text:
er udstyret til højrekørsel/venstrekørsel (1) ...
 10.
 Køretøjets længdemål (samlede): ...
 10.1.
 For chassis uden karrosseri ...
 10.1.1.
 Bredde: (2)...
 10.1.1.1.
 Største tilladte bredde: ...
 10.1.1.2.
 Mindste tilladte bredde: ...
 10.2.
 For chassis med karrosseri: ...
 10.2.1.
 Bredde2 ...
 11.
 Karrosseri...
 11.1.
 Anordninger til indirekte udsyn...
 11.1.1.
 Spejle ...
 11.1.1.1.
 Tegning(er) af spejlets placering i forhold til køretøjets opbygning: ...
 11.1.1.2.
 Nærmere oplysninger om fastgørelsesmåde, herunder om den del af køretøjet, hvorpå det er monteret:...
 11.1.1.3.
 Ekstraudstyr, som kan påvirke synsfeltet bagud: ...
 11.1.1.4.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektroniske komponenter i indstillingssystemet: ...
 11.1.2.
 Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle: ...
 11.1.2.1.
 Tilstrækkeligt detaljerede tegninger med monteringsforskrifter: ...
 11.1.2.2.
 Eventuelle bakkamerasystemer: ...
 11.1.2.2.1.
 Tegning(er)/foto(s) af kameraets/kameraernes placering i forhold til køretøjets opbygning: ...
 11.1.2.2.2.
 Tegning (er)/fotografi (er) af skærmens placering, herunder omgivende indvendige dele: ...
 11.1.2.2.3.
 Tegning(er)/foto(s), der viser førerens udsyn til skærmen(e): ...
 11.1.2.2.4.
 Tegning(er)/fotografi(er) af opsætningen for og skærmbilledet af det krævede synsfelt: ...
 11.1.2.2.5.
 Nærmere oplysninger om fastgørelsesmåden af bakkamerasystemet, herunder om den del af køretøjet, hvorpå det er monteret: ...
 11.1.2.2.6.
 Ekstraudstyr, som kan påvirke synsfeltet bagud: ...
 11.1.2.2.7.
 Kort beskrivelse af eventuelle elektroniske komponenter i indstillingssystemet: ...
 11.1.2.2.8.
 En teknisk specifikation og instruktionsbogen for bakkamerasystemet: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Ved et køretøjs »største bredde« forstås en dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2. Hvis der er tale om køretøjer i andre klasser end M1, må der ud over bestemmelserne i nævnte standard ikke tages hensyn til nedenstående anordninger ved måling af køretøjets bredde:
 a)
 toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse
 b)
 anordninger til fastgørelse af presenning og beskyttelsen af disse
 c)
 indikator for dæksprængning
 d)
 de udragende, bøjelige dele af stænkafskærmningssystemer
 e)
 lys og lygter
 f)
 for busser, adgangsramper, løfteplatforme og lignende udstyr i køreklar stand, forudsat at det ikke rager mere end 10 mm ud fra køretøjets side, og de af rampens hjørner, der vender fremad eller bagud er afrundet til en radius på ikke under 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm
 g)
 anordninger til indirekte udsyn
 h)
 dæktrykmålere
 i)
 trin, der kan foldes ind
 j)
 den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket rører vejbanen.
 BILAG 3
 Meddelelse
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:...
 Vedrørende:2
 (2)
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 for en type anordning til bakkørsel i henhold til FN-regulativ nr. 158
 Godkendelse nr.: ... Udvidelse nr.: ...
 1.
 Anordningens fabriks- eller varemærke: ...
 2.
 Fabrikantens navn for denne type anordning: ...
 3.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 4.
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 5.
 Indleveret til godkendelse den: ...
 6.
 Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen: ...
 7.
 Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste ...
 8.
 Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste ...
 9.
 Kort beskrivelse ...
 Identifikation af anordningen: spejl, bakkamerasystem, anden anordning2...
 Anordning til bagudvendt synsfelt


text:
i nærzonen2 ...
 10.
 Godkendelsesmærkets placering: ...
 11.
 Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...
 12.
 Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget2:
 13.
 Sted: ...
 14.
 Dato: ...
 15.
 Underskrift: ...
 16.
 Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring:
 (1) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 4
 Meddelelse
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af:
 Myndighedens navn:...
 Vedrørende: (2)
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel i henhold til FN-regulativ nr. 158.
 Godkendelse nr.: ... Udvidelse nr.:...
 1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 2.
 Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...
 3.
 Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ...
 3.1.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 4.
 Køretøjets klasse: (M1, M2, M3, N1, N2, N3)2
 5.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 6.
 Adresse(r) på produktionsanlæg: ...
 7.
 Yderligere oplysninger: (hvis det er relevant). Se tillæg.
 8.
 Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen: ...
 9.
 Prøvningsrapportens dato: ...
 10.
 Prøvningsrapportens nummer: ...
 11.
 Bemærkninger: (eventuelt). Se tillæg.
 12.
 Sted: ...
 13.
 Dato: ...
 14.
 Underskrift: ...
 15.
 Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den typegodkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.
 (1) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet)
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 Bilag 4 — Tillæg
 Tillæg til meddelelsesformular nr. ... vedrørende typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel i henhold til FN-regulativ nr. 158.
 1.
 Fabriks- eller varemærke for spejle og supplerende anordninger til indirekte udsyn samt nr. på komponenttypegodkendelse: ...
 2.
 Nærzonebakspejle og anordninger til bakkørsel1
 3.
 Udvidelse af køretøjets typegodkendelse til at omfatte følgende typer anordning til indirekte udsyn:...
 4.
 Data til identifikation af R-punktet for fører i siddende stilling: ...
 5.
 Største og mindste karrosseribredde, for hvilke spejlet og anordningerne til indirekte udsyn er typegodkendt...
 6.
 Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, vedlægges som bilag: ...
 a)
 Tegninger med angivelse af monteringen af anordninger til indirekte udsyn ...
 b)
 Tegninger og planer med angivelse af monteringspositioner og karakteristika for den del på køretøjskonstruktionen, hvorpå anordninger til indirekte udsyn monteres ...
 7.
 Bemærkninger: (f.eks. gyldig for højrekørsel/venstrekørsel1) ...
 BILAG 5
 Udformning af typegodkendelsesmærket for en anordning til indirekte udsyn
 (se punkt 5.4 i dette regulativ)
 a = 5 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en anordning til indirekte udsyn viser, at anordningen er en central anordning til bagudvendt synsfelt i nærzonen, som er godkendt i Japan (E43) i henhold til FN-regulativ nr. 158 med godkendelsesnummeret 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i FN-regulativ nr. 158 i regulativets oprindelige version.
 Bemærk:
 Godkendelsesnummeret og de supplerende symboler skal anbringes i nærheden af cirklen, over eller under bogstavet »E« eller til højre eller venstre for

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolerne skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.
 BILAG 6
 Prøvningsmetode til måling af reflektivitet
 1.
 Definitioner
 1.1.
 CIE standardlystype A (1): Farvemålingslystype, der repræsenterer det sorte legeme ved T68 = 2 855,6 K.
 1.1.2.
 lyskilde for CIE standardlystype A1: Gasfyldt wolframglødelampe, der virker ved en korreleret farvetemperatur på T68 = 2 855,6 K.
 1.1.3.
 CIE 1931 standardobservatør for farvemåling 1: Strålingsmodtager, hvis farvestrålingskarakteristika svarer til de trikromatiske spektralfordelingsværdier x (λ), y (λ), z (λ) (se skema).
 1.1.4.
 CIE trikromatiske spektralfordelingsværdier1: Trikromatiske fordelingsværdier i CIE-systemet (XYZ) for et isoeffektspektrums monokromatiske elementer.
 1.1.5.
 dagsyn1: det normale øjes syn, når det er tilpasset luminansniveauer på mindst flere cd/m2.
 2.
 Apparatur
 2.1.
 Generelle bestemmelser
 Apparaturet skal omfatte en lyskilde, en holder til prøveemnet, en modtagerenhed med en fotoelektrisk detektor og en indikator (se figur 1) samt de midler, der er nødvendige for at fjerne virkningerne af uvedkommende lys.
 Modtageren kan omfatte en Ulbricht-kugle for at lette målingen af ikke-plane (konvekse) spejles reflektionskoefficient (se figur 2).
 2.2.
 Lyskildens og modtagerens spektrale karakteristika
 Lyskilden skal være en CIE standardlystype A forbundet med et optisk system, der gør det muligt at opnå en næsten kollimeret lysstråle. Det anbefales at anvende en spændingsstabilisator for at opretholde en uændret spænding i lampen, så længe apparaturet er i brug.
 Modtageren skal være udstyret med en fotocelledetektor, hvis spektralreaktion er proportional med CIE (1931) standardobservatøren for farvemålingers fotopiske klarhedsfunktion (se skema). Man kan også anvende enhver anden kombination af lystypefilter og modtager, som giver et globalækvivalent af CIE standardlystype A og fotopisk syn. Omfatter modtageren en Ulbrichtkugle, skal kuglens indvendige flade være beklædt med et lag hvid, mat (diffuserende) og ikke-selektiv maling.
 2.3.
 Geometriske betingelser
 Det indfaldende strålebundt skal helst danne en vinkel (θ) på 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) i forhold til vinkelret på prøvefladen, og denne vinkel må ikke overstige den øvre tolerance, dvs. 0,53 rad eller 30°. Modtagerens akse skal danne en vinkel (θ) i forhold til denne vinkelrette, som er lig med vinklen for det indfaldende strålebundt (se figur 1). Der, hvor det indfaldende strålebundt rammer prøvefladen, skal det have en diameter på mindst 13 mm (0,5 in.). Det reflekterende strålebundt må ikke være bredere end fotocelledetektorens følsomme flade, må ikke dække mindre end 50 % af denne flade og skal om muligt dække samme portion af fladen som det bundt, der anvendes til justering af instrumentet.
 Omfatter modtagerenheden en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindstediameter på 127 mm (5 in.). De åbninger, der udføres i kuglens væg til prøveemnet og det indfaldende strålebundt, skal være af tilstrækkelig størrelse til at lade de indfaldende og reflekterede lysbundter passere helt. Fotocelledetektoren skal være anbragt således, at den ikke modtager lyset fra det indfaldende eller reflekterede bundt direkte.
 2.4.
 Elektriske karakteristika for fotocelledetektor-indikator-enheden
 Den fotocelleeffekt, der registreres på indikatoren, skal være en lineær funktion af den fotofølsomme flades


