text:
af samme type eller en anden type, der er forskellig med hensyn til følgende specifikationer i bilag 4, hvis de CO2-emissioner og det elektriske energiforbrug, der måles af den tekniske tjeneste, ikke overskrider typegodkendelsesværdien med mere end 4 % for køretøjer i klasse M1 og med mere end 6 % for køretøjer i klasse N1:
 7.4.1.
 Referencemasse
 7.4.2.
 Tilladt totalvægt
 7.4.3.
 Karrosseritype
 a)
 for M1: sedan, hatchback, stationcar, coupé, cabriolet, MPV-køretøj (5)
 b)
 for N1: lastbil, varevogn.
 7.4.4.
 For så vidt angår ændringer af andre egenskaber, kan der meddeles udvidelser efter aftale med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.
 7.5. Udvidelse af godkendelse af køretøjer i klasse N1 fra samme familie, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor eller af et hybridt elektrisk fremdriftssystem
 7.5.1. For køretøjer i klasse N1, der er typegodkendt som medlemmer af en køretøjsfamilie under anvendelse af proceduren i punkt 7.6.2, kan typegodkendelsen kun udvides til at omfatte køretøjer fra samme familie, såfremt den tekniske tjeneste mener, at det nye køretøjs brændstofforbrug ikke ligger over det køretøjs brændstofforbrug, som ligger til grund for familiens brændstofforbrug.
 Godkendelserne kan også udvides til at omfatte køretøjer, som:
 a)
 er op til 110 kg tungere end de familiemedlemmer, der er prøvet, forudsat at de højst er 220 kg tungere end de letteste medlemmer af familien, og
 b)
 alene på grund af en ændret dækstørrelse har en lavere total transmissionsudveksling end de medlemmer af familien, der er afprøvet, og
 c)
 stemmer overens med familien i alle andre henseender.
 7.5.2. For køretøjer i klasse N1, der er typegodkendt som medlemmer af en køretøjsfamilie under anvendelse af proceduren punkt 7.6.3, kan typegodkendelsen kun udvides til at omfatte køretøjer fra samme familie uden yderligere prøvning, såfremt den tekniske tjeneste mener, at det nye køretøjs brændstofforbrug ligger inden for de grænser, der dannes af de to køretøjer i familien, der har henholdsvis det største og det mindste brændstofforbrug.
 7.6. Godkendelse af køretøjer i klasse N1 fra samme familie, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor eller af et hybridt elektrisk fremdriftssystem
 Køretøjer i klasse N1 kan typegodkendes inden for en familie som defineret i punkt 7.6.1 under anvendelse af én af de to alternative metoder beskrevet i punkt 7.6.2 og 7.6.3.
 7.6.1. N1-køretøjer kan grupperes i en køretøjsfamilie i dette regulativs betydning, hvis følgende parametre er identiske eller holder sig inden for nærmere fastsatte grænser:
 7.6.1.1.
 Identiske parametre er:
 a)
 fabrikant og type som defineret i bilag 4, punkt 2
 b)
 slagvolumen
 c)
 emissionskontrolsystem
 d)
 brændstofsystemtype som defineret i bilag 4, punkt 6.7.2.
 7.6.1.2.
 Følgende parametre skal holdes inden for følgende grænser:
 a)
 totalt udvekslingsforhold (højst 8 % højere end det laveste) som defineret i bilag 4, punkt 6.10.3
 b)
 referencemasse (højst 220 kg lettere end den tungeste)
 c)
 frontareal (højst 15 % mindre end det største)
 d)
 motoreffekt (højst 10 % mindre end den højeste værdi).
 7.6.2. En køretøjsfamilie som defineret i punkt 7.6.1 kan typegodkendes med data vedrørende CO2-emissioner og brændstofforbrug, der er fælles for alle medlemmer af familien. Den tekniske


text:
tjeneste skal til afprøvning vælge det medlem af familien, som tjenesten anser for at have den højeste CO2-emission. Målingerne udføres som beskrevet i punkt 5 og i bilag 6, og resultaterne i henhold til den metode, der er beskrevet i punkt 5.5 anvendes som typegodkendelsesværdier, der er fælles for alle medlemmer af familien.
