdata under brug for et enkelt køretøj anvendes til statistisk evaluering af funktionsdata under brug for OBD-systemet for en større gruppe køretøjer.
 I modsætning til andre OBD-data kan funktionsdata under brug ikke anvendes til at drage konklusioner vedrørende et enkelt køretøjs trafikduelighed.
 5. FORSKRIFTER FOR BEREGNING AF FUNKTIONSRATE UNDER BRUG
 5.1. Beregning af funktionsraten under brug
 For hver overvågningsenhed, som er behandlet i nærværende bilag, beregnes funktionsraten ved hjælp af følgende formel:
 idet Tællerm og Nævnerm forøges i henhold til specifikationerne i dette punkt.
 5.1.1. Forskrifter vedrørende raten, når den beregnes og lagres af systemet
 Enhver IUPRm skal have en minimalværdi på nul og maksimalværdi på 7,99527 med en opløsning


text:
på 0,000122 (1).
 Raten for en specifik komponent sættes til nul, når dens tæller er nul og dens nævner ikke er nul.
 Raten for en specifik komponent sættes til maksimalværdien 7,99527, hvis dens nævner er nul, eller hvis den faktiske værdi af tælleren divideret med nævneren overstiger maksimalværdien 7,99527.
 5.2. Forskrifter for forøgelse af tælleren
 Tælleren forøges højst én gang pr. kørecyklus.
 Tælleren for en specifik overvågningsenhed forøges inden for 10 s, såfremt følgende kriterier er opfyldt i løbet af en enkelt kørecyklus:
 a)
 Ethvert overvågningskrav, som skal være opfyldt, for at den specifikke komponents overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl og lagre en diagnosefejlkode, er opfyldt, herunder indkoblingskriterier, tilstedeværelse eller fravær af hermed relaterede diagnosefejlkoder, tilstrækkelig overvågningstid og tildelinger af forrang vedrørende aktiveringen af diagnostikker (f.eks.: diagnostik "A" skal aktiveres før diagnostik "B").
 Bemærk: Med henblik på forøgelse af tælleren for en bestemt overvågningsenhed kan det være utilstrækkeligt, at alle overvågningsbetingelser, der skal være opfyldt, for at overvågningsenheden kan afgøre, at der ikke foreligger funktionsfejl, er opfyldt.
 b)
 For overvågningsenheder, der kræver flere stadier eller begivenheder i en enkelt kørecyklus for at kunne detektere en funktionsfejl, skal enhver overvågningsbetingelse, som er nødvendig for fuldførelsen af alle begivenheder, være opfyldt.
 c)
 For overvågningsenheder, som anvendes til identificering af fejl, og som kun kører efter lagring af en potentiel diagnosefejlkode, kan tælleren og nævneren være den samme som hos den overvågningsenhed, der detekterede den oprindelige funktionsfejl.
 d)
 For overvågningsenheder, der kræver ekstraordinær diagnostik med henblik på yderligere undersøgelse af, om der foreligger funktionsfejl, kan fabrikanten for den typegodkendende myndighed fremlægge en alternativ metode til forøgelse af tælleren. Dette alternativ skal være ækvivalent med den metode, der - såfremt der havde foreligget en funktionsfejl – ville have gjort det muligt at forøge tælleren.
 For overvågningsenheder, der kører eller afsluttes under motorstandsning, forøges tælleren inden for 10 sekunder efter, at overvågningsenheden er afsluttet i løbet af motorstandsningen, eller i løbet af de første 10 sekunder af motorstart for den efterfølgende kørecyklus.
 5.3. Forskrifter for forøgelse af nævneren
 5.3.1. Generelle forskrifter for forøgelse
 Nævneren forøges én gang pr. kørecyklus, hvis under denne kørecyklus:
 a)
 den generelle nævner forøges som specificeret i punkt 5.4, og
 b)
 nævneren ikke afbrydes i henhold til punkt 5.6, og
 c)
 de særlige supplerende regler om forøgelse, som er specificeret i punkt 5.3.2 (såfremt disse finder anvendelse), er opfyldt.
 5.3.2. Supplerende regler om forøgelse for specifikke overvågningsenheder
 5.3.2.1. Specifik nævner for fordampningssystem (reserveret)
 5.3.2.2. Specifik nævner for sekundærluftsystem (reserveret)
 5.3.2.3. Specifik nævner for komponenter/systemer, der kun er i drift ved motorstart
 Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævneren(-erne) for overvågningsenheder for komponenter eller systemer, der kun er i drift ved motorstart, forøges, hvis komponenterne eller strategierne beordres til "on" ("tændt") i et tidsrum større end eller lig med 10 sekunder.
 For at bestemme varigheden af denne beordrede "on"-tilstand kan OBD-systemet vælge ikke at medregne den tid, der medgår til ekstraordinær drift alene med henblik på overvågning foretaget af komponenter eller strategier i samme kørecyklus.