text:
lysstyrke. Der skal være (elektriske og/eller optiske) midler til nulstilling og kalibrering. Disse midler må ikke påvirke instrumentets linearitet eller spektrale karakteristika. Modtager-indikator-enhedens præcision skal være den mindste værdi af ± 2 % af den fulde skala eller ± 10 % af den målte værdi.
 2.5.
 Holder til prøveemnet
 Indretningen skal gøre det muligt at placere prøveemnet således, at kildearmens og modtagerarmens akse krydser hinanden i niveau med den reflekterende overflade. Denne reflekterende overflade kan befinde sig inden for prøvespejlet eller spejlets to sider, alt efter om det drejer sig om et spejl med første flade eller med anden flade eller et prismatisk spejl af typen »flip«.
 3.
 Fremgangsmåde
 3.1.
 Direkte kalibreringsmetode
 Ved den direkte kalibreringsmetode anvendes luft som referencenorm. Denne metode anvendes til instrumenter, der er konstrueret således, at de muliggør en prøvning ved 100 % af skalaen, idet modtageren orienteres direkte i lyskildens akse (se figur 1).
 Denne metode gør det i visse tilfælde (f.eks. til måling af flader med ringe reflektivitet) muligt at tage et mellemliggende kalibreringspunkt (mellem 0 og 100 % af skalaen). I så fald må der i den optiske bane indskydes et filter med neutral tæthed og kendt transmissionsfaktor, og prøvningssystemet skal indstilles, indtil indikatoren viser den transmissionsprocent, der svarer til filtret med neutral tæthed. Dette filter skal fjernes, inden reflektivitetsmålingerne foretages.
 3.2.
 Indirekte kalibrering
 Denne kalibreringsmetode anvendes til instrumenter med kilde og modtager af fast geometrisk form. Den kræver en korrekt kalibreret og konstant reflektansstandard. Denne reflektansstandard skal fortrinsvis være et plant spejl, hvis refleksionskoefficientværdi ligger nærmest muligt ved de afprøvede emners.
 3.3.
 Måling på plant spejl
 Refleksionskoefficienten for plane spejlprøveemner kan måles ved hjælp af instrumenter, der fungerer efter den direkte eller indirekte kalibreringsmetode. Værdien af reflektionskoefficienten aflæses direkte på instrumentets skala.
 3.4.
 Måling på ikke-plant (konvekst) spejl
 Måling af ikke-plane (konvekse) spejles refleksionskoefficient kræver anvendelse af instrumenter, der indeholder en Ulbricht-kugle i modtagerenheden (se figur 2). Hvis der på apparatets skala aflæses ne delinger for et standardspejl med refleksionskoefficient E %, vil nx delinger, med et spejl med ukendt refleksionskoefficient, svare til en refleksionskoefficient på X % givet ved formlen:
 4.
 Værdien af de trikromatiske spektralfordelingsværdier for CIE 1931 standardobservatøren for farvemåling (2)
 Denne tabel er et uddrag af CIE-publikation 50 (45) (1970)
 *
 Ændret i 1966 (fra 3 til 2).
 Forklarende figur
 Eksempel på anordning til måling af sfæriske spejles reflektionskoefficient
 C
 =
 Modtager
 D
 =
 Blænder
 E
 =
 Indgangsvindue
 F
 =
 Målevindue
 L
 =
 Linse
 M
 =
 Objektvindue
 S
 =
 Lyskilde
 (S)
 =
 Ulbricht-kugle
 (1) Definitioner hentet fra publikationen CIE 50 (45), International Electronical Vocabulary, Group 45, Lighting.
 (2) Forkortet tabel. Værdierne for er afrundet til fire cifre efter kommaet.
 BILAG 7
 Fremgangsmåde for måling af krumningsradius »r« for et spejls reflekterende overflade
 1.
 Måling
 1.1.
 Udstyr
 Der anvendes et »sfærometer« af den type, der er beskrevet i figur 1 i dette bilag, og som har den angivne afstand mellem måleurets aftegningsstift og stangens faste ben.
 1.2.
 Målepunkter
 1.2.1.
 Målingen af hovedkrumningsradierne skal gennemføres i tre punkter beliggende så


text:
nær som muligt ved 1/3, 1/2 og 2/3 af den bue på den reflekterende overflade, som går gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, eller på den bue der går gennem den reflekterende overflades centrum, og som er vinkelret på den sidstnævnte, dersom denne bue er længere.
 1.2.2.
 Dersom den reflekterende overflades dimensioner imidlertid gør det umuligt at foretage målinger i de retninger, der er defineret i punkt 2.1.2.2.2 i dette regulativ, kan de tekniske tjenester, som foretager prøvningerne, i dette punkt foretage målinger i to retninger vinkelret på hinanden, der ligger så nær som muligt ved de ovenfor foreskrevne.
 2.
 Beregning af krumningsradius »r«
 »r« i mm beregnes efter formlen:
 hvor:
 rp1
 = krumningsradius ved det første målepunkt
 rp2
 = krumningsradius ved det andet målepunkt
 rp3
 = krumningsradius ved det tredje målepunkt.
 (alle mål i mm)
 BILAG 8
 Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer (1)
 Tillæg 1 — Beskrivelse af den tredimensionale »H«-punktmaskine (3-D H-maskine)1
 Tillæg 2 — Tredimensionalt referencesystem1
 Tillæg 3 — Referencedata for siddepladser1
 (1) Proceduren er beskrevet i bilag 1 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.
 BILAG 9
 Prøvningsmetoder for det bagudvendte synsfelt i nærzonen
 1.
 Synsfelt
 Kravene til synsfeltet som defineret i punkt 15.2 i dette regulativ kan prøves under de betingelser, der er beskrevet i dette bilag.
 1.1.
 Prøveemner
 Hvert prøveemne skal være en lige cirkulær cylinder med en højde på 0,8 m og en udvendig diameter på 0,3 m. Hvert prøveemne skal mærkes som følger:
 a)
 Prøveemnet skal have en farvet lap på 0,15 m × 0,15 m, som kan flyttes fra bunden til toppen af cylinderes side.
 b)
 Den malede lap skal have en farve, der står i kontrast til både resten af cylinderen og prøveoverfladen.
 1.2.
 Prøveemnernes placering og orientering
 Prøveemnerne anbringes på de steder, der er angivet i litra a) til h) og illustreret i figur B. De i figur B viste afstande fra et prøveemne til et andet prøvemne eller et andet objekt måles fra prøveemnets cylindriske centrum (akse) set ovenfra. Hvert prøveemne skal være orienteret således, at dets akse er lodret.
 a)
 Prøveemnerne A, B og C anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 0,3 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade.
 b)
 Prøveemne B anbringes således, at dets centrum befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen.
 c)
 Prøveemnerne D, E og F anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 1,5 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade.
 d)
 Prøveemne E anbringes således, at dets centrum befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen.
 e)
 Prøveemnerne G, H og I anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 3,35 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade.
 f)
 Prøveemne H anbringes således, at dets centrum befinder


text:
sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen.
 g)
 Prøveemnerne A, D og G anbringes således, at deres yderpunkter befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der tangerer køretøjets venstre yderflade.
 h)
 Prøveemnerne C, F og I anbringes således, at deres yderpunkter befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der tangerer køretøjets højre yderflade.
 Der ses bort fra mekaniske tilkoblingsanordninger og bagagebærere placeret bag på køretøjet.
 1.3.
 Prøvningsbetingelser
 1.3.1.
 Lysforhold
 De omgivende lysforhold, hvorunder prøvningen udføres, består af lys, der er jævnt fordelt ovenfra og har en lysstyrke på mellem 7 000 lux og 10 000 lux, målt i centrum af den udvendige overflade af køretøjets tag.
 1.3.2.
 Temperatur
 Temperaturen inde i køretøjet under prøvningen er en hvilken som helst temperatur mellem 15 °C og 25 °C
 1.3.3.
 Forhold ved køretøjet
 1.3.3.1.
 Dæk
 Køretøjets dæk indstilles til det af køretøjsfabrikanten foreskrevne kolde dæktryk.
 1.3.3.2.
 Køretøjets belastning
 Køretøjet er i køreklar stand som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.2.5.4).
 1.3.3.3.
 Justerbar affjedring
 Hvis køretøjet er udstyret med et justerbart affjedringssystem, skal det indstilles til den værst tænkelige tilstand.
 1.3.3.4.
 Klapper til bagsmække og bagagerum
 Hvis køretøjet er udstyret med klapper til bagsmække og bagagerum, er de lukket og låst i deres normale driftstilstand.
 1.4.
 Prøvningsprocedure
 Synligheden af hver cylinder skal prøves én for én.
 En række kan eventuelt testes samtidig. Efter vellykket identifikation af cylinderen, kan denne fjernes.
 Cylinderne i første række (A, B, C) kan drejes, så den farvede lap kan ses på bedst mulig vis.
 2.
 Systemparathed
 2.1.
 Prøvningsbetingelser
 a)
 Køretøjet skal forblive parkeret, indtil det er sikret, at alle elektroniske systemer er deaktiverede, eller i mindst 30 minutter.
 b)
 Det er tilladt, at prøvningspersonalet eller prøvningsudstyret allerede befinder sig i køretøjet.
 c)
 Det sikres, at gearvælgeren er i frigear eller i fremadgående gear.
 d)
 Prøvningen kan begynde med åbning af førerdøren. Når døren er åbnet, lukkes den igen.
 2.2.
 Prøvningsprocedure
 a)
 Køretøjet sættes i aktiv køretøjstilstand. Denne foranstaltning skal starte/igangsætte den første timer.
 b)
 Der ventes i mindst 6 sekunder.
 c)
 Bakmanøvren startes ved at sætte køretøjet i bakgear. Hvis det ikke er muligt at sætte køretøjet i bakgear 6 sekunder efter, at det er sat i aktiv køretøjstilstand, skal bakmanøvren påbegyndes, så snart det er teknisk muligt.
 d)
 Den anden timer startes/sættes i gang i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer og senest, når bakgearet er i indgreb.
 e)
 Responstiden på den anden timer registreres, indtil udsynet bagud er helt synligt på skærmen.
 3.
 Prøveemnets størrelse
 3.1.
 Prøvningsreferencepunkt
 Prøvningsreferencepunktet bestemmes ved hjælp af følgende fremgangsmåde:
 a)
 Når der kigges lige frem, placeres centrum af øjenmidtpunktet (Mf), som er illustreret i figur C, således, at det er 635 mm lodret over H-punktet (H) og 96 mm bag ved H-punktet.
 b)
 Det fælles centrum for hoved og hals (J), som er illustreret i figur C, anbringes således, at det ligger 100 mm bag Mf og 588 mm lodret over H-punktet. Hvis det fælles centrum for hoved og


text:
hals (J) ikke er kompatibelt med sædekonfigurationen, indstilles førersædet til midtpunktet af indstillingsområdet i længderetningen. Hvis sædet ikke kan indstilles til midtpunktet af indstillingsområdet i længderetningen, anvendes den nærmeste indstilling bag midtpunktet.
 c)
 Der tegnes en imaginær vandret linje mellem Mf og et punkt lodret over J, defineret som J2.
 d)
 Den imaginære linje roteres omkring J2 i retning af det bagudrettede billede, indtil afstanden mellem Mf og midten af skærmen, der anvendes til at vise det billede, der er påkrævet for denne standard, har den kortest mulige værdi.
 e)
 Denne nye, roterede placering af Mf defineres som Mr (roteret øjenmidtpunkt).
 3.1.
 Måleprocedure
 a)
 Et reflekskamera, videokamera eller tilsvarende digitalt kamera med et format på 35 mm eller derover opstilles, således at midten af kameraets billedplan befinder sig ved Mr og kameraets linse er rettet mod midten af det bagudrettede billede gengivet på skærmen.
 b)
 En lineal placeres ved underkanten af det bagudrettede billede på skærmen på en sådan måde, at den er vinkelret på en af prøvecylindrenes midterlinje. Hvis køretøjets nakkestøtter blokerer kameraet i at se skærmen, kan de justeres eller fjernes.
 c)
 Billedet på skærmen affotograferes på en sådan måde, at linealen befinder sig i billedet og det bagudrettede skærmbillede er vist.
 3.2.
 De fotografiske data udtrækkes.
 a)
 Ved hjælp af fotografiet måles længden på fotoet af et afgrænset område på 50 mm på linealen i kameraet, langs linealens kant, tættest på det bagudrettede billede og i et punkt nær det vandrette centrum af det bagudrettede billede.
 b)
 Ved hjælp af fotografiet måles den vandrette bredde af det farvede bånd på den øverste del af hver af de tre prøveemner i positionerne G, H og I i figur B.
 c)
 De målte horisontale bredder af de farvede bånd på de tre prøveemner defineres som dG, dH, og dI.
 3.3.
 Bestemmelse af skaleringsfaktor
 Længden på fotoet af det afgrænsede udsnit på 50 mm på kameraets lineal divideres med 50 mm for at opnå en skaleringsfaktor. Denne skaleringsfaktor defineres som skala.
 3.4.
 Bestemmelse af betragtningsafstanden
 Den faktiske afstand fra det roterede øjenmidtpunkt (Mr) til midten af det bagudrettede billede bestemmes. Denne afstand defineres som aeye.
 3.5.
 Beregning af synsvinklen til prøveemnerne
 Følgende ligning anvendes til beregning af synsvinklen:
 hvor i kan tage værdien af enten prøveemnet G, H eller I, og arcus sinus (sin-1) beregnes i grader.
 BILAG 10
 Prøvningsmetoder for detektionssystemer
 1.
 Detektion i det horisontale område bag ved køretøjet
 Lydsignalsystemer skal opfylde prøvningen i punkt 1.3.1 i dette bilag. Hvis lydsignalsystemerne opfylder prøvningen i punkt 1.4 i dette bilag, anses prøvningen i punkt 1.3.1 i dette bilag dog for at være opfyldt.
 1.1.
 Prøvningsbetingelser
 Prøveemnet skal være i overensstemmelse med punkt 7.1 i ISO 17386:2010. Under prøvningen må vindhastigheden ikke være over 1 m/s. Temperaturen skal være 20 ± 5 °C og luftfugtigheden skal være 60 ± 25 %. Det må ikke regne eller sne. Prøvningen udføres på en flad og tør asfalt- eller betonoverflade. Prøvningen må ikke påvirkes af refleksion af lydbølger eller elektromagnetiske bølger fra vægge,