 7.6.3. Køretøjer, som er grupperet i en familie som defineret i punkt 7.6.1, kan typegodkendes med individuelle data for CO2-emissioner og brændstofforbrug for hvert af familiens medlemmer. Den tekniske tjeneste udvælger de to køretøjer til afprøvning, som tjenesten anser for at have henholdsvis den højeste og den laveste CO2-emission. Målingerne udføres som beskrevet i punkt 5 og i bilag 6. Hvis fabrikantens data for disse to køretøjer ligger inden for den tolerance, der er beskrevet i punkt 5.5, kan de CO2-emissioner, som fabrikanten har opgivet for alle medlemmer af køretøjsfamilien, anvendes som typegodkendelsesværdier. Hvis fabrikantens data ikke ligger inden for tolerancen, anvendes resultaterne i henhold til den metode, der er beskrevet i punkt 5.5, som typegodkendelsesværdier, og den tekniske tjeneste skal vælge et passende antal andre familiemedlemmer til yderligere prøvninger.
 8. SÆRLIGE BESTEMMELSER
 I fremtiden kan der blive udbudt køretøjer med særligt energieffektive teknologier, som kan underlægges supplerende prøvningsprogrammer. Disse vil blive fastlagt på et senere tidspunkt, hvilket kan kræves af fabrikanten for at demonstrere fordelene ved løsningen.
 9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Køretøjer godkendt i henhold til dette regulativ skal fremstilles således, at de er i overensstemmelse med det typegodkendte køretøj.
 9.2. For således at verificere, at betingelserne anført i punkt 9.1 er overholdt, skal der udføres passende produktionskontrol.
 9.3. Køretøjer, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor
 9.3.1. Som en generel regel kontrolleres de forholdsregler, som skal sikre produktionens overensstemmelse med hensyn til CO2-emissioner fra køretøjer, på baggrund af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.
 Kontrollen af produktionens overensstemmelse er baseret på en vurdering af fabrikantens tilsynsprocedure, som udføres af en kompetent myndighed for at sikre køretøjstypens overensstemmelse med hensyn til emission af CO2.
 Hvis myndigheden ikke er tilfreds med standarden af fabrikantens tilsynsprocedure, kan den kræve, at der gennemføres verifikationsprøvninger på køretøjer i produktion.
 9.3.1.1. Hvis en måling af emissionen af CO2 skal gennemføres på en køretøjstype, som har fået én eller adskillige udvidelser, vil prøvningerne blive udført på det/de køretøj(er), som er tilgængelige på prøvningstidspunktet (køretøj(er) beskrevet i det første dokument eller i efterfølgende udvidelser).
 9.3.1.1.1. Køretøjets overensstemmelse ved CO2-prøvningen.
 9.3.1.1.1.1.
 Tre køretøjer udtages tilfældigt fra serien og prøves i henhold til den procedure, som er beskrevet i bilag 6.
 9.3.1.1.1.2.
 Hvis myndigheden er tilfreds med den produktionsstandardafvigelse, som fabrikanten har angivet, udføres prøvningerne i henhold til punkt 9.3.2.
 Hvis myndigheden ikke er tilfreds med den produktionsstandardafvigelse, som fabrikanten har angivet, udføres prøvningerne i henhold til punkt 9.3.3.
 9.3.1.1.1.3.
 Produktionen af en serie anses for at være overensstemmende eller ikke-overensstemmende på basis af prøvninger af de tre prøveudtagne køretøjer, når først der er truffet en beslutning om godkendelse eller nægtelse af godkendelse for CO2, ifølge de prøvningskriterier, som er

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
anført i den tilhørende tabel.
 Hvis der ikke træffes nogen beslutning om godkendelse eller nægtelse af godkendelse for CO2, udføres en prøvning på et yderligere køretøj (se figur 1).