 5.3.2.4. Specifik nævner


text:
for komponenter eller systemer, der ikke kontinuerligt beordres til funktion
 Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævnerne for overvågningsenheder for komponenter eller systemer, der ikke kontinuerligt beordres til funktion (f.eks. Variable Valve Timing-systemer (VVT – variabel ventilindstilling) eller EGR-ventiler), forøges, hvis disse komponenter eller systemer beordres til funktion (f.eks. "on", "open", "closed", "locked") ved to eller flere lejligheder i løbet af kørecyklussen eller i en periode, der kumulativt overstiger eller er lig med 10, alt efter hvad der indtræffer først.
 5.3.2.5. Specifik nævner for DPF
 Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævneren(-erne) for DPF forøges i mindst en kørecyklus, hvis der sammenlagt er forløbet mindst 800 kilometers motorkørsel eller alternativt mindst 750 minutters motorkørsel, siden nævneren(-erne) sidst blev øget.
 5.3.2.6. Specifik nævner for oxidationskatalysatorer
 Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævnerne for overvågningsenheder for oxidationskatalysatorer til DPF-aktiv regenerering i mindst én kørecyklus forøges, hvis en regenereringsbegivenhed beordres for et tidsrum større end eller lig med 10 sekunder.
 5.3.2.7. Specifik nævner for hybrider (reserveret)
 5.4. Forskrifter for forøgelse af den generelle nævner
 Den generelle nævner forøges inden for 10 s, såfremt følgende kriterier er opfyldt i løbet af en enkelt kørecyklus:
 a)
 Den kumulative tid siden start af en kørecyklus er større end eller lig med 600 sekunder ved følgende konstanter:
 i)
 en højde på mindre end 2 500 meter over havets overflade og
 ii)
 en omgivende temperatur på mindst 266 K (-7 °C) og
 iii)
 en omgivende temperatur, der er lavere end 308 K (35 °C).
 b)
 Kumulativ kørsel af motor ved eller over 1 150 min–1 i mindst 300 sekunder ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor; som alternativer for fabrikanten kan kørsel af motor ved eller over 15 % beregnet belastning eller kørsel af motor ved eller over 40 km/h anvendes i stedet for kriteriet 1 150 min–1.
 c)
 Kontinuerlig køretøjsdrift i tomgang (dvs. at speederpedalen skal være sluppet af føreren, og hastigheden højst være 1,6 km/h, eller motorhastigheden må højst være 200 min–1 over normal tomgang i varm tilstand) i mindst 30 sekunder, mens ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor.
 5.5. Forskrifter for forøgelse af tændingscyklussens tæller
 Tændingscyklussens tæller skal forøges én og kun én gang pr. motorstart.
 5.6. Afbrydelse af tæller, nævner og den generelle nævner
 5.6.1. Inden for 10 sekunder efter detektering af en funktionsfejl (dvs. efter lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der afbryder en overvågningsenhed, skal OBD-systemet deaktivere yderligere forøgelse af hertil svarende tæller og nævner for hver af de afbrudte overvågningsenheder.
 Når funktionsfejlen ikke længere detekteres (dvs. at den potentielle diagnosefejlkode slettes ved "selvrensning" eller en scanner-kommando), genoptages forøgelsen af alle tilsvarende tællere og nævnere inden for 10 sekunder.
 5.6.2. OBD-systemet skal senest 10 sekunder efter starten af en kraftudtagsoperation (PTO), der afbryder en overvågningsenhed som tilladt jf. punkt 5.2.5 i bilag 9B, afbryde enhver yderligere forøgelse af den tilsvarende tæller og nævner for hver overvågningsenhed, der er afbrudt.
 Når


text:
PTO-operationen afsluttes, genoptages forøgelsen af alle tilsvarende tællere og nævnere inden for 10 sekunder.
 5.6.3. I tilfælde af en funktionsfejl (dvs. ved lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der forhindrer bestemmelse af, om kriteriet for Nævnerm for en overvågningsenhed m, som er nævnt i punkt 5.3), er opfyldt (2), skal OBD-systemet inden for 10 sekunder deaktivere yderligere forøgelse af Tællerm og Nævnerm.
 Forøgelsen af Tællerm og Nævnerm skal starte igen inden for 10 s, når funktionsfejlen ikke længere er til stede (f.eks. den indkommende kode er slettet ved "selvrensning" eller en scanner-kommando).
 5.6.4. I tilfælde af en funktionsfejl (dvs. ved lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der forhindrer bestemmelse af, om kriteriet for den generelle nævner, som er nævnt i punkt 5.4), er opfyldt, skal OBD-systemet inden for 10 sekunder deaktivere yderligere forøgelse af den generelle nævner.
 Forøgelsen af den generelle nævner skal starte igen inden for 10 sekunder, når funktionsfejlen ikke længere er til stede (f.eks. den indkommende kode er slettet ved "selvrensning" eller en scanner-kommando).
 Forøgelsen af den generelle nævner må ikke deaktiveres af andre årsager.