text:
hjælpeudstyr eller andre objekter i omgivelserne.
 1.2.
 Forberedelse af prøvningerne
 Der skal anvendes ét prøveemne. Afstanden fra bagkanten af køretøjet til prøveemnet og prøveemnets placering vælges af fabrikanten for at sikre detektion af prøveemnet. Prøveemnet skal være placeret inden for de detekterbare gitterlinjer inden for det bageste vandrette område i punkt 1.3.1 i dette bilag. Prøvningskøretøjet skal i starttilstand have detektionssystemet i aktiveret tilstand, som angivet [af fabrikanten ELLER i instruktionsbogen], og det skal være parkeret. Her betyder »parkeret«, at P-positionen (parkering) vælges for køretøjer udstyret med automatgear, eller at frigear vælges, og parkeringsbremsen aktiveres for køretøjer udstyret med manuel gearkasse.
 1.3.
 Prøvningsmetode
 1.3.1.
 Detektionsfelt
 Den maksimale detektionsafstand i punkt 5.4.2 og 5.4.3 i ISO 17386:2010 skal være 1,0 m (klasse R2). Rektanglets bredde, w_r, er lig med køretøjets bredde målt langs bagakslen. Målene rundes op til nærmeste 0,1 m. Figuren nedenfor viser eksempler på forskellige w_r (figur 1 og 2).
 1.3.2.
 Mindste detektionsrate
 Den mindste detektionsrate, der kræves for det bageste vandrette område, skal være som følger:
 a)
 90 % for A1 som defineret i punkt 5.4.3 i ISO 17386:2010
 b)
 87 % for »rear-2 range« i A2 som defineret i punkt 5.4.3 i ISO 17386:2010
 Der må ikke være noget uopdaget hul, der er større end et kvadrat bestående af to gitre ved siden af hinanden.
 Her skal prøvningsprocedurerne for det horisontale prøvningsområde være i overensstemmelse med punkt 7.3 i ISO 17386:2010.
 Når advarslen lyder kontinuerligt i mere end 5 sekunder, vurderes det, at prøveemnet er detekteret. Detektionsprøvningen skal udføres 1 gang for hvert prøveemne. Om nødvendigt, kan det dog efter aftale mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten vurderes, at prøveemnet detekteres, hvis der gives advarsler i 4 ud af 5 prøvninger.
 1.4.
 Alternativ (forenklet) prøvningsprocedure
 1.4.1.
 Detektionsfelt
 Overvågningsområderne er de ti punkter, der er vist i figur 3 nedenfor inden for overvågningsområdet i punkt 1.3.1.
 1.4.2.
 Mindste detektionsrate
 Den mindste detektionsrate, der kræves for området på 10 punkter, skal være 100 %.
 Når advarslen lyder kontinuerligt i mere end 5 sekunder, vurderes det, at prøveemnet er detekteret. Detektionsprøvningen skal udføres 1 gang for hvert prøveemne. Om nødvendigt, kan det dog efter aftale mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten vurderes, at prøveemnet detekteres, hvis der gives advarsler i 4 ud af 5 prøvninger.
 1.4.3.
 Selvtest og fejlmeldinger
 I henhold til punkt 5.5 i ISO 17386:2010 skal systemet omfatte selvtestfunktioner. Systemet skal give oplysninger om systemsvigt, der er i overensstemmelse med punkt 17.2.5 i dette regulativ, når der detekteres en fejltilstand.
 2.
 Responstid
 2.1.
 Prøvningsbetingelser
 a)
 Køretøjet skal forblive parkeret, indtil det er sikret, at alle elektroniske systemer er deaktiverede, eller i mindst 30 minutter.
 b)
 Det er tilladt, at prøvningspersonalet eller prøvningsudstyret allerede befinder sig i køretøjet.
 c)
 Det sikres, at gearvælgeren er i frigear eller i fremadgående gear.
 d)
 Prøvningen kan begynde med åbning af førerdøren. Når døren er åbnet, lukkes den igen.
 2.2.
 Prøvningsprocedure
 a)
 Et prøveemne placeres i det foreskrevne detektionsfelt.
 b)
 Køretøjet sættes i aktiv køretøjstilstand. Denne foranstaltning skal starte/igangsætte den første timer.
 c)


text:
Der ventes i mindst 6 sekunder.
 d)
 Bakmanøvren startes ved at sætte køretøjet i bakgear. Hvis det ikke er muligt at sætte køretøjet i bakgear 6 sekunder efter, at det er sat i aktiv køretøjstilstand, skal bakmanøvren påbegyndes, så snart det er teknisk muligt. Den anden timer startes/sættes i gang i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer og senest, når bakgearet er i indgreb.
 e)
 Responstiden registreres på den anden timer, indtil informationssignalet er tilgængeligt.


text:
 Avis juridique important
 |
 21981D0831(13)
 Afgørelse nr. 2/81 truffet af Den blandede Komité EØF- Sverige af 23. juni 1981 om ændring af protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne fur administrativt samarbejde, for at tage hensyn til ændringen i den internationale metode til fastlæggelse af »toldværdien«
 EF-Tidende nr. L 247 af 31/08/1981 s. 0026 - 0026
 DEN BLANDEDE KOMITÉS AFGOERELSE Nr. 2/81 af 23. juni 1981 om aendring af protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde, for at tage hensyn til aendringen i den internationale metode til fastlaeggelse af »toldvaerdien«DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR - under henvisning til overenskomsten mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og kongeriget Sverige, undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, under henvisning til protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde, saerlig artikel 28, og ud fra foelgende betragtning: det er noedvendigt at aendre forklarende note nr. 6 til naevnte protokol som foelge af vedtagelsen af aftalen om anvendelsen af artikel VII i Den almindelige overenskomst om Told og Udenrigshandel, udfaerdiget i Genève den 12. april 1979, der indeholder en ny international metode til fastlaeggelse af »toldvaerdien« - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 Andet afsnit i forklarende note nr. 6 til protokol nr. 3 affattes saaledes: »Ved »toldvaerdi« forstaas den vaerdi, der er fastlagt i overensstemmelse med aftalen om anvendelsen af artikel VII i Den almindelige overenskomst om Told og Udenrigshandel, udfaerdiget i Genève den 12. april 1979«. Artikel 2 Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. januar 1981. Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. juni 1981. Paa Den blandede Komités vegneBengt RABAEUSFormand


text:
Nr. L 355/ 10 Dc Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 12. 73
 AFTALE
 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Libanon vedrørende
 levering af skummetmælkspulver som fødevarehjælp
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ,
 på den ene side,
 REGERINGEN I REPUBLIKKEN LIBANON ,
 på den anden side,
 HAR VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede
 udpeget :
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER :
 REGERINGEN I REPUBLIKKEN LIBANON :
 SOM ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER :
 Artikel 1 Artikel IV
 Det europæiske økonomiske Fællesskab, herefter be Modtagerlandet forpligter sig til af træffe alle nød
 nævnt » Fællesskabet«, leverer som gave til republik vendige foranstaltninger med henblik på transport og
 ken Libanon, herefter benævnt »modtagerlandet«, en forsikring af de leverede varer fra lossehavnene til
 mængde på 250 tons skummetmælkspulver; denne bestemmelsesstederne.
 vares kvalitet og betingelserne for emballage fastsæt
 tes i bilag I, som udgør en integrerende del af denne Artikel V
 aftale.
 Modtagerlandet forpligter sig til at anvende de som
 fødevarehjælp modtagne varer som forbrugsvarer og
 Artikel 11 til gratis at uddele dem til flygningebefolkningerne.
 Leveringerne sker cif lossehavn i modtagerlandet. Artikel VI
 De kontraherende parter forpligter sig til at gennem
 Artikel 111
 føre denne aftale, således at produktionens og den
 internationale håndels normale struktur ikke berøres .
 Med henblik herpå træffer de de nødvendige foran
 Fællesskabets og modtagerlandets forpligtelser og staltninger for at sikre, at leverancerne som fødeva
 ansvar navnlig vedrørende leveringen og overtagelsen rehjælp ikke erstatter, men supplerer de handelstrans
 defineres i bilag II, som udgør en integrerende del af aktioner, der med rimelighed kunne forventes i man
 denne aftale . gel af sådanne leverancer.
 /
 ---pagebreak--- 24 . 12 . 73 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 355 / 11
 Artikel Vil — hver tredje måned indtil de som hjælp modtagne
 mængder er fuldstændig opbrugt : distribuerede
 Modtagerlandet træffer alle hensigtsmæssige foran mængder, modtagernes antal og art, distributions
 staltninger for at forhindre: steder, tidsforløb og distribution.
 — reeksport af de varer, der er modtaget som føde
 varehjælp, såvel som produkter, der er fremstil Artikel IX
 let af denne leverance;
 — handelsmæssig og ikke-handelsmæssig udførsel Modtagerlandet træffer alle hensigtsmæssige foran
 inden for 6 måneder efter den seneste levering staltninger for at gøre det muligt for de af Fællesska
 såvel af det lokalt fremstillede skummetmælkspul bet behørigt befuldmægtigede personer på stedet at
 ver, som måtte være af samme art som det, der følge transaktionerne i forbindelse med gennemfø
 relsen af aftalen .
 er modtaget som fødevarehjælp, som af de for
 arbejdningsprodukter, der er fremstillet deraf.
 Artikel X
 Artikel VIII
 På begæring af en af de kontraherende parter råd
 Modtagerlandet forpligter sig til at give Fællesskabet fører disse sig med hinanden om alle spørgsmål ved
 rørende anvendelsen af denne aftale .
 meddelelse om gennemførelsesbetingelserne for denne
 aftale. I dette øjemed giver det Kommissionen for
 De europæiske Fællesskaber følgende oplysninger : Artikel XI
 — senest tredive dage efter losningen af hver sending :
 skibets ankomsthavne og — tidspunkter, art, Denne aftale er affattet i to eksemplarer på dansk,
 mængde


text:
og kvalitet af de lossede varer; datoen engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk og tysk, og
 for losningens fuldførelse; hver af disse tekster har gyldighed.
 BILAG I
 Skummetmælkspulverets kvalitet og betingelserne for emballage
 I. Krav med hensyn til kvalitet :
 a) indhold af mælkefedt : højst 1,5%
 b) indhold af vand : højst 4,0%
 c) samlet syreindhold udtrykt i mælkesyre : højst 0,15% (18° Dornic)
 d) neutraliseringsmiddel : påvisning negativ
 e) tilladte tilsætninger : ingen
 f) phosphatase : påvisning negativ
 g) opløselighed : højst 0,5 ml (mindst 99% )
 h) renhedsgrad : mindst filterprøve B (15,0 mgj
 i) indhold af kim : højst 50 000 pr. g
 k) påvisning af kolibakterier : negativ i 0,1 g
 1) smag og lugt : ren
 m) udseende : hvid eller let gullig farve, ingen
 urenheder og farvede partikler
 ---pagebreak--- Nr. L 355/ 12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24 . 12 . 73
 II. Emballage :
 a) bestemt til en nettovægt af 25 kilogram ;
 b) sammensætning :
 aa) 4 papirsække » Kraft«, med en papirtykkelse, der svarer til en vægt på mindst 70g pr. m2
 1 papirsæk af tjærepapir som mellemlag, med en papirtykkelse, der svarer til en
 vægt på mindst 140 g pr. m2
 1 polyethylen indersæk, mindst 0,06 mm tyk, som er svejset med dobbelt binding
 eller
 bb) 1 sæk af » clupak-poly-duplopapir«, med en papirtykkelse, der svarer til en vægt på
 mindst 50/20/50 pr. m2 ;
 2 papirsække » Kraft«, med en papirtykkelse, der svarer til en vægt på mindst
 70/75 g pr. m2 ;
 1 polyethylenindersæk, mindst 0,10 mm tyk ;
 c) påskrift på emballagen ( på fransk) :
 LAIT ECRÉMÉ EN POUDRE — DON DE LA COMMUNAUTE ECONOMIQUE
 EUROPÉENNE A
 BILAG 11
 Bestemmelser fastsat i artikel III i aftalen
 Artikel 1
 Levering har fundet sted og risikoen overgår fra Fællesskabet til modtagerlandet, når varerne
 faktisk overtages i skibets last i lossehavnen .
 Modtagerlandet afholder alle omkostninger efter varernes levering, herunder losseomkostninger
 (såsom omstuvning, ophejsning, modtagelse) samt eventuelle lægterpenge.
 Eventuelle omkostninger for overliggedage eller en eventuel ekspeditionspræmie (dispatch
 money) i lossehavnen afholdes af modtagerlandet eller kommer dette til gode. Beløbenes størrelse
 og de nærmere retningslinjer, der er fastsat i kontrakten mellem Fællesskabets i artikel 4 omhand
 lede befuldmægtigede og fragtføreren , må på forhånd aftales mellem den befuldmægtigede og
 modtagerlandets i artikel 4 nævnte ladningsmodtager.
 Artikel 2
 Fællesskabet giver så hurtigt som muligt efter ombordbringelsen af varen meddelelse til modtager
 landet med angivelse af skib, tidspunkt for lastning, varens mængde og kvalitet konstateret ved
 lastningen samt lossehavn.
 Artikel 3
 Fællesskabet giver modtagerlandet meddelelse om det forventede tidspunkt for skibets ankomst
 til lossehavnen mindst ti fulde dage før dette tidspunkt.
 Fællesskabet lader i certepartiet indsætte en klausul om , at kaptajnen er forpligtet til mindst
 tooghalvfjerds timer i forvejen at oplyse modtagerlandet om det sandsynlige tidspunkt for skibets
 ankomst til lossehavnen .
 Artikel 4
 Til gennemførelsen af bestemmelserne i dette bilag udpeger Fællesskabet en befuldmægtiget,
 hvis navn og adresse det rettidigt meddeler modtagerlandet.
 Modtagerlandet udpeger i hver lossehavn en ladningsmodtager, hvis navn