 9.3.1.1.1.4.
 Når det drejer sig om periodisk regenererende systemer som defineret i punkt 2.19, multipliceres resultaterne med faktoren Ki opnået ved proceduren i bilag 10 på meddelelsestidspunktet for typegodkendelsen.
 På fabrikantens anmodning kan prøvningen udføres straks efter fuldendt regenerering.
 Figur 1
 9.3.1.1.2. Uanset kravene i bilag 6 vil prøvningerne blive udført på ubrugte køretøjer.
 9.3.1.1.2.1.
 På fabrikantens anmodning vil prøvningerne imidlertid blive udført på køretøjer, som er kørt til over maksimalt 15 000 km.
 I dette tilfælde vil tilkøringsproceduren blive udført af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage justeringer på disse køretøjer.
 9.3.1.1.2.2.
 Hvis fabrikanten beder om at gennemføre en tilkøringsprocedure (»x« km, hvor x ≤ 15 000 km), kan den udføres som følger:
 Emissionen af CO2 vil blive målt ved nul og »x« km på det først prøvede køretøj (der kan være det typegodkendte køretøj).
 Evolutionskoefficienten (EC) for emissionen mellem nul og »x« km beregnes som følger:
 Værdien af EC kan være mindre end 1.
 De følgende køretøjer vil ikke blive underlagt tilkøringsproceduren, men deres emission ved nul km vil blive ændret med evolutionskoefficienten EC.
 I dette tilfælde skal følgende værdier anvendes:
 værdien ved »x« km for det første køretøj
 værdierne ved nul km multipliceret med evolutionskoefficienten for de følgende køretøjer.
 9.3.1.1.2.3.
 Som et alternativ til denne procedure kan bilfabrikanten anvende en fast evolutionskoefficient, EC, på 0,92 og multiplicere alle CO2-værdier målt ved nul km med denne faktor.
 9.3.1.1.2.4.
 Til denne prøvning anvendes de referencebrændstoffer, der er beskrevet i bilag 10 og 10a i regulativ nr. 83.
 9.3.2. Produktionens overensstemmelse når fabrikantens statistiske data foreligger.
 9.3.2.1. I de følgende punkter beskrives den procedure, der skal anvendes til at verificere produktionens overensstemmelse med hensyn til CO2, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende.
 9.3.2.2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre indstilles prøveudtagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven ved en fejlprocent på 40 % i produktionen, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt ved en fejlprocent på 65 % i produktionen, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).
 9.3.2.3. Den følgende procedure anvendes (se figur 1):
 Lad L være den naturlige logaritme af CO2-typegodkendelsesværdien:
 xi
 =
 den naturlige logaritme af målingen for det i’te køretøj i stikprøven
 s
 =
 et estimat for produktionens standardafvigelse (efter at have taget den naturlige logaritme af målingerne)
 n
 =
 det aktuelle stikprøveantal.
 9.3.2.4. Beregn for prøven den prøvningsstatistik, som kvantificerer summen af standardafvigelserne for grænsen, og defineret som:
 9.3.2.5. Hvorefter:
 9.3.2.5.1.
 hvis prøvningsstatistikken er større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 1, er resultatet godkendt
 9.3.2.5.2.
 hvis prøvningsstatistikken er mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 1, er resultatet forkastet
 9.3.2.5.3.
 ellers prøves et yderligere køretøj i henhold til bilag 6, og proceduren anvendes for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.