 6. FORSKRIFTER FOR SPORING OG REGISTRERING AF FUNKTIONSDATA UNDER BRUG
 For hver gruppe af overvågningsenheder opført i tillæg 1 til dette bilag skal OBD-systemet særskilt spore tæller og nævner for hver enkelt af de specifikke overvågningsenheder, der er opført i tillæg 3 til bilag 9B, og som tilhører denne gruppe.
 Det skal kun rapportere om den tilsvarende tæller og nævner for den specifikke overvågningsenhed, der har det laveste numeriske forhold.
 Hvis to eller flere specifikke overvågningsenheder har samme numeriske forhold, skal den tilsvarende tæller og nævner for den specifikke overvågningsenhed, der har den højeste nævner, rapporteres for den specifikke gruppe overvågningsenheder.
 Med henblik på neutral bestemmelse af det laveste numeriske forhold i en gruppe, tages kun de overvågningsenheder, der er specifikt nævnt i denne gruppe i betragtning (f.eks. vil en NOx-sensor blive taget i betragtning under overvågningsenhederne "udstødningsgasfølere", når den anvendes til at udføre en af de i bilag 9B, tillæg 3, punkt 3 ("SCR") anførte overvågninger, og ikke i under "SCR"-gruppen af overvågningsenheder).
 OBD-systemet skal også spore og rapportere om den generelle nævner og tændingscyklustælleren.
 Bemærk: i henhold til punkt 4.1.1 er fabrikanterne ikke forpligtede til at implementere softwarealgoritmer i OBD-systemet til individuel sporing og rapportering af tællere og nævnere for kontinuerligt kørende overvågningsenheder.
 7. FORSKRIFTER FOR LAGRING OG MEDDELELSE AF FUNKTIONSDATA UNDER BRUG
 Meddelelse af funktionsdata under brug er en ny anvendelse, som ikke er omfattet af de tre eksisterende anvendelser med henblik på forekomsten af mulige funktionsfejl
 7.1. Information om funktionsdata under brug
 I henhold til punkt 7.2 skal information om funktionsdata under brug registreret af OBD-systemet være tilgængelig ved ekstern forespørgsel.
 Denne information vil give de typegodkendende myndigheder adgang til funktionsdata under brug.
 OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6 til bilag 9B), der er nødvendige for, at det eksterne IUPR-udstyr kan behandle dataene og give bilinspektionen følgende oplysninger:
 a)
 køretøjsidentifikationsnummeret (VIN)


text:
b)
 tæller og nævner for hver gruppe overvågningsenheder som registreret af systemet i henhold til punkt 6
 c)
 den generelle nævner
 d)
 værdien for tændingscyklustælleren
 e)
 motorens samlede antal driftstimer
 f)
 bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl
 g)
 bekræftede og aktive DTC 'er for klasse B-fejl (B1 og B2).
 Der skal være "read-only"-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).
 7.2. Adgang til funktionsdata under brug
 Der skal kun gives adgang til funktionsdata under brug i overensstemmelse med de standarder, der er nævnt i tillæg 6 til bilag 9B og følgende underpunkter (3).
 Adgangen til funktionsdata under brug må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller dennes leverandører. Fortolkning af funktionsdata under brug må ikke kræve unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige.
 Adgangsmetoden (dvs. adgangspunktet/-knuden) til funktionsdata under brug skal være den samme som den, der anvendes til indhentning af alle OBD-oplysninger. Denne metode skal gøre det muligt at få adgang til alle de funktionsdata under brug, der kræves i henhold til dette bilag.
 7.3. Nulstilling af funktionsdata under brug
 7.3.1. Nulstilling
 Ethvert tal kan kun nulstilles ved reset af en ikke flygtig random access-hukommelseskreds (Non-Volatile Random Access Memory - NVRAM), dvs. en omprogrammeringsbegivenhed. Tal kan ikke sættes til nul på anden måde, og dette gælder også, når der modtages ordre om rensning af fejlkoder fra et scanningsværktøj.
 7.3.2. Nulstilling i tilfælde af memory overflow
 Hvis tæller eller nævner for en bestemt overvågningsenhed når 65 535 ±2, divideres begge tal med to, før nogen af dem forøges igen, for derved at undgå problemer med memory overflow.
 Hvis tællingscyklussens tæller når maksimalværdien 65 535 ±2, kan den ved næste tændingscyklus ved forøgelse sættes til nul med henblik på at undgå overflow- problemer.
 Hvis den generelle nævner når maksimalværdien 65 535 ±2, kan den ved næste tændingscyklus, som modsvarer definitionen for den generelle nævner, ved forøgelse sættes til nul med henblik på at undgå overflow- problemer.
 (1) Denne værdi svarer til den højeste hexadecimale værdi af 0xFFFF med opløsningen 0x1.
 (2) F.eks. motorhastighed/beregnet belastning, omgivende temperatur, højde over havet, tomgang eller tidspunkt for kørsel.
 (3) Det er tilladt for fabrikanten at anvende et yderligere diagnose-display som f.eks. et video-display monteret i instrumentbrædtet, for at give adgang til funktionsdata under brug. En sådan yderligere anordning er ikke underlagt kravene i dette bilag.