text:
17. 12. 73 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 347/37
 DEN BLANDEDE KOMITES BESLUTNING Nr. 9/73
 om supplering og ændring af artiklerne 24 og 25 i Protokol nr. 3 vedrørende definitionen
 af begrebet »varer med oprindelsesstatus « og metoderne for administrativt samarbejde
 DEN BLANDEDE KOMITE HAR de toldbestemmelser, der er i kraft i Schweiz eller
 i de to andre lande, og som er omhandlet i over
 enskomstens artikel 3 , stk. 1 , for :
 under henvisning til overenskomsten mellem Det
 europæiske økonomiske Fællesskab og Schweiz, un a) varer, der opfylder betingelserne i denne pro
 dertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, tokol, og for hvilke der er udstedt et varecerti
 fikat, hvoraf det fremgår, at de alene i Schweiz
 under henvisning til Protokol nr. 3 vedrørende defi eller i de to førnævnte lande eller i de fem
 nitionen af begrebet » varer med oprindelsesstatus « andre i artikel 2 i denne protokol nævnte lan
 og metoderne for administrativt samarbejde, i det de har opnået oprindelsesstatus eller har gen
 følgende benævnt Protokol nr. 3 , især artikel 28 , og nemgået yderligere forarbejdning ;
 ud fra følgende betragtninger :
 b ) varer, der opfylder betingelserne i denne pro
 tokol, undtagen varer henhørende under ka
 Den blandede Komités afgørelse nr. 6/73 af 30 . ja pitlerne 50 - 62, og for hvilke der er udstedt
 nuar 1973 har indført visse ændringer i artikel 25 , et varecertifikat, hvoraf det fremgår :
 stk. 1 , i Protokol nr. 3 for at undgå, at der på be
 kostning af varer med oprindelsesstatus i henhold til
 overenskomsten af 22. juli 1972 sker forskydninger i 1 . at de er fremstillet ved forarbejdning af
 forsyningskilderne, som vil kunne finde sted, indtil varer, som på tidspunktet for deres ud
 told er afskaffet mellem Fællesskabet i dets oprinde førsel fra Fællesskabet i dets oprindelige
 lige udstrækning og Irland på den ene side og Schweiz udstrækning eller fra Irland allerede dér
 på den anden side; den nævnte afgørelse har følgelig havde opnået oprindelsesstatus,
 ændret artiklerne 23 og 24;
 2 . og at merværdien, erhvervet i Schweiz, i de
 det er under hensyntagen til, at der opstår yderligere to ovennævnte lande eller i de fem andre i
 risiko for sådanne forskydninger i forsyningskilderne, artikel 2 i denne protokol nævnte lande,
 nødvendigt at indføre nye ændringer i bestemmel udgør 50 % eller mere af værdien af disse
 serne i artikel 25, stk. 1 , i Protokol nr. 3 , varer ;
 BESLUTTET : c) varer, der opfylder betingelserne i denne pro
 tokol, og som er anført i kolonne 2 nedenfor,
 Artikel 1
 og for hvilke, der er udstedt et varecertifikat,
 hvoraf det fremgår, at de er fremstillet ved
 forarbejdning af varer, der er anført i kolonne
 Artikel 25, stk. 1 , i Protokol nr. 3 affattes således : 1 nedenfor, og som på tidspunktet for deres
 udførsel fra Fællesskabet i dets oprindelige ud
 » 1 . Ved indførsel i Schweiz eller i Danmark eller strækning eller fra Irland allerede dér


text:
havde
 i Det forenede Kongerige gælder fordelene ifølge opnået oprindelsesstatus .
 ---pagebreak--- Nr. L 347/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 17 . 12 . 73
 Kolonne 1 Kolonne 2
 Anvendte materialer Fremstillede varer
 1. ex 11.08 Stivelse fremstillet på basis af majs eller ex 35.05 Stivelsesklister
 kartofler
 2. 73.12 Bånd af jern og stål, varmt - eller koldt 73.18 Rør og røremner, af jern og stål (undtagen
 valsede rør henhørende under pos. 73.17 og 73.19)
 3. 74.01 Kobbersten ; ubearbejdet kobber også 74.03 Stænger, profiler og tråd , af kobber
 raffineret ; affald og skrot af kobber
 74.04 Plader og bånd, af kobber
 74.05 Folie af kobber med en tykkelse ( uden
 underlag) af højst 0,15 mm, også mønster
 presset, tilskåret, perforeret, overtrukket,
 med påtryk eller med underlag af papir
 eller andet forstærkningsmateriale
 74.06 Pulver og skæl, af kobber
 74.07 Rør, røremner og hule stænger, af kobber
 74.08 Rørfittings af kobber , (f.eks. rørknæ ,
 muffer og flanger)
 74.10 Snoet tråd , kabler , tovværk , flettede
 bånd o. lign. af kobbertråd (undtagen
 isoleret tråd m.v. til elektrisk brug)
 85.23 Isolerede (herunder lakerede eller anodi
 serede) elektriske ledninger, tråde , kabler,
 skinner, bånd o.lign. (herunder koaksial
 kabler), forsynet med forbindelsesdele
 4. 75.01 Nikkelsten, nikkelspeis og andre mellem 75.02 Stænger, profiler og tråd , af nikkel
 produkter fra nikkelfremstillingen ; ube
 arbejdet nikkel (undtagen de under pos. 75.03 Plader, bånd og folie, af nikkel ; pulver
 75.05 hørende anoder) ; affald og skrot, og skæl, af nikkel
 af nikkel
 75.04 Rør, røremner, hule stænger og rør
 fittings (f.eks. rørknæ, muffer og flanger),
 af nikkel
 5. ex 85.24 Kulelektroder ex 85.24 Grafitelektroder
 6. Materialer, der ikke henhører under kapitlerne 50 Alle varer henhørende under kapitlerne 50 til 62
 til 62
 7. ex kapit- Fibre, garn, monofilamenter og strimler Alle varer, henhørende under kapitlerne 50 til 62 , der
 lerne af tekstilmaterialer undtagen de tekstil består af to eller flere tekstilmaterialer
 50 til 57 materialer, der, beregnet efter vægt,
 udgør varens hovedbestanddel, forudsat
 at deres vægt højst udgør 10% af den
 samlede vægt af alle de tekstilmaterialer,
 der indgår i den færdige vare
 8. ex kapit - Garner ex 60.04 Underbeklædningsgenstande, komplette
 lerne og færdige til brug
 50 til 59
 ex 60.05 Yderbeklædningsgenstande og andre va
 rer (undtagen tæpper) komplette og fær
 dige til brug
 ---pagebreak--- 17. 12. 73 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 347/39
 Kolonne 1 Kolonne 2
 Anvendte materialer Fremstillede varer
 9. ex kapit Vævet stof , ubroderet, forudsat at stoffets ex 62.02 Følgende broderede varer : dækketøj , gar
 lerne værdi ikke overstiger 50% af værdien af diner, bordløbere, betræk til stole, arm
 50 til 59 den færdige vare lænsbetræk og pudebetræk (undtagen
 sengelinned) og udstyrsartikler til brug
 i kirker o . lign .
 10 . ex kapit Besætningsartikler og tilbehør ( undtagen Alle varer henhørende under kapitel 60, pos . 60.01—61.04,
 lerne for) 61.06, 61.07, 61.09—61.11 (komplette og færdige til brug),
 50 til 62 61.05 (komplette og færdige til brug) samt varer henhørende
 under pos . 61.08 og kapitel


text:
62
 11 . ex 57.07 Garn af sisal ex 58.02 Gulvtæpper (herunder gulvløbere og måt
 ter) af sisal
 12. 50.03 Affald af natursilke (herunder schappe
 silke og bourettesilke og kokoner, der er
 uanvendelige til afhaspning, samt opkrad
 sede klude)
 Alle varer, henhørende under kapitlerne 50 til 62
 56.03 Affald af kemofibre (herunder garnaffald
 og opkradsede klude), ikke kartet,
 kæmmet eller på anden måde beredt til
 spinding
 13 . 53.05 Uld og andre dyrehår (fine eller grove), Alle varer henhørende under kapitlerne 50 til 57
 kartet eller kæmmet
 14 . ex 56.01 Korte syntetiske kemofibre, ikke kartede , Alle varer henhørende under kapitlerne 50 til 57 und
 kæmmede eller på anden måde beredte tagen pos . 56.04. Korte kemofibre og affald af kemo
 til spinding fibre , kartede, kæmmede eller på anden måde beredt
 til spinding
 ex 56.02 Bånd (tow) til fremstilling af korte Følgende varer henhørende under kapitlerne 58 til 62 :
 syntetiske kemofibre ex 59.01 : Hygiejnebind
 ex 59.04 : Sejlgarn, reb og tovværk, også flettet
 (undtagen enkelttrådet garn af endeløse
 syntetiske kemofibre)
 15 . ex 56.01 Fibre og bånd (tow) af polypropylen, på ex 59.02 Nålefilt, også imprægneret eller overtruk
 ex 56.02 betingelse af, polypropylenfibrenes værdi ket
 ikke overstiger 40 % af den færdige vares
 værdi
 16 . ex kapit Garner ex 50.09 Vævet stof , farvet, indeholdende mindst
 lerne 80 vægtprocent natursilke ( undtagen
 50 til 57 bourettesilke)
 ex 51.04 Vævet stof af endeløse kemofibre med
 flockprint
 ex 55.09 Andre vævede stoffer af bomuld med flock
 print
 ex 55.09 Organdistoffer, blegede samt mercerise
 rede og mønsterprægede
 ex 56.07 Vævet stof af korte kemofibre (eller af
 affald af kemofibre), med flockprint
 58.01 Gulvtæpper (herunder gulvløbere og måt
 ter) knyttede, også konfektionerede
 ex 59.01 Hygiejnebind
 ---pagebreak--- Nr. L 347/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 12 . 73
 Kolonne 1 Kolonne 2
 Anvendte materialer Fremstillede varer
 ex 59.15 Brandslanger og lignende slanger af teks
 til, i hvilke indholdet af hør eller hamp
 eller begge tilsammen udgør mindst 50
 vægtprocent af tekstilmaterialet
 ex 59.17 Sigteflor
 ex 59.17 Andre artikler af tekstil til teknisk brug
 undtagen af den i bestemmelse 5a til
 kapitel 59 angivne art
 ex 60.03 Strømper, understrømper, sokker, ankel
 sokker, o. lign. varer, komplette og fær
 dige til brug
 ex 60.06 Varer af den i pos . 60.02 til 60.05 om
 handlede art , elastiske eller gummerede
 17. ex kapit Enkelttrådet garn 59.05 Knyttede netstoffer af sejlgarn , reb og tov ,
 lerne værk , også i tilskårne stykker eller kon
 50 til 59 fektionerede ; færdige fiskenet af garn
 sejlgarn , reb og tovværk
 59.06 Andre varer fremstillet af garn, sejlgarn,
 reb og tovværk ( bortset fra tekstilstoffer
 og varer deraf)
 18 . ex kapit Enkelttrådet garn ex 58.08 Netstoffer, med regelmæssige kvadratiske
 lerne eller rhombeformede masker, knyttede i
 55 til 56 hjørnerne, udelukkende af bomuld eller
 af syntetiske kemofibre
 19. ex 51.01 Garn af endeløse syntetiske kemofibre, ex 58.08 Netstoffer, med regelmæssige kvadratiske
 ikke i detailsalgsoplægninger eller rhombeformede masker, knyttede i
 hjørnerne, udelukkende af bomuld eller
 af