 Tabel 1
 Stikprøvestørrelse
 (kumulativt antal prøvede køretøjer)


text:
Godkendelsesgrænse
 Forkastelsesgrænse
 a)
 b)
 c)
 3
 3,327
 – 4,724
 4
 3,261
 – 4,790
 5
 3,195
 – 4,856
 6
 3,129
 – 4,922
 7
 3,063
 – 4,988
 8
 2,997
 – 5,054
 9
 2,931
 – 5,120
 10
 2,865
 – 5,185
 11
 2,799
 – 5,251
 12
 2,733
 – 5,317
 13
 2,667
 – 5,383
 14
 2,601
 – 5,449
 15
 2,535
 – 5,515
 16
 2,469
 – 5,581
 17
 2,403
 – 5,647
 18
 2,337
 – 5,713
 19
 2,271
 – 5,779
 20
 2,205
 – 5,845
 21
 2,139
 – 5,911
 22
 2,073
 – 5,977
 23
 2,007
 – 6,043
 24
 1,941
 – 6,109
 25
 1,875
 – 6,175
 26
 1,809
 – 6,241
 27
 1,743
 – 6,307
 28
 1,677
 – 6,373
 29
 1,611
 –6,439
 30
 1,545
 – 6,505
 31
 1,479
 – 6,571
 32
 – 2,112
 – 2,112
 9.3.3. Produktionens overensstemmelse, når fabrikantens statistiske data er utilfredsstillende eller ikke foreligger.
 9.3.3.1. I de følgende punkter beskrives den procedure, der skal anvendes til at verificere produktionens overensstemmelse med hensyn til CO2, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse enten er utilfredsstillende eller ikke foreligger.
 9.3.3.2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre indstilles prøveudtagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven ved en fejlprocent på 40 % i produktionen, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt ved en fejlprocent på 65 % i produktionen, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).
 9.3.3.3. Målingen af CO2 betragtes som den logaritmiske normalfordeling og omformes først ved at bestemme deres naturlige logaritmer; mo og m angiver henholdsvis den minimale og maksimale stikprøvestørrelse (mo = 3 og m = 32), og n angiver det pågældende antal stikprøver.
 9.3.3.4. Idet de naturlige logaritmer til værdierne målt i serien er x1, x2, ..., xj, og L er den naturlige logaritme for typegodkendelsesværdien med hensyn til CO2, defineres:
 dj
 = xj
 – L
 9.3.3.5. Tabel 2 angiver værdierne af tallene svarende til afgørelsen godkendt (An) og forkastet (Bn) og det tilhørende aktuelle stikprøveantal. Prøvningsstatistikken er forholdet , som anvendes til at bestemme, om rækken er godkendt eller forkastet som følger:
 for mo ≤ n ≤ m:
 9.3.3.5.1.
 godkend serien, hvis
 9.3.3.5.2.
 forkast serien, hvis
 9.3.3.5.3.
 foretag endnu en måling, hvis
 .
 Tabel 2
 Stikprøvestørrelse
 (kumulativt antal prøvede køretøjer)
 n
 Godkendelsesgrænse
 An
 Forkastelsesgrænse
 Bn
 a)
 b)
 c)
 3
 – 0,80380
 16,64743
 4
 – 0,76339
 7,68627
 5
 – 0,72982
 4,67136
 6
 – 0,69962
 3,25573
 7
 – 0,67129
 2,45431
 8
 – 0,64406
 1,94369
 9
 – 0,61750
 1,59105
 10
 – 0,59135
 1,33295
 11
 – 0,56542
 1,13566
 12
 – 0,53960
 0,97970
 13
 – 0,51379
 0,85307
 14
 – 0,48791
 0,74801
 15
 – 0,46191
 0,65928
 16
 – 0,43573
 0,58321
 17
 – 0,40933
 0,51718
 18
 – 0,38266
 0,45922
 19
 – 0,35570
 0,40788
 20
 – 0,32840
 0,36203
 21
 – 0,30072
 0,32078
 22
 – 0,27263
 0,28343
 23
 – 0,24410
 0,24943
 24
 – 0,21509
 0,21831
 25
 – 0,18557
 0,18970
 26
 0,18970
 0,16328
 27
 – 0,12483
 0,13880
 28
 – 0,09354
 0,11603
 29
 – 0,06159
 0,09480
 30
 – 0,02892
 0,0749
 31
 0,00449
 0,05629
 32
 0,03876
 0,03876
 9.3.3.6. Bemærkninger
 Følgende rekursive formler er nyttige ved beregning af prøvningsstatistikkens successive værdier:


text:
(n = 2,3,...;
 ; v1
 = 0)
 9.4. Køretøjer, der udelukkende drives af et elektrisk fremdriftssystem
 Som en generel regel kontrolleres de forholdsregler, som skal sikre produktionens overensstemmelse med hensyn til elektrisk energiforbrug, på baggrund af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.