 Tillæg 1
 Grupper af overvågningsenheder
 Følgende grupper af overvågningsenheder er omfattet af dette bilag:
 A.
 Oxidationskatalysator
 De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 5.
 B.
 Selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR)
 De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 3.
 C.
 Udstødningsgassensorer og lambda-sonder
 De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 13.
 D.
 EGR-systemer og VVT
 De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i punkt 6 og 9 i tillæg 3 til bilag 9B.
 E.
 DPF-systemer
 De overvågningsenheder, der


text:
er specifikke for denne gruppe, er anført i punkt 2 i tillæg 3 til bilag 9B.
 F.
 Kontrolsystemer for ladetryk
 De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 8.
 G.
 NOX-adsorber
 De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 4.
 H.
 3-vejskatalysator
 De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 15.
 I.
 Fordampningssystemer (reserveret)
 J.
 Sekundærluftsystem (reserveret)
 Specifikke overvågningsenheder må kun tilhøre en af disse grupper.
 BILAG 10
 KRAV OM BEGRÆNSNING AF OFF-CYCLE-EMISSIONER (OCE) OG EMISSIONER UNDER BRUG
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette bilag beskriver funktionskrav og forbud mod manipulationsstrategier for motorer og køretøjer, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ, med henblik på at opnå en effektiv begrænsning af emissioner under et bredt spektrum af motor- og vejrforhold, som optræder ved normal brug af køretøjet. Dette bilag beskriver også procedurerne for prøvning af off-cycle emissioner ved typegodkendelse og under faktisk anvendelse af køretøjet.
 Dette bilag er baseret på det verdensomspændende harmoniserede OCE, global teknisk forskrift nr. 10.
 2. Reserveret (1)
 3. DEFINITIONER
 3.1. "Motorstart": den proces, der forløber fra indledning af motortørning og indtil motoren når en hastighed på 150 min–1 under den normale tomgangshastighed i varm tilstand (køreposition for køretøjer udstyret med automatgear).
 3.2. "Motoropvarmning": tilstrækkelig kørsel til at kølemidlets temperatur når en minimaltemperatur 70 °C.
 3.3. "Mærkehastighed": den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation.
 3.4. "Reguleret emission": "forurenende luftarter" og "Partikler (PM) som defineret i punkt 2 i dette regulativ.
 4. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 Ethvert motorsystem og ethvert konstruktionselement, som kan have indflydelse på emissionerne fra regulerede emissioner, skal være udformet, konstrueret, samlet og anbragt på en sådan måde, at motoren og køretøjet opfylder forskrifterne i dette bilag.
 4.1. Forbud mod manipulationsstrategier
 Motorsystemer og køretøjer må ikke være udstyret med manipulationsstrategier.
 4.2. Reserveret (2)
 5. YDELSESKRAV
 5.1. Emissionsstrategier
 Emissionsstrategier skal være udformet således, at motorsystemet under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette bilag. Normale driftsforhold er ikke begrænset til de driftsforhold, som er angivet i punkt 6.
 5.1.1. Forskrifter for grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategier (BES)
 En BES må ikke skelne mellem drift under relevant typegodkendelses- eller certificeringsprøvning og anden drift og give et lavere niveau af emissionsbegrænsning under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af gældende typegodkendelses- og certificeringsprøvning.
 5.1.2. Forskrifter for understøttende emissionsbegrænsningsstrategier (AES)
 En AES må ikke reducere effektiviteten af emissionsbegrænsningen i forhold til en BES under betingelser, som med rimelighed kan forventes ved normal køretøjsdrift, med mindre AES'en falder ind under en af følgende specifikke undtagelser:
 a)
 Dens drift er i væsentligt omfang er omfattet af de gældende prøvninger, herunder "off-cycle"-procedurerne i punkt 7 i dette bilag og bestemmelserne om overensstemmelse efter ibrugtagelse i punkt 9 i dette regulativ.
 b)
 Den aktiveres med henblik på at beskytte motoren og/eller køretøjet


text:
mod skade eller ulykker
 c)
 Den aktiveres kun ved motorstart eller opvarmning som defineret i dette bilag
 d)
 Dens drift anvendes til at slække kontrollen med en type regulerede emissioner for at opretholde kontrollen med en anden type reguleret emission i specifikke omgivelser eller under specifikke driftsbetingelser, der ikke i væsentligt omfang er omfattet af typegodkendelses- eller certificeringsprøvningen. Den samlede virkning af en sådan AES vil være at kompensere for virkningerne af ekstreme omgivelsesparametre på en måde, der giver acceptabel begrænsning af alle regulerede emissioner.
 5.2. Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser for gas- og partikelemissioner (WNTE)
 5.2.1. Udstødningsemissionerne må ikke overstige de gældende emissionsgrænser, som er angivet i punkt 5.2.2.
 5.2.2. De gældende emissionsgrænser skal være de følgende:
 a)
 for CO: 2 000 mg/kWh
 b)
 for THC: 220 mg/kWh
 c)
 for NOx: 600 mg/kWh
 d)
 for PM: 16 mg/kWh.