text:
syntetiske kemofibre
 ex 51.02 Monofilamenter, strimler (kunstige strå ex 59.04 Sejlgarn, reb og tovværk, også flettet, und
 o.lign.) og imiteret catgut af syntetisk tagen enkelttrådet garn af endeløse
 kemofibermateriale syntetiske kemofibre
 59.05 Knyttede netstoffer af sejlgarn, reb og
 tovværk, også i tilskårne stykker eller kon
 fektionerede ; færdige fiskenet af garn,
 sejlgarn, reb og tovværk
 59.06 Andre varer fremstillet af garn, sejlgarn,
 reb og tovværk (bortset fra tekstilstoffer
 og varer deraf)
 20. ex 51.01 Garn, monofilamenter Strimler (kunstige 58.06 Vævede etiketter, emblemer o.lign., ikke
 ex 51.02 strå o.lign.) og imiteret catgut af kob broderede, i løbende længder eller til
 ex 56.05 berrayon (cuprammoniumrayon) skårne stykker
 21 . ex 51.02 Monofilamenter af polyestere ex 59.17 Stoffer ( bortset fra vævet tekstilfilt) af en
 art, der almindeligvis anvendes i maskiner
 og apparater til fremstilling og efterbe
 handling af papir og pap, herunder rør
 formede eller endeløse varer
 ---pagebreak--- 17 . 12. 73 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 347/41
 Kolonne 1 Kolonne 2
 Anvendte materialer Fremstillede varer
 22 . ex kapit Vævet stof og andre varer undtagen 59.10 Linoleum med tekstil underlag til enhver
 lerne varer henhørende under pos. 59.10 og anvendelse, også i tilskårne stykker ; gulv
 50 til 59 59.11 belægningsmateriale bestående af tekstil
 underlag med anden belægning end Iino
 leumsmasse , også i tilskårne stykker
 ex 59.11 Plader og bånd af ekspanderet gummi ,
 skumgummi eller svampegummi i for
 bindelse med tekstilstof
 23 . ex kapit Vævet stof (undtagen for), på betingelse ex 61.01 Yderbeklædningsgenstande til mænd og
 lerne af, at stoffets værdi (uden for, besæt drenge, komplette og færdige til brug
 50 til 59 ningsartikler og tilbehør ikke medregnet)
 ikke overstiger 45 % af den færdige vares ex 61.02 Følgende yderbeklædningsgenstande til
 værdi kvinder, piger og småbørn , komplette og
 færdige til brug : kjoler, nederdele, jakker ,
 slacks ( undtagen slacks , som er fremstillet
 af stoffer henhørende under pos . 55.08 el
 ler 55.09 ), kostumer (sammensat af en
 jakke og en nederdel eller en jakke og et
 par benklæder) og damefrakker
 24 . ex kapit Vævet stof og trikotagestof, på betingelse ex 61.09 Brystholdere, korsetter, korseletter, taille
 lerne af, at stoffets værdi ikke overstiger 40% korsetter, hofteholdere og lignende un
 50 til 60 af den færdige vares værdi derbeklædningsgenstande, der anvendes
 som støtte for dele af kroppen, komplette
 og færdige til brug
 Bestemmelserne i dette stykke finder kun anvendelse på de varer, som i medfør af
 reglerne i denne overenskomst med tilhørende protokoller, drager fordel af afskaffelse
 af told ved udløbet af den toldafviklingsperiode, der er fastsat for hver vare. Bestemmel
 serne finder ikke anvendelse efter udløbet af den toldafviklingsperiode, der er fastsat
 for hver vare .«
 Artikel 2
 1 . Artikel 24, stk. 1 , i Protokol nr. 3 , affattes således :
 » 1 . Det skal i givet fald fremgå af varecertifikaterne, at de varer, som de vedrører,
 har opnået oprindelsesstatus og har gennemgået yderligere forarbejdning under de
 i artikel 25 , stk. 1 , nævnte betingelser indtil den dato, fra hvilken


text:
tolden på disse
 varer vil være fjernet mellem Fællesskabet i dets oprindelige udstrækning og Irland
 på den ene side og Schweiz på den anden side.«
 2. Note 12 — ad artiklerne 24 og 25 — i bilag I til protokol nr. 3 ophæves .
 Artikel 3
 Den blandede Komités beslutning nr. 6/73 af 30. januar 1973 erstattes af denne af
 gørelse.
 Udfærdiget i Bruxelles , den 20 . august 1973 .
 På Den blandede Komités vegne
 P. H. WURTH
 Formand
 Sekretærerne
 F. BLANKART A. SLINGERLAND


text:
 4.8.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 211/6
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 77/2015
 af 30. april 2015
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen [2016/1260]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 1137/2014 af 27. oktober 2014 om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår håndtering af visse spiselige slagtebiprodukter fra dyr til konsum (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/266 af 16. februar 2015 om anerkendelse af Isle of Man som fri for varroatose og om ændring af bilag til gennemførelsesafgørelse 2013/503/EU (2) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (3)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om veterinære anliggender. Lovgivning om veterinære anliggender finder ikke anvendelse på Liechtenstein, så længe anvendelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter er udvidet til at omfatte Liechtenstein, jf. sektortilpasningerne i bilag I til EØS-aftalen. Denne afgørelse gælder derfor ikke for Liechtenstein.
 (4)
 Bilag I til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel I i bilag I til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 17 (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004) i del 6.1:
 »—
 32014 R 1137: Kommissionens forordning (EU) nr. 1137/2014 af 27. oktober 2014 (EUT L 307 af 28.10.2014, s. 28).«
 2)
 Følgende tilføjes i punkt 59 (Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/503/EU) i del 7.2:
 », som ændret ved:
 —
 32015 D 0266: Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/266 af 16. februar 2015 (EUT L 45 af 19.2.2015, s. 16).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 1137/2014 og gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/266, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 1. maj 2015, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (*).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. april 2015.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 307 af 28.10.2014, s. 28.
 (2) EUT L 45 af 19.2.2015, s. 16.
 (*) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0729(02)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 101/98/KOL den 30. oktober 1998 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 197 af 29/07/1999 s. 0053 - 0053
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALGNr. 101/98/KOLden 30. oktober 1998om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 84/98 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg den 25. september 1998(1);Kommissionens forordning (EF) nr. 211/97 af 4. februar 1997 om ændring af bilag II til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler(2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende led indsættes i punkt 14 (Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90) i kapitel XIII i bilag II til aftalen: "- 397 R 0211: Kommissionens forordning (EF) nr. 211/97 af 4. februar 1997 (EFT L 35 af 5.2.1997, s. 1)."Artikel 2Teksterne til forordning (EF) nr. 211/97 på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 31. oktober 1998, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 1998.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneN. v. LIECHTENSTEINFormand(1) EFT L 189 af 22.7.1999, s. 56.(2) EFT L 35 af 5.2.1997, s. 1.


text:
 Avis juridique important
 |
 21981D0831(15)
 Afgørelse nr. 3/81 truffet af Den blandede Komité EØF- Ostrig af 24. juni 1981 om tillæg til og ændring af liste A og B, der er knyttet som bilag til protokol nr. 3 angående definitionen »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde
 EF-Tidende nr. L 247 af 31/08/1981 s. 0030 - 0030
 DEN BLANDEDE KOMITÉS AFGOERELSE Nr. 3/81 af 24. juni 1981 om tillaeg til og aendring af liste A og B, der er knyttet som bilag til protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejdeDEN BLANDEDE KOMITÉ HAR - under henvisning til overenskomsten mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken OEstrig, undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, under henvisning til protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde, saerlig artikel 28, og ud fra foelgende betragtning: Efter vedtagelsen af Den blandede Komités afgoerelse nr. 1/77 er der i oprindelsesreglerne for enzympraeparater konstateret visse uregelmaessigheder, som boer fjernes - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 I liste A, der er knyttet som bilag til protokol nr. 3, erstattes regelen vedroerende pos. ex 35.07 af regelen i bilag I til denne afgoerelse. Artikel 2 I liste B, der er knyttet som bilag til protokol nr. 3, erstattes reglerne vedroerende ex kapitel 28 - 37 og pos. ex 35.07 af reglerne i bilag II til denne afgoerelse. Artikel 3 Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. september 1981. Udfaerdiget i Bruxelles, den 24. juni 1981. Paa Den blandede Komités vegneJosef MEISLFormand BILAG I>TABELPOSITION> BILAG II>TABELPOSITION>


text:
 Avis juridique important
 |
 21990A0421(05)
 AFTALE MELLEM DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB OG KONGERIGET SVERIGE OM ETABLERING AF ET SAMARBEJDE PAA UDDANNELSESOMRAADET SOM LED I GENNEMFOERELSEN AF COMETT II ( 1990-1994 ) -
 EF-Tidende nr. L 102 af 21/04/1990 s. 0042
 AFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Sverige om etablering af et samarbejde paa uddannelsesomraadet som led i gennemfoerelsen af COMETT II (1990-1994) DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, og KONGERIGET SVERIGE, i det foelgende benaevnt »Sverige«, begge i det foelgende benaevnt »de kontraherende parter« ER - ud fra foelgende betragtninger: Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Raadet«, har ved sin afgoerelse af 16. december 1988 vedtaget anden fase af programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder i Faellesskabet om uddannelse paa teknologiomraadet, i det foelgende benaevnt »COMETT II«; de kontraherende parter har en gensidig interesse i et samarbejde paa dette omraade som led i det bredere samarbejde mellem Faellesskabet og EFTA-landene paa uddannelsesomraadet; isaer vil et samarbejde mellem Faellesskabet og Sverige med sigte paa at virkeliggoere de maal, der er opstillet for COMETT II, i sig selv kunne oege virkningen af COMETT II-aktionerne og herigennem hoejne kvalifikationsniveauet for saa vidt angaar de menneskelige ressourcer i Faellesskabet og i Sverige; de kontraherende parter forventer derfor at drage gensidig fordel af Sveriges deltagelse i COMETT II - BLEVET ENIGE OM FOELGENDE: Artikel 1 Der etableres et samarbejde mellem Faellesskabet og Sverige om uddannelse paa teknologiomraadet som led i gennemfoerelsen af COMETT II. En redegoerelse for COMETT II-programmet og dets maal er indeholdt i bilag I. Artikel 2 Sverige deltager inden for COMETT II's rammer i raekke foranstaltninger med sigte paa at fremme samarbejdet mellem svenske universiteter og virksomheder paa den ene side og universiteter og virksomheder i Faellesskabet paa den anden side om grunduddannelse og efter- og videreuddannelse inden for teknologi, navnlig hoejteknologi. Artikel 3 I denn aftale anvendes udtrykket »universitet« i vid betydning som betegnelse for alle former for uddannelsesinstitutioner paa det postgymnasiale trin, hvor der som led i en grunduddannelse og/eller en efter- og videreuddannelse udstedes eksamensbeviser eller kvalifikationsbeviser svarende til dette niveau, uanset hvorledes disse institutioner benaevnes i de enkelte kontraherende stater; udtrykket »virksomhed« anvendes som betegnelse for alle former for oekonomisk aktivitet, saavel store som smaa og mellemstore virksomheder, uanset disses retlige status og den nye teknologis anvendelsesform. Udtrykket omfatter ligeledes selvstaendige oekonomiske organisationer, navnlig handels- og industrikamre og/eller tilsvarende organer, faglige sammenslutninger samt arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer. Artikel 4 For de forskellige strenge under COMETT II er svenske »universiteter« og »virksomheders« deltagelse i aktiviteter og projekter under COMETT II undergivet foelgende vilkaar og bestemmelser: 1) STRENG A: Udvikling af uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (UPUV) Denne strengs indhold og maal er anfoert i bilag I, nr. 4, afsnit A (A - Det europaeiske net). Sverige og svenske organer kan, paa lige fod med og paa samme vilkaar som Faellesskabets medlemsstater og organer, faa del i de ovennaevnte foranstaltninger. For UPUV'er af sektoriel art gaelder dog foelgende vilkaar: ii) Som