 9.4.1. Indehaveren af godkendelsen skal især:
 9.4.1.1.
 sikre, at der foreligger procedurer til effektiv kontrol af produktionens kvalitet
 9.4.1.2.
 have adgang til det udstyr, som er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver godkendt type
 9.4.1.3.
 sikre, at dataene angående prøvningsresultaterne registreres, og at de dertil knyttede dokumenter står til rådighed i et nærmere bestemt tidsrum, der fastsættes efter overenskomst med den administrative myndighed
 9.4.1.4.
 analysere resultaterne af hver enkelt type prøvning for at kontrollere og sikre, at produktet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation
 9.4.1.5.
 sørge for, at der for hver køretøjstype gennemføres de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 7 til dette regulativ; uanset kravene i punkt 2.3.1.6 i bilag 7 vil prøvningerne på fabrikantens anmodning blive udført på ubrugte køretøjer
 9.4.1.6.
 sørge for, at der, hvis en samling af prøver eller prøveemner udviser tegn på manglende overensstemmelse med den pågældende type, foretages en ny prøveudtagning og prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.
 9.4.2. De kompetente myndigheder, der har meddelt godkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder, der anvendes i de enkelte produktionsanlæg.
 9.4.2.1. Ved enhver inspektion skal rapporter om prøvninger og produktionsovervågning forelægges for den besøgende inspektør.
 9.4.2.2. Inspektøren kan udtage tilfældige stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes på baggrund af resultaterne af fabrikantens egen kontrol.
 9.4.2.3. Når kvalitetsstandarden ikke synes tilfredsstillende, eller når det synes nødvendigt at verificere validiteten af de prøvninger, der er udført under punkt 9.4.2.2, skal inspektøren indsamle prøver, der sendes til den tekniske tjeneste, som udførte godkendelsesprøvningerne.
 9.4.2.4. De kompetente myndigheder kan udføre alle de prøvninger, der er beskrevet i dette regulativ.
 9.5. Køretøjer, der drives af et hybridt elektrisk fremdriftssystem
 Som en generel regel kontrolleres de forholdsregler, som skal sikre produktionens overensstemmelse med hensyn til CO2-emissioner og elektrisk energiforbrug for hybride elkøretøjer, på baggrund af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.
 Kontrollen af produktionens overensstemmelse er baseret på en vurdering af fabrikantens tilsynsprocedure, som udføres af en kompetent myndighed for at sikre køretøjstypens overensstemmelse med hensyn til emission af CO2 og elektrisk energiforbrug.
 Hvis myndigheden ikke er tilfreds med standarden af fabrikantens tilsynsprocedure, kan den kræve, at der gennemføres verifikationsprøvninger på køretøjer i produktion.
 Overensstemmelse med hensyn til CO2-emissioner kontrolleres ved hjælp af de statistiske procedurer, som er beskrevet i punkt 9.3.1 til 9.3.3. Køretøjerne prøves i overensstemmelse med proceduren i bilag 8 til dette regulativ.
 9.6. Foranstaltninger, der træffes i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 Hvis der under en inspektion observeres manglende overensstemmelse, skal den kompetente myndighed påse, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionsoverensstemmelsen genetableres hurtigst muligt.
 10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS


text:
MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 10.1. En godkendelse, som er meddelt for en køretøjstype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 9.1 ikke er opfyldt.
 10.2. Hvis en kontraherende part i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ.
 11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 4 til dette regulativ.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 Parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2.
 (3) Gennemsnitsværdi for G20 og G23 referencebrændstoffer ved 15 °C.
 (4) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).
 (5) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).