 6. BETINGELSER VEDRØRENDE OMGIVELSER OG DRIFT
 WNTE-emissionsgrænseværdierne finder anvendelse ved:
 a)
 et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa
 b)
 en temperatur, der er mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af ligning 5 ved det specificerede atmosfæriske tryk:
 (5)
 hvor:
 T
 er den omgivende lufts temperatur i K
 Pb
 er atmosfæretrykket, kPa
 c)
 En kølevæsketemperatur over 343 K (70 ° C).
 De anvendte atmosfæretryk og temperaturer for omgivelserne vises i figur 1.
 WNTE – atmosfæretryk- og temperaturområde
 Figur 1
 Illustration af atmosfæretryk- og temperaturbetingelserne
 7. OFF-CYCLE-LABORATORIEPRØVNING OG PRØVNING AF MOTORER I KØRETØJER VED TYPEGODKENDELSE.
 Kravene til off-cycle-laboratorieprøvning finder ikke anvendelse på typegodkendelse af motorer med styret tænding i henhold til dette regulativ.
 7.1. Kontrolområde for verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser
 WNTE-kontrolområdet består af de i punkt 7.1.1 til 7.1.6 specificerede motorhastigheder og belastningsværdier. Figur 2 er et eksempel på en illustration af WTNE-kontrolområdet.
 7.1.1. Motorhastighedsområde
 WNTE-kontrolområdet omfatter alle driftshastigheder mellem det 30. percentil af den kumulative hastighedsfordeling over WHTC-prøvningscyklussen, herunder tomgang, (n30) og den højeste hastighed, hvor 70 procent af maksimaleffekten forekommer (nhi). Figur 3 er et eksempel på den kumulative WNTE-hastighedsfordeling for en bestemt motor.
 7.1.2. Drejningsmomentområde
 WNTE-kontrolområdet omfatter alle belastningsværdier for motoren, hvor drejningsmomentets værdi er større end eller lig med 30 % af det af motoren leverede maksimale drejningsmoment.
 7.1.3. Motoreffektområde
 Med forbehold for bestemmelserne i punkt 7.1.1 og 7.1.2 udelukkes hastigheds- og belastningsværdier ved under 30 % af den af motorens maksimale leverede effekt fra WNTEs kontrolområde for alle emissioner.
 7.1.4. Anvendelsen af begrebet motorfamilie
 I princippet har enhver motor inden for en motorfamilie, der har sin egen kurve for drejningsmoment/effekt, sit eget WNTE-kontrolområde. Ved prøvning under brug anvendes den pågældende motors individuelle WNTE-kontrolområde. Ved typegodkendelses- og certificeringsprøvning inden for motorfamiliekonceptet i WHDC, global teknisk forskrift, kan motorfabrikanten under iagttagelse af følgende forskrifter valgfrit anvende et enkelt WNTE-kontrolområde for motorfamilien:
 a)
 Der kan anvendes et enkelt motorhastighedsområde inden for WNTE-kontrolområdet; hvis de målte motorhastigheder n30 og nhi ligger inden for ±3 % af de af fabrikanten opgivne motorhastigheder. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til bestemmelse af WNTE-kontrolområdet.
 b)
 Der kan anvendes et enkelt drejningsmoment/effekt-område af WNTE-kontrolområdet, hvis det dækker


text:
det fulde område fra motorfamiliens højeste ydelse til dens laveste ydelse. Alternativt er det tilladt at gruppere motorydelser i forskellige WNTE-kontrolområder.
 Figur 2
 Eksempel på WNTE-kontrolområde
 Figur 3
 Eksempel på den kumulativ WNTE-hastighedsfordeling
 7.1.5. Udelukkelse af visse WNTE-funktioner
 Fabrikanten kan kræve, at den typegodkendende myndighed udelukker funktioner fra WNTE-kontrolområdet som defineret i punkt 7.1.1 til 7.1.4 i løbet af certificeringen/typegodkendelsen. Den typegodkendende myndighed kan bevilge denne udelukkelse, hvis fabrikanten kan påvise, at motoren aldrig er i stand til at arbejde ved sådanne værdier, uanset køretøjskombination.
 7.2. Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser - begivenheders varighed og dataindsamlingsfrekvens
 7.2.1. Med henblik på bestemmelse af opfyldelsen af de i punkt 5.2 specificerede WNTE-emissionsgrænser køres motoren inden for WNTE kontrolområdet som defineret i punkt 7.1, og dens emissioner måles og integreres over en periode på mindst 30 sekunder. En WNTE-begivenhed er defineret som et enkelt sæt integrerede emissioner over det pågældende tidsrum. Hvis f.eks. motoren er i drift i en sammenhængende periode på 65 sekunder inden for WNTE-kontrolområdet og -omgivelsesparametrene, vil dette udgøre en enkelt WNTE-begivenhed og gennemsnittet af emissionerne blive beregnet over hele perioden på 65 sekunder. For laboratorieprøvning finder en integreringsperiode på 7,5 sekunder anvendelse.