text: initiativtagere til projekter kan universiteter og virksomheder i Sverige kun indgive ansoegning om finansiel stoette til etablering af et sektorielt UPUV, hvori organisationer fra mindst to af Faellesskabets medlemsstater deltager. Saadanne projekter kan desuden omfatte partnerorganisationer fra andre EFTA-lande, der har en samarbejdsaftale om COMETT-II; ii) som deltagere i projekter kan universiteter og virksomheder i Sverige vaere medlemmer af et sektorielt UPUV, der ivaerksaettes af universiteter og/eller virksomheder i et af Faellesskabets medlemsstater, forudsat at det paagaeldende projekt, allerede uden deltagelse af en EFTA-partner, opfylder de opstillede betingelser for stoette til saadanne projekter. Universiteter og virksomheder i Sverige kan ogsaa deltage i projekter, der ivaerksaettes paa initiativ af universiteter og/eller virksomheder i andre EFTA-lande, der har en samarbejdsaftale om COMETT II, forudsat at disse projekter opfylder kravet om, at organer fra mindst to af Faellesskabets medlemsstater deltager i projektet. 2) STRENG B: Udveksling tvaers over graenserne Denne strengs indhold og maal er anfoert i bilag I, nr. 4, afsnit B (B - Udveksling tvaers over graenserne). I henhold til denne aftale kan der via COMETT kun ydes stoette til udvekslinger i begge retninger mellem Sverige og en af Faellesskabets medlemsstater. Universiteter og/eller virksomheder i Sverige kan kun indgive ansoegning om finansiel stoette til at sende og/eller modtage studerende og/eller medarbejdere til og fra henholdsvis virksomheder og universiteter i Faellesskabets medlemsstater. Universiteter og virksomheder i en af Faellesskabets medlemsstater kan kun indgive ansoegning om finansiel stoette til at sende og/eller modtage studerende og/eller medarbejdere til og fra henholdsvis virksomheder og universiteter i Sverige. Udvekslinger mellem to EFTA-lande kan ikke stoettes i henhold til COMETT II. 3) STRENG C: Faelles projekter for efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, og multimedie-fjernundervisning Denne strengs indhold og maal er anfoert i bilag I, punkt 4, afsnit C (C - Faelles projekter for efter- og videreuddannelse i teknologi, navlig hoejteknologi, og multimedie-fjernundervisning). Som initiativtagere til projekter kan universiteter og virksomheder i Sverige kun indgive ansoegning om finansiel stoette til faelles projekter, hvori organisationer fra mindst to af Faellesskabets medlemsstater deltager. Saadanne projekter kan desuden omfatte partnerorganisationer fra andre EFTA-lande, der har en samarbejdsaftale om COMETT II. Som deltagere i projekter kan universiteter og virksomheder i Sverige deltage i et faelles projekt, der ivaerksaettes paa initiativ af et universitet eller en virksomhed i en af Faellesskabets medlemsstater, forudsat at det paagaeldende projekt, allerede uden deltagelse af en EFTA-partner, opfylder de opstillede betingelser for stoette til saadanne projekter. Universiteter og virksomheder i Sverige kan ogsaa deltage i projekter, der ivaerksaettes paa initiativ af et universitet eller en virksomhed i et andet EFTA-land, der har en samarbejdsaftale om COMETT II, forudsat at disse projekter opfylder kravet om, at organer fra mindst to af Faellesskabets medlemsstater deltager i projektet. 4) STRENG D: Supplerende igangsaetnings- og ledsageforanstaltninger Denne strengs indhold og maal er anfoert i bilag I, punkt 4, afsnit D (D - Supplerende igangsaetnings- og ledsageforanstaltninger). Sverige deltager i informationssystemet for COMETT II, isaer gennem samarbejde om etableringen af et nationalt COMETT-informationscenter i Sverige. Sverige og svenske organer kan,


text: paa lige fod med og paa samme vilkaar som Faellesskabets medlemsstater og organer, faa del i de ovennaevnte foranstaltninger. Artikel 5 Sveriges finansielle bidrag ved deltagelse i COMETT II-pro- grammet beregnes i forhold til det beloeb, der hvert aar afsaettes paa De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget til daekning af udgifterne til COMETT II-programmet. Fordelingsnoeglen for Sveriges bidrag fastsaettes som forholdet mellem Sveriges bruttonationalprodukt (BNP) i markedspriser og summen af bruttonationalprodukterne i markedspriser for Faellesskabets medlemsstater og Sverige. Dette forhold beregnes hvert aar paa grundlag af de seneste statistiske oplysninger fra OECD. De finansielle bestemmelser vedroerende det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af COMETT II i Faellesskabet, eksklusive EFTA-landenes bidrag, er anfoert i bilag II. Bestemmelserne vedroerende Sveriges bidrag til udbygningen af COMETT II-programmet er anfoert i bilag III. Artikel 6 Med forbehold af de saerlige forskrifter i artikel 4 vedroerende svenske universiteters og virksomheders deltagelse, er betingelserne og vilkaarene for indgivelse og vurdering af forslag/projekter samt betingelserne og vilkaarene for accept og indgaaelse af kontrakter som led i COMETT II-programmet de samme som dem, der gaelder for universiteter og virksomheder i Faellesskabet. I de af Kommissionen udfaerdigede kontrakter skal angives, hvilke rettigheder og pligter de svenske universiteter og virksomheder har, og isaer hvorledes resultaterne af uddannelsesprojekterne skal spredes, beskyttes og udnyttes. Artikel 7 1. Der nedsaettes en blandet komité. 2. Komitéen skal afgive udtalelser om foelgende: a) I det omfang de er af betydning for de svenske universiteters og virksomheders deltagelse: de generelle retningslinjer for COMETT II-programmet, de generelle retningslinjer for finansiel stoette i henhold til COMETT II-programmet, spoergsmaal vedroerende den generelle balance i COMETT II-programmet, herunder fordelingen mellem de forskellige typer af foranstaltninger; b) de forskellige typer af projekter, der er beskrevet i bilag I. 3. For saa vidt angaar de forhold, der er omhandlet i stk. 2, litra a) og b), forelaegges de komitéen af Faellesskabets repraesentant. 4. Faellesskabets repraesentant traeffer hensigtsmaessige foranstaltninger til at sikre koordination mellem gennemfoerelsen af denne aftale og de afgoerelser, der traeffes af Faelles- skabet med henblik paa gennemfoerelsen af COMETT II. 5. Komitéen er ansvarlig for alle andre forhold vedroerende forvaltningen af aftalen og paaser, at den gennemfoeres paa rette vis. Med henblik herpaa fremsaetter komitéen henstillinger. 6. For at aftalen kan gennemfoeres paa rette vis, udveksler de kontraherende parter oplysninger og raadfoerer sig paa anmodning af en af parterne med hinanden i den blandede komité. 7. Komitéen vedtager sin egen forretningsorden. 8. Komitéen bestaar af repraesentanter for Faellesskabet og repraesentanter for Sverige. 9. Komitéen handler efter faelles overenskomst. 10. Komitéen moedes paa anmodning af en af de kontraherende parter i overensstemmelse med de i forretningsordenen fastsatte betingelser. Artikel 8 Alle afgoerelser vedroerende udvaelgelsen af de forskellige typer af projekter, der er beskrevet i bilag I, traeffes af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber. Artikel 9 Kommissionen drager omsorg for, at den ekspertgrup- pe, der raadgiver Kommissionen om gennemfoerelsen af COMETT II-programmet, sammensaettes paa en saadan maade, at den kan yde den noedvendige raadgivning for saa vidt angaar de svenske universiteters og


text: virksomheders deltagelse. Artikel 10 De kontraherende parter bestraeber sig paa at fremme fri bevaegelighed og ophold for studerende og medarbejdere, der i Sverige og i Faellesskabet deltager i aktiviteter, der er omfattet af aftalen. Artikel 11 Med henblik paa at bistaa Kommissionen med udarbejdelsen af den aarlige rapport om COMETT II samt interimsevalueringsrapporterne og den endelige evalueringsrapport fremsender Sverige til denne et bidrag med beskrivelse af de nationale foranstaltninger, Sverige har truffet i saa henseende. En genpart af de aarlige rapporter samt af interimsevalueringsrapporterne og den endelige evalueringsrapport fremsendes til Sverige. Artikel 12 I forbindelse med ansoegninger, kontrakter, rapporter og andre administrative dispositioner i forbindelse med COMETT II-programmet begraenses de anvendte sprog til de officielle sprog i Faellesskabet. Artikel 13 Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i naevnte Traktat, og paa den anden side for Sveriges omraade. Artikel 14 1. Denne aftale indgaas for COMETT II-programmets gyldighedsperiode. 2. Saafremt Faellesskabet reviderer COMETT II-programmet, kan aftalen genforhandles eller opsiges. Sverige skal underrettes om det noejagtige indhold af det reviderede program inden for en frist paa en uge, efter at det er vedtaget af Faellesskabet. Inden for tre maaneder efter Faellesskabets vedtagelse af afgoerelsen underretter de kontraherende parter hinanden om, hvorvidt de har til hensigt at genforhandle eller opsige aftalen. I tilfaelde af opsigelse, skal de praktiske arrangementer for de loebende forpligtelser forhandles mellem de kontraherende parter. 3. Hver af de kontraherende parter kan til enhver tid anmode om en revision af aftalen. Med henblik herpaa fremsender den en begrundet anmodning til den anden kontraherende part. De kontraherende parter kan give den blandede komité bemyndigelse til at behandle anmodningen og i givet fald fremsaette henstillinger til dem, isaer med henblik paa indledning af forhandlinger. Artikel 15 Denne aftale skal godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med deres egne procedurer. Under forudsaetning af, at de kontraherende parter har givet hinanden notifikation om afslutningen af de procedurer, der er noedvendige i saa henseende, traeder den i kraft den 1. januar 1990. Efter denne dato traeder aftalen i kraft paa den foerste dag i den maaned, der foelger efter notifikationen. Hvis notifikationen ikke har fundet sted senest den 31. marts i et givet aar, traeder aftalens bestemmelser dog foerst i kraft den 1. januar i det efterfoelgende aar. Artikel 16 Denne aftale udfaerdiges i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, tysk og svensk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. Hecho en Bruselas, el diecinueve de diciembre de mil novecientos ochenta y nueve. Udfaerdiget i Bruxelles, den nittende december nitten hundrede og niogfirs. Geschehen zu Bruessel am neunzehnten Dezember neunzehnhundertneunundachtzig. iEgine stis Vryxelles, stis deka ennea Dekemvrioy chilia enniakosia ogdonta ennea. Done at Brussels on the nineteenth day of December in the year one thousand nine hundred and eighty-nine. Fait à Bruxelles, le dix-neuf décembre mil neuf cent quatre-vingt-neuf. Fatto a Bruxelles, addì diciannove dicembre millenovecentottantanove.