 7.2.2. Hvis en regenereringsbegivenhed finder sted i løbet af WNTE-prøvningen skal den periode, gennemsnittet beregnes over for køretøjer udstyret med emissionsbegrænsning, som indebærer periodiske regenereringsbegivenheder, være mindst lige så lang som tidsrummet mellem begivenhederne ganget med antallet af fulde regenereringsbegivenheder i indsamlingsperioden. Dette krav finder kun anvendelse på motorer, der udsender elektroniske signaler om start af regenereringsbegivenheden.
 7.2.3. En WNTE-begivenhed er en sekvens af data indsamlet med en frekvens på mindst 1 Hz i løbet af motorkørslen inden for WNTE-kontrolområdet i den mindste varighed af begivenheden eller længere. Gennemsnittet for de målte emissionsdata beregnes over hver enkelt WNTE-begivenhed.
 7.3. Prøvning under brug
 Der udføres en PEMS-demonstrationsprøvning ved typegodkendelse ved at prøve stammotoren i et køretøj efter den procedure, der er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.
 7.3.1. Fabrikanten kan vælge det køretøj, der skal anvendes til prøvningen, idet den typegodkendende myndighed dog skal være indforstået med køretøjsvalget. Karakteristika for det køretøj, der anvendes til PEMS-demonstrationsprøvningen, skal være repræsentative for den køretøjklasse, motorsystemet er beregnet til. Køretøjet kan være en prototype af et køretøj.
 7.3.2. Den typegodkendende myndighed kan anmode om, at der prøves en yderligere motor inden for motorfamilien eller en tilsvarende motor, som repræsenterer en anden køretøjsklasse afprøves, i et køretøj.
 7.4. Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser - laboratorieprøvning
 I tilfælde, hvor bestemmelserne i dette bilag anvendes som grundlag for laboratorieprøvning, finder følgende bestemmelser anvendelse:
 7.4.1. De specifikke masseemissioner af regulerede forurenende stoffer bestemmes på basis af tilfældigt definerede testpunkter fordelt over WNTE-kontrolområdet. Alle testpunkter skal være inden for 3 tilfældigt udvalgte netkvadrater lagt ind over kontrolområdet. Nettet skal omfatte 9 celler for motorer med en mærkehastighed på mindre end 3 000 min–1 og 12 celler for motorer med en mærkehastighed, der er større end eller lig med 3 000 min–1. Nettene er defineret som følger:
 a)
 Nettets ydre grænser er på linje med WNTE-kontrolområdet
 b)
 2 lodrette, indbyrdes


text:
ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 9 celler, og 3 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 12 celler og
 c)
 2 med samme afstand fra motorens drejningsmoment (1⁄3) på hver lodret linje inden for WNTE-kontrolområdet.
 Figur 5 og 6 indeholder eksempler på anvendelsen af nettet på specifikke motorer.
 7.4.2. De 3 udvalgte netceller skal indeholde hver 5 tilfældige testpunkter, således at der prøves i alt 15 tilfældige punkter inden for WNTE-kontrolområdet. Hver celles prøves sekventielt; derfor prøves alle 5 punkter i en netcelle, før der tages fat på den næste netcelle. Testpunkterne kombineres i en enkelt, stationær prøvningscyklus med ramper.
 7.4.3. Den rækkefølge, hvormed hver af nettets celler prøves, og hvormed punkterne inden for hver netcelle prøves, fastlægges tilfældigt. De 3 netceller, der skal prøves, de 15 testpunkter, rækkefølgen for prøvningen af netcellerne og rækkefølgen for prøvningen af punkter inden for hver netcelle fastlægges af den typegodkendende eller certificerende myndighed ved anvendelse af almindeligt anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.
 7.4.4. De gennemsnitlige specifikke masseemissioner for regulerede forurenende gasser må ikke overstige de i punkt 5.2 specificerede grænseværdier, målt over en hvilken som helst cyklus i en netcelle med 5 testpunkter.
 7.4.5. De gennemsnitlige specifikke masseemissioner for regulerede forurenende partikler må ikke overstige de i punkt 5.2 specificerede grænseværdier, målt over en hvilken som helst cyklus i en netcelle med 15 testpunkter.
 7,5. Laboratorieprøvningsprocedure
 7.5.1. Efter gennemførelse af WHSC-prøvningscyklussen forkonditioneres motoren ved WHSC-modus 9 i tre minutter. Prøvningscyklussen påbegyndes omgående efter fuldførelse af forkonditioneringsfasen.
 7.5.2. Motoren køres i 2 minutter ved hvert af de tilfældige testpunkter. Denne periode omfatter rampen fra hvert foregående stationære punkt. Overgangene mellem testpunkterne skal være lineære for motorhastighed og belastning og skal minimalt vare 20 ± 1 sekunder.