text: Gedaan te Brussel, de negentiende december negentienhonderd negenentachtig. Feito em Bruxelas, em dezanove de Dezembro de mil novecentos e oitenta e nove. Utferdiget i Brussel, den nittende desember nittenhundreogaattini. Por el Consejo de las Comunidades Europeas For Raadet for De Europaeiske Faellesskaber Fuer den Rat der Europaeischen Gemeinschaften Gia to Symvoylio ton Evropaikon Koinotiton For the Council of the European Communities Pour le Conseil des Communautés européennes Per il Consiglio delle Comunità europee Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen Pelo Conselho das Comunidades Europeias Foer Europeiska gemenskapernas raad Por el Gobierno del Reino de Suecia For kongeriget Sveriges regering Fuer die Regierung des Koenigreichs Schweden Gia tin Kyvernisi toy Vasileioy tis Soyidias For the Government of the Kingdom of Sweden Pour le gouvernment du Royaume de Suède Per il Governo del Regno di Svezia Voor de Regering van het Koninkrijk Zweden Pelo Governo do Reino da Suécia Foer Konungariket Sveriges regering BILAG I 1. COMETT II-programmet er udformet som en raekke foranstaltninger paa tvaers af graenserne med sigte paa at styrke og fremme det europaeiske samarbejde mellem universiteter og virksomheder inden for grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, i takt med den teknologiske udvikling og de samfundsmaessige forandringer og i relation til gennemfoerelsen af det indre marked og styrkelsen af den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet. Disse foranstaltninger tager sigte paa personer under uddannelse, herunder personer, der har afsluttet deres grunduddannelse, samt erhvervsaktive personer, indbefattet arbejdsmarkedets parter og de involverede undervisere. 2. Inden for COMETT II-programmet vil de projekter, der opnaar stoette fra Faellesskabet, blive udvalgt afhaengigt af, om de er stimulerende eller tjener som eksempel, og om de bidrager til virkeliggoerelsen af de i afgoerelsens artikel 3 opstillede maal. Ved udvaelgelsen af projekterne paa de forskellige omraader vil der blive taget hensyn til udviklingen i rammeprogrammet for teknologisk F & U, med henblik paa at fremme uddannelsesinitiativer, der er affoedt af Faellesskabets forskning, dog saaledes at overlapning undgaas. Der vil endvidere blive taget hensyn til virksomhedernes og deres hoejt uddannede personales kvalifikationsbehov, navnlig de smaa og mellemstore virksomheders behov, samt til de regioner, hvor samarbejdet mellem universiteter og virksomheder hidtil har vaeret meget beskedent. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa uddannelser, der tager sigte paa de nye faerdigheder saavel inden for hoejteknologi som inden for de sektorer, hvor disse teknologier traditionelt finder anvendelse samt inden for teknologioverfoersel og -forvaltning. 3. De projekter, hvortil Faellesskabet vil yde stoette, vil blive udvalgt blandt de projekter, der: iii) har til formaal at udvikle en strategi, der - i henseende til indhold, mekanismer eller vekselvirkning - er ny ikke blot for de involverede universiteter og virksomheder, men ogsaa for medlemsstaterne og for Faellesskabet som saadant iii) udformes med henblik paa at muliggoere en omfattende og reel udbredelse af resultaterne, ikke blot i de implicerede medlemsstater, men i hele Faellesskabet iii) udtrykkeligt udformes med henblik paa at stimulere en tilsvarende udvikling andre steder i Faellesskabet og yderligere at fremme deres udvikling i de involverede universiteter og virksomheder. 4.


text: Som led i COMETT II-programmet gennemfoeres foelgende foranstaltinger: A. Det europaeiske net a) Udvikling og styrkelse af uddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og virksomhedet (UPUV) samt udvidelse af det europaeiske net saavel paa regionalt plan som inden for enkelte sektorer for yderligere at fremme samarbejdet tvaers over graenserne og navnlig for: iii) at bidrage til fastlaeggelsen af behovene for teknologiuddannelsen og opfyldelsen af disse behov i samarbejde med de kompetente organer iii) at stoette og lette udviklingen og anvendelsen af projekter, som henhoerer under COMETT II- programmets oevrige strenge iii) at styrke samarbejdet og de interregionale overfoersler mellem medlemsstaterne inden for udvikling af grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi samt anvendelse og overfoersel af denne teknologi iv) at udvikle et samspil i form af sektorspecifikke net paa tvaers af graenserne mellem projekter henhoerende under programmets forskellige strenge inden for samme uddannelsesomraade. b) Faellesskabet yder finansiel stoette til aktiviteter, der har en europaeisk dimension samt til driften af UPUV'erne. Dette faste bidrag maa ikke overstige 50 % af de stoetteberettigede udgifter. Stoetten til det enkelte UPUV aftager gradvis med lofter paa henholdsvis 70 000 ECU, 60 000 ECU og 50 000 ECU i de foerste tre aar. I saerlige velbegrundede tilfaelde vil Faellesskabets bidrag kunne ydes i en laengere periode end tre aar. Universiteternes yderligere omkostninger som foelge af forberedelsen og gennemfoerelsen af faelles uddannelsesprojekter vil dog i givet fald kunne finansieres af Faellesskabet med indtil 100 %. c) Stoetten til aktiviteterne under streng A som helhed maa ikke overstige 12 % af den samlede aarlige bevilling til COMETT II-programmet, dog med forbehold, for saa vidt angaar denne streng og de foelgende strenge, af eventuelle aendringer i takt med den gradvise gennemfoerelse af naevnte program. B. Udveksling tvaers over graenserne a) Saerlig stoette, som til fordel for samtlige medlemsstater skal fremme udveksling tvaers over graenserne, og som ydes i form af: iii) stipendier til studerende, som tilbringer en uddannelsesperiode paa tre til tolv maaneder i en virksomhed i en anden medlemsstat. Et af de kriterier, der laegges vaegt paa ved udvaelgelsen af de forelagte projekter, er, at den studerendes universitet (i henhold til artikel 2) har forpligtet sig til at drage omsorg for, at denne uddannelsesperiode kan anerkendes som en integrerende del af den studerendes uddannelse, idet der dog tages hensyn til de saerlige forhold og de saerlige muligheder, der goer sig gaeldende i de enkelte landes uddannelsessystemer iii) stipendier til personer, der har afsluttet deres grunduddannelse, og som enten er immatrikuleret ved et universitet, eller som efter eksamen og i overgangsperioden, indtil de foerste gang faar arbejde, tilbringer en uddannelsesperiode paa mellem seks maaneder og to aar i en virksomhed i en anden medlemsstat i tilknytning til et industriudviklingsprojekt i virksomheden iii) stipendier til ansatte paa universiteter og i virksomheder, der udstationeres henholdsvis i en virksomhed eller paa et universitet i en anden medlemsstat for med deres kompetence at styrke uddannelsesaktiviteterne og den praktiske erfaring paa det universitet eller i den virksomhed, hvor de udstationeres. b) Faellesskabets finansielle bidrag begraenses til


text: de direkte og indirekte flytteudgifter for stipendiemodtageren, udgifter til tilrettelaeggelse og opfoelgning af foranstaltningerne samt i givet fald udgifter til sproglig forberedelse af sipendiemodtagerne. Dette bidrag maa ikke overstige et loft paa 6 000 ECU for tolv maaneder pr. modtager under nr. i), 25 000 ECU for 24 maaneder pr. modtager under nr. ii) og 15 000 ECU for tre maaneder pr. modtager under nr. iii). c) Stoetten til aktiviteterne under hele streng B maa ikke overstige 40 % af den samlede bevilling til COMETT II-programmet. C. Faelles projekter for efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, og multimedie-fjernundervisning a) Stoette til kortvarige, intensive kurser i teknologi, navnlig hoejteknologi, der har en europaeisk dimension, med henblik paa hurtig formidling - gennem og paa universiteterne og i og gennem virksomhederne - af resultaterne af forskning og udvikling inden for ny teknologi og dens anvendelse, samt med henblik paa navnlig i de smaa og mellemstore virksomheder at fremme overfoersel af teknologisk innovation inden for de sektorer, hvor denne innovation ikke har vaeret anvendt tidligere. b) Stoette til planlaegning, udvikling og afproevning paa europaeisk plan af faelles projekter vedroerende uddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, som forskellige virksomheder slutter sig sammen om og gennemfoerer i samarbejde med de involverede universiteter fra mindst to forskellige medlemsstater i Faellesskabet inden for omraader, der vedroerer ny teknologi og dens anvendelse. c) Assistance til multilaterale systemer for uddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, der udarbejdes i faellesskab af forskellige virksomheder i forbindelse med de involverede universiteter med henblik paa opbygning af fjernundervisningssystemer, der benytter sig af ny uddannelsesteknologi og/eller som udmunder i overfoerbare uddannelsesprodukter. d) Stoette til de ovennaevnte aktioner, som ivaerksaettes af arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer. e) Ved udvaelgelsen af projekter, der henhoerer under de i litra a) til d) naevnte aktioner, vil Faellesskabet laegge saerlig vaegt paa projekter: iii) som vedroerer teknologi og teknologianvendelse, som kan faa stor betydning for den industrielle udvikling i Faellesskabet iii) som fremmer de smaa og mellemstore virksomheders deltagelse og opfylder deres behov iii) som tager sigte paa uddannelse af det personale, der skal varetage udviklingen af innovationen i virksomhederne, herunder underviserne iv) som under gennemfoerelsen inddrager universitets- og industriparterne fra Faellesskabets mindre udviklede omraader iv) som indebaerer, at virksomhederne tager aktivt del i det forelagte projekt og stoetter det oekonomisk vi) som anviser effektive metoder til, hvordan resultaterne af projekterne kan anvendes og udbredes i Faellesskabet. f) Faellesskabets finansielle bidrag udgoer 50 % af de samlede udgifter til de i litra a) til d) beskrevne initiativer. I almindelighed kan dette bidrag ikke overstige 30 000 ECU pr. kursus for aktioner under litra a) og 500 000 ECU pr. projekt for hele varigheden af projektet for aktioner under litra b) og c). Universiteternes yderligere omkostninger som foelge af forberedelsen og gennemfoerelsen af faelles projekter for efter- og videreuddannelse i hoejteknologi og multimedie-fjernundervisning vil dog i givet fald kunne finansieres af Faellesskabet med indtil 100 %. g) Stoetten til aktiviteterne under streng C som helhed maa ikke overstige 40 % af den samlede bevilling


text: til COMETT II-programmet. D. Supplerende igangsaetnings- og ledsageforanstaltninger a) Disse foranstaltninger tager sigte paa: iiii) stoette til saadanne forberedende aktioner, isaer i de mindre udviklede omraader og navnlig i form af besoeg og moeder, der som potentiel maal har enten udarbejdelse af projekter tvaers over graenserne eller inddragelse af andre partnere i de igangsvaerende projekter iiii) en struktureret udveksling af oplysninger og erfaringer, blandt andet ved finansiel stoette til de COMETT-informationscentre, der er oprettet i hver enkelt medlemsstat med henblik paa at fremme udvekslinger inden for Faellesskabet samt udbredelsen og ivaerksaettelsen af programmet iia) oprettelse at en databank vedroerende projekter, der henhoerer under COMETT, og lignende initiativer, der tages i andre medlemsstater iib) etablering af en elektronisk meddelelsestjeneste mellem projekterne og de partnere, der deltager i programmet iic) et program med arrangementer (konferencer, kollokvier, udstillinger osv.) vedroerende COMETT II iii) analyse af virksomhedernes behov for kvalifikationer paa faellesskabsplan og opfoelgning i form af de noedvendige uddannelser paa baggrund af den nye teknologi og dens anvendelse bl.a. gennem udnyttelse inden for rammerne af COMETT II af det arbejde, som udfoeres andre steder iiv) en bedre gensidig forstaaelse af de problemer, der haemmer udviklingen af uddannelsessamarbejdet paa tvaers af graenserne mellem universiteter og virksomheder, med henblik paa at styrke dette samarbejde iiv) en loebende evaluering af COMETT II i hele gennemfoerelsesperioden og logistisk og teknisk bistand i forbindelse med gennemfoerelsen af programmet. b) Faellesskabets finansielle bidrag til disse ledsageforanstaltninger vil kunne udgoere op til 100 % af de faktiske udgifter i forbindelse med disse initiativer. c) Stoetten til aktiviteterne under streng D som helhed maa ikke overstige 8 % af den samlede bevilling til COMETT II-programmet. BILAG II FINANSIELT BILAG Artikel 1 Det beloeb, eksklusive bidrag fra EFTA-landene, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af COMETT II- programmet i Faellesskabet, og som er fastsat i COMETT-afgoerelsen af 16. december 1988, udgoer 200 mio. ECU for perioden fra 1. januar 1990 til 31. december 1994. Artikel 2 De midler, der afsaettes til COMETT II-programmet, skal vaere i overensstemmelse med Faellesskabets finansielle perspektiver og disses udvikling. De faktiske aarlige bevillinger skal fastsaettes ved Faellesskabets budgetprocedure. Artikel 3 Foer hvert aars begyndelse skal Kommissionen underrette Sverige om stoerrelsen af de bevillinger, der for det paagaeldende aar afsaettes til COMETT II-programmet. Kommissionen underretter Sverige om enhver aendring af dette beloeb, som maatte indtraede i loebet af aaret. BILAG III FINANSIERINGSREGLER Artikel 1 Den gaeldende finansforordning for De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget finder anvendelse, isaer paa forvaltningen af bevillingerne. Artikel 2 Ved begyndelsen af hvert aar, eller hver gang COMETT II-programmet revideres med en deraf foelgende forhoejelse af det beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, fremsender Kommissionen til Sverige en indkaldelse af bidrag svarende til dette lands andel af udgifterne i henhold til aftalen. Dette bidrag skal udtrykkes i ecu og indbetales i ecu paa en bankkonto aabnet af Kommissionen. Sverige betaler sin andel af de aarlige udgifter i henhold til aftalen i overensstemmelse med indkaldelsen af bidrag og senest tre maaneder efter dens meddelelse. Enhver forsinkelse


text:
 23.10.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 280/18
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 84/2008
 af 4. juli 2008
 om ændring af bilag XI (Tjenesteydelser på telekommunikationsområdet) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 67/2008 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 6. juni 2008 (1).
 (2)
 Kommissionens beslutning 2006/771/EF af 9. november 2006 om samordning af frekvensressourcer til kortdistanceudstyr (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Kommissionens beslutning 2006/804/EF af 23. november 2006 om samordning af frekvensressourcer til RFID-udstyr til trådløs identifikation, som anvender UHF-båndet (3), bør indarbejdes i aftalen.
 (4)
 Kommissionens beslutning 2007/344/EF af 16. maj 2007 om ensartet fremlæggelse af oplysninger om brugen af frekvenser i Fællesskabet (4) bør indarbejdes i aftalen.
 (5)
 Kommissionens henstilling 2005/698/EF af 19. september 2005 om opsplitning af regnskaber og omkostningsregnskabssystemer i henhold til rammebestemmelserne for elektronisk kommunikation (5) bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XI til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende punkter indsættes efter punkt 5cy (Kommissionens beslutning 2007/176/EF):
 »5cz.
 32006 D 0771: Kommissionens beslutning 2006/771/EF af 9. november 2006 om samordning af frekvensressourcer til kortdistanceudstyr (EUT L 312 af 11.11.2006, s. 66).
 5cza.
 32006 D 0804: Kommissionens beslutning 2006/804/EF af 23. november 2006 om samordning af frekvensressourcer til RFID-udstyr til trådløs identifikation, som anvender UHF-båndet (EUT L 329 af 25.11.2006, s. 64).
 5czb.
 32007 D 0344: Kommissionens beslutning 2007/344/EF af 16. maj 2007 om ensartet fremlæggelse af oplysninger om brugen af frekvenser i Fællesskabet (EUT L 129 af 17.5.2007, s. 67).«
 2)
 Følgende punkt indsættes efter punkt 26i (Kommissionens henstilling 2000/417/EF):
 »26j.
 32005 H 0698: Kommissionens henstilling 2005/698/EF af 19. september 2005 om opsplitning af regnskaber og omkostningsregnskabssystemer i henhold til rammebestemmelserne for elektronisk kommunikation (EUT L 266 af 11.10.2005, s. 64).«
 Artikel 2
 Den islandske og norske udgave af beslutning 2006/771/EF, 2006/804/EF og 2007/344/EF samt af henstilling 2005/698/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 5. juli 2008, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (6).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2008.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 S.D. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 Formand
 (1) EUT L 257 af 25.9.2008, s. 30.
 (2) EUT L 312 af 11.11.2006, s. 66.
 (3) EUT L 329 af 25.11.2006, s. 64.
 (4) EUT L 129 af 17.5.2007, s. 67.
 (5) EUT L 266 af 11.10.2005, s. 64
 (6) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0257
 2002/257/EF: Afgørelse nr. 1/2002 truffet af Associeringsrådet EU-Rumænien den 18. februar 2002 om vedtagelse af de almindelige vilkår og betingelser for Rumæniens deltagelse i Fællesskabets programmer
 EF-Tidende nr. L 091 af 06/04/2002 s. 0020 - 0021
 Afgørelse nr. 1/2002 truffet af Associeringsrådet EU-Rumænienden 18. februar 2002om vedtagelse af de almindelige vilkår og betingelser for Rumæniens deltagelse i Fællesskabets programmer(2002/257/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side(1) vedrørende Rumæniens deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 1 og 2, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Rumænien deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger inden for en lang række områder. Efter protokollen kan der endvidere føjes andre EF-områder til listen.(2) I henhold til artikel 2 i tillægsprotokollen fastsættes vilkårene og betingelserne for Rumæniens deltagelse i disse aktiviteter af associeringsrådet.(3) De specifikke betingelser, herunder de finansielle følger, for deltagelse i hvert fællesskabsprogram bør aftales mellem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Rumæniens kompetente myndigheder -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Rumænien kan deltage i alle de af Fællesskabets programmer, der er åbne for deltagelse fra central- og østeuropæiske kandidatlande, i overensstemmelse med bestemmelserne om vedtagelse af disse programmer.Artikel 2Rumænien yder et finansielt bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget, der svarer til de specifikke programmer, som Rumænien deltager i.Artikel 3Repræsentanter for Rumænien kan deltage som observatører og for de punkter, der vedrører Rumænien, i de forvaltningsudvalg, der er ansvarlige for at overvåge de programmer, som Rumænien bidrager finansielt til.Artikel 4For projekter og initiativer, der forelægges af deltagere fra Rumænien, gælder så vidt muligt samme betingelser, regler og procedurer vedrørende de pågældende programmer som for medlemsstaterne.Artikel 5De specifikke vilkår og betingelser, herunder finansielle bidrag, for Rumæniens deltagelse i hvert enkelt program aftales mellem Kommissionen og Rumæniens kompetente myndigheder. Hvis Rumænien anmoder om ekstern bistand fra Fællesskabet i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989 om økonomisk bistand til visse lande i Central- og Østeuropa(2), kan ovennævnte specifikke vilkår og betingelser fastsættes på grundlag af en finansieringsprotokol.Artikel 6Denne afgørelse gælder i en ubegrænset periode.Den kan opsiges skriftligt af hver part med seks måneders varsel.Artikel 7Senest tre år efter denne afgørelses ikrafttræden og hvert tredje år herefter kan associeringsrådet revidere gennemførelsen af afgørelsen på grundlag af Rumæniens faktiske deltagelse i et eller flere af Fællesskabets programmer.Artikel 8Denne afgørelse træder i kraft på den første dag i måneden efter associeringsrådets vedtagelse af afgørelsen.Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 2002.På associeringsrådets vegneM. GeoanaFormand(1) EFT L 317 af 30.12.1995, s. 40.(2) EFT L 375 af 23.12.1989, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2666/2000 (EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1).


text:
 22.5.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 154/20
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 nr. 223/2013
 af 13. december 2013
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens direktiv 2009/135/EF af 3. november 2009 om tilladelse til midlertidige undtagelser fra visse kriterier for egnethed som fuldblods- og blodkomponentdonorer, jf. bilag III til direktiv 2004/33/EF, på grundlag af risikoen for en mangelsituation som følge af influenza A (H1N1)-pandemien (1), der er indarbejdet i EØS-aftalen, udløb den 30. juni 2010, og henvisningen hertil skal derfor udgå af EØS-aftalen.
 (2)
 Af praktiske hensyn bør der foretages en omnummerering af de akter, der er opført under overskriften »RETSAKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER SKAL TAGE I BETRAGTNING« i kapitel XIII i bilag II.
 (3)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel XIII i bilag II til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1.
 Teksten til punkt 15zk (direktiv 2009/135/EF) udgår.
 2.
 Under overskriften »RETSAKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER SKAL TAGE I BETRAGTNING« omnummereres punkt 16 (meddelelse fra Kommissionen 310/86) til 18 (Kommissionens afgørelse 2010/453/EU) til punkt 1 til 3.
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft den 14. december 2013, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-Udvalg, jf. EØS aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 3
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2013.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Thórir IBSEN
 Formand
 (1) EUT L 288 af 4.11.2009, s. 7.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 6.5.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 119/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Regulativ nr. 83 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår emissionen af forurenende stoffer i overensstemmelse med kravene til motorbrændstof
 Revision 3
 Supplement 6 til ændringsserie 05 — Trådt i kraft: 2. februar 2007
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Forskrifter og prøvninger
 6.
 Ændringer af køretøjstypen
 7.
 Udvidelse af godkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Overgangsbestemmelser
 12.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der udfører godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder
 Tillæg 1 —
 Procedure for kontrol af produktionens overensstemmelse, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende
 Tillæg 2 —
 Procedure for kontrol af produktionens overensstemmelse, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse enten er utilfredsstillende eller ikke foreligger
 Tillæg 3 —
 Overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning
 Tillæg 4 —
 Statistisk fremgangsmåde ved prøvning af overensstemmelse efter ibrugtagning
 BILAG
 Bilag 1 —
 MOTORENS OG KØRETØJETS SPECIFIKATIONER
 Bilag 2 —
 MEDDELELSE
 Tillæg —
 Oplysninger vedrørende egendiagnosesystemet (OBD)
 Bilag 3 —
 UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET
 Bilag 4 —
 TYPE I-PRØVE (kontrol af emission af udstødningsgasser efter koldstart)
 1.
 Indledning
 2.
 Prøvningscyklus på rullestand
 3.
 Prøvningskøretøj og -brændstof
 4.
 Prøvningsudstyr
 5.
 Forberedelse af prøvningen
 6.
 Fremgangsmåde ved afprøvning på rullestand
 7.
 Fremgangsmåde ved prøvningsudtagning og analyse
 8.
 Bestemmelse af de forurenende gas- og partikelmængder
 Tillæg 1 —
 Inddeling af prøvningscyklus ved type 1-prøvningen
 1.
 Prøvningscyklus
 2.
 Elementær prøvningscyklus for kørsel i byområder (del 1)
 3.
 Prøvningscyklus for kørsel uden for byområder (del 2)
 Tillæg 2 —
 Chassisdynamometer
 1.
 Definition af et chassisdynamometer med fast effektabsorptionskurve
 2.
 Kalibrering af dynamometeret
 3.
 Indstilling af dynamometeret
 Tillæg 3 —
 Et køretøjs fremdriftsmodstand — Målemetode på vej — Simulering på chassisdynamometer
 1.
 Formål
 2.
 Beskrivelse af vejen
 3.
 Atmosfæriske forhold
 4.
 Klargøring af køretøjet
 5.
 Fremgangsmåde
 Tillæg 4 —
 Kontrol af ikke-mekanisk inerti
 1.
 Formål
 2.
 Princip
 3.
 Specifikation
 4.
 Kontrolprocedure
 Tillæg 5 —
 Definition af systemer til prøveudtagning af gasser
 1.
 Indledning
 2.
 Kriterier for systemet med variabel fortynding til måling af udstødningsemissioner
 3.
 Beskrivelse af udstyret
 Tillæg 6 —
 Kalibrering af udstyret
 1.
 Bestemmelse af kalibreringskurven
 2.
 Kontrol af FID-enheden og carbonhydridresponsen
 3.
 Afprøvning af NOx-konverterens virkningsgrad
 4.
 Kalibrering af CVS-systemet
 Tillæg 7 —
 Kontrol af det samlede system
 Tillæg 8 —
 Beregning af masseemissionen af forurenende stoffer
 1.
 Almindelige bestemmelser
 2.
 Særforskrifter for køretøjer med motor med kompressionstænding
 Bilag 5 —
 TYPE II-PRØVE (prøvning af CO-emissionen i tomgang)
 Bilag 6 —
 TYPE III-PRØVE (kontrol af emissionen af krumtaphusgasser)
 Bilag 7 —
 TYPE IV-PRØVE (bestemmelse af fordampningsemissionen fra køretøjer med styret tænding)
 Tillæg 1 —
 Kalibreringsfrekvens og kalibreringsmetode
 Tillæg 2 —
 Lufttemperaturprofil for døgnemissionsprøvningen
 Bilag 8 —
 TYPE VI-PRØVE (kontrol af de gennemsnitlige CO/HC-emissioner efter koldstart ved lav omgivende