 7.5.3. Den samlede prøvningstid fra start til slut skal være 30 minutter. Prøvningen ved hver af de 5 tilfældigt valgte punkter i en netcelle skal have en varighed af 10 minutter målt fra starten ved indgangsrampen til det første punkt og til slutningen af den stationære måling ved det femte punkt. Prøvningsprocedurens forløb er skitseret i figur 5.
 7.5.4. WNTE-laboratorieprøvningen skal være i overensstemmelse med valideringsstatistikkerne i punkt 7.8.7 i bilag 4.
 7.5.5. Målingen af emissionerne skal udføres i overensstemmelse med punkt 7.5, 7.7 og 7.8 i bilag 4.
 7.5.6. Beregningen af prøvningsresultaterne skal udføres i overensstemmelse med punkt 8 i bilag 4.
 Figur 4
 Skematisk eksempel på starten af WNTE-prøvningscyklussen
 Figur 5 og 6:
 WNTE-prøvningscyklusnet
 7.6. Afrunding
 Det endelige prøvningsresultat afrundes i én operation til det antal decimaler til højre for decimaltegnet, der er angivet i den gældende WHDC-emissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer i overensstemmelse med ASTM E 29-06. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige specifikke emissionsresultat, må afrundes.
 8. RESERVERET
 9. RESERVERET
 10. ERKLÆRING OM OVERHOLDELSE I FORBINDELSE MED OFF-CYCLE- EMISSIONER
 I ansøgningen om typegodkendelse skal fabrikanten fremlægge en erklæring om, at motorfamilien eller køretøjet er i overensstemmelse med kravene i dette regulativ om begrænsning af


text:
off-cycle emissioner. Ud over denne erklæring skal overensstemmelse med de gældende emissionsgrænser og krav under brug kontrolleres ved yderligere prøvninger.
 10.1. Eksempel på erklæring vedrørende overholdelse i forbindelse med off-cycle-emissioner
 Følgende er et eksempel på en erklæring vedrørende overholdelsen:
 "(Fabrikantens navn) attesterer, at motorerne i denne motorfamilie er i fuld overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag. (Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig teknisk vurdering af emissionsresultaterne for motorfamiliens motorer ved de relevante driftsbetingelser og omgivelsesparametre."
 10.2. Grundlag for erklæring vedrørende overholdelse i forbindelse med off-cycle-emissioner
 Fabrikanten skal på fremstillingsstedet føre optegnelser over alle prøvningsdata, tekniske analyser og anden information, som har dannet grundlag for erklæringen vedrørende overholdelse af OCE. Fabrikanten stiller på anmodning herom denne information til rådighed for certificerings- eller typegodkendelsesmyndighederne.
 11. DOKUMENTATION
 Den typegodkendende myndighed kan træffe beslutning om at kræve, at fabrikanten leverer en informationspakke. Denne skal beskrive alle motorsystemets konstruktionselementer og dets strategier til begrænsning af emissioner samt de måder, hvorpå outputvariablerne kontrolleres, uanset om kontrollen er direkte eller indirekte.
 Oplysningerne kan omfatte en fuldstændig beskrivelse af emissionsbegrænsningsstrategien. Desuden kan pakken indeholde oplysninger om alle AES og alle BES, herunder en beskrivelse af de parametre, der modificeres af alle AES, og de grænsebetingelser, under hvilke disse virker, samt en angivelse af, hvilke AES og BES, der forventes at være aktive under de betingelser, der er gældende i prøvningsprocedurerne i dette bilag.
 (1) Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i den globale tekniske forskrift nr. 10 om OCE. Nogle punkter i den globale tekniske forskrift for OCE, er dog ikke påkrævede i dette bilag.
 (2) Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i den globale tekniske forskrift nr. 10 om OCE. Nogle punkter i den globale tekniske forskrift for OCE, er dog ikke påkrævede i dette bilag.
 Tillæg 1
 PEMS-demonstrationsprøvning ved typegodkendelse
 A.1.1. Indledning
 I dette tillæg beskrives fremgangsmåden for PEMS-demonstrationsprøvning ved typegodkendelse.
 A.1.2. Prøvekøretøj
 A.1.2.1. Karakteristika for det køretøj, der anvendes til PEMS-demonstrationsprøvningen, skal være repræsentative for den køretøjklasse, hvori motorsystemet påtænkes monteret. Køretøjet kan være en prototype af et køretøj eller et tilpasset seriefremstillet køretøj.
 A.1.2.2. ECU-datastrømsoplysningernes tilgængelighed og overensstemmelse påvises (f.eks. i overensstemmelse med punkt 5 i bilag 8 til dette regulativ).
 A.1.3. Prøvningsbetingelser
 A.1.3.1. Køretøjets nyttelast
 Køretøjets nyttelast skal være 50-60 % af køretøjets maksimale nyttelast i overensstemmelse med bilag II.
 A.1.3.2. De omgivende forhold
 Prøvningen foretages under omgivende forhold som beskrevet i punkt 4.2 i bilag 8.
 A.1.3.3. Kølevæsketemperaturen skal være i overensstemmelse med punkt 4.3 i bilag 8.
 A.1.3.4. Brændstof, smøremidler og reagens
 Brændstof, smøreolie og reagens til udstødningens efterbehandlingssystem skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 4.4 i bilag 8.
 A.1.3.5. Krav til kørecyklus og drift
 Kravene til kørecyklus og drift skal være som beskrevet i punkt 4.5 til 4.6.8. i bilag 8.
 A.1.4. Emissionsevaluering
 A.1.4.1. Prøven udføres, og prøvningsresultaternes beregnes i overensstemmelse med punkt 6 i bilag 8.
 A.1.5. Rapport
 A.1.5.1. Aktiviteterne og resultaterne skal fremgå af en teknisk rapport, der beskriver PEMS-demonstrationsprøvningen. Rapporten skal mindst indeholde følgende


text:
oplysninger:
 a)
 Generelle oplysninger som beskrevet i afsnit 10.1.1. i bilag 8.
 b)
 Forklaring på, hvorfor det/de køretøje(r), der benyttes til prøvningen, kan anses for at være repræsentative for den klasse af køretøjer, som motorsystemet er beregnet til.
 c)
 Oplysninger om prøvningsudstyret og prøvningsdata, som beskrevet i afsnit 10.1.3 og 10.1.4 i bilag 8.
 d)
 Oplysninger om den prøvede motor som beskrevet i punkt 10.1.5 i bilag 8.
 e)
 Oplysninger om det køretøj, der er anvendt til prøvningen, som beskrevet i punkt 10.1.6. i bilag 8.
 f)
 Oplysninger om strækningens karakteristika som beskrevet i punkt 10.1.7 i bilag 8.
 g)
 Oplysninger om øjeblikkelige målte og beregnede data som beskrevet i punkt 10.1.8 og 10.1.9 i bilag 8.
 h)
 Oplysninger om gennemsnit og integrerede data som beskrevet i punkt 10.1.10 i bilag 8.
 i)
 Pass-fail resultater som beskrevet i punkt 10.1.11 i bilag 8.
 j)
 Oplysninger om kontrol af prøvninger som beskrevet i punkt 10.1.12. i bilag 8.
 BILAG 11
 KRAV TIL SIKRING AF NOX-KONTROLFORANSTALTNINGERNES KORREKTE FUNKTION
 1. INDLEDNING
 I dette bilag fastsættes kravene til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte drift. Det indbefatter krav for køretøjer, der med henblik på emissionsbegrænsning gør brug af en reagens i efterbehandlingssystemet.
 2. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 Ethvert motorsystem, der er omfattet af dette bilag, skal udformes, konstrueres og monteres således, at det kan overholde disse krav i motorens normale levetid under normale driftsforhold. I forbindelse med opfyldelsen af dette mål er det acceptabelt, at motorer, der har været anvendt i længere tid end den relevante holdbarhedsperiode fastsat i punkt 5.4 i dette regulativ, kan udvise nogen nedsættelse af overvågningssystemets præstationer og følsomhed.
 2.1. Alternativ godkendelse
 2.1.1. Reserveret (1).
 2.2. Påbudte oplysninger:
 2.2.1. Fabrikanten skal som anført i bilag 1 angive oplysninger, som fuldt beskriver et af dette bilag omfattet motorsystems funktionelle egenskaber.
 2.2.2. I ansøgningen om typegodkendelse skal fabrikanten specificere egenskaberne for alle reagenser, som forbruges af et eventuelt emissionsbegrænsningssystem. Denne specifikation skal indeholde oplysninger om typer og koncentrationer samt driftstemperaturforhold og referencer til internationale standarder.
 2.2.3. Der skal på godkendelsestidspunktet til den typegodkendende myndighed indgives detaljerede skriftlige oplysninger, der på fyldestgørende vis beskriver de funktionelle driftskarakteristika for føreradvarselssystemet, jf. punkt 4, og for føreransporingssystemet, jf. punkt 5.
 2.2.4. Når en fabrikant ansøger om godkendelse af en motor eller motorfamilie som en separat teknisk enhed, skal der i den dokumentationspakke, der er omhandlet i punkt 3.1.3, 3.2.3 og 3.3.3, indgå de relevante krav, der sikrer, at køretøjet, når det anvendes på vej eller andre steder, alt efter det enkelte tilfælde, opfylder kravene i dette bilag. Denne dokumentation skal indeholde følgende:
 a)
 de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets overvågnings-, advarsels- og ansporingssystemer, til opfyldelse af kravene i dette bilag
 b)
 den kontrolprocedure, der skal anvendes i forbindelse med monteringen af motoren i køretøjet.
 Under godkendelsesprocessen for motorsystemet kan det kontrolleres, at sådanne monteringskrav findes og er fyldestgørende.
 Den dokumentation, der er omhandlet i punkt a) og b), kræves ikke, hvis fabrikanten ansøger om typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner.
 2.3.