 BILAG 1
 VÆSENTLIGE SPECIFIKATIONER FOR ET KØRETØJ, DER UDELUKKENDE DRIVES AF EN FORBRÆNDINGSMOTOR, OG OPLYSNINGER OM UDFØRELSE AF PRØVNINGER
 Følgende oplysninger indsendes i de relevante tilfælde i tre eksemplarer og skal indbefatte en sammenfatning.
 Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt detaljerede og have et passende målestoksforhold. De skal være i A4-format eller foldet til dette format. Hvor der måtte være tale om mikroprocessorstyrede funktioner, skal der fremlægges fyldestgørende driftsoplysninger om disse.
 1. GENERELT
 1.1. Fabrikat (fabrikantens navn): ...
 1.2. Type og handelsbetegnelse (anfør enhver variant): ...
 1.3. Typeidentifikationsmærker, såfremt disse er markeret på køretøjet: ...
 1.3.1. Mærkets anbringelsessted: ...
 1.4. Køretøjets klasse: ...
 1.5. Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.6. Navn og adresse på fabrikantens befuldmægtigede repræsentant (hvis relevant): ...
 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 2.2. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): ...
 3. MASSE (i kilogram) (der henvises i givet fald til tegninger)
 3.1. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten (herunder kølemiddel, smøremidler, værktøj, reservehjul og fører): ...
 3.2. Teknisk tilladt totalvægt som oplyst af fabrikanten: ...
 4. BESKRIVELSE AF FREMDRIFTSSYSTEM OG DELE HERAF
 4.1. Forbrændingsmotor
 4.1.1. Motorfabrikant: ...


text:
4.1.2. Fabrikantens motorkode (som markeret på motoren eller andet identifikationsmærke): ...
 4.1.2.1. Arbejdsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakts/totakts (1)
 4.1.2.2. Antal, arrangement og tændingsrækkefølge for cylindre:
 4.1.2.2.1.
 Boring: (2) ... mm
 4.1.2.2.2.
 Slaglængde: (2) ...mm
 4.1.2.3. Slagvolumen: (3) ...cm3
 4.1.2.4. Volumetrisk kompressionsforhold: (4) ...
 4.1.2.5. Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone: ...
 4.1.2.6. Tomgangshastighed: (4) ...
 4.1.2.7. Carbonmonoxidindhold efter volumen i udstødningsgas med motor i tomgang: ... % (ifølge fabrikantens specifikationer) (4) ...
 4.1.2.8. Maksimal nettoeffekt: ... kW ved min– 1
 4.1.3. Brændstof: benzin/blyfri benzin/dieselolie/LPG/NG (1)
 4.1.3.1. Research-oktantal (RON): ...
 4.1.4. Brændstoftilførsel
 4.1.4.1. Med karburator(er): ja/nej (1)
 4.1.4.1.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.4.1.2. Type(r): ...
 4.1.4.1.3. Antal monteret: ...
 4.1.4.1.4. Justeringer: (4)
 4.1.4.1.4.1.
 Dyser: ...
 4.1.4.1.4.2.
 Venturier: ...
 4.1.4.1.4.3.
 Svømmerhusniveau: ...
 4.1.4.1.4.4.
 Svømmerens masse: ...
 4.1.4.1.4.5.
 Svømmernål: ...
 4.1.4.1.5. Koldstartssystem: manuelt/automatisk (1)
 4.1.4.1.5.1. Funktionsprincip: ...
 4.1.4.1.5.2. Funktionsgrænser/indstillinger: (1)
 (4)
 4.1.4.2. Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (1)
 4.1.4.2.1. Beskrivelse af systemet: ...
 4.1.4.2.2. Arbejdsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (1)
 4.1.4.2.3. Indsprøjtningspumpe
 4.1.4.2.3.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.4.2.3.2. Type(r): ...
 4.1.4.2.3.3. Største brændstoftilførsel (1)
 (4): ... mm3/takt eller omdrejning ved pumpehastighed på (1)
 (4): ... min– 1 eller et karakteristikdiagram: ...
 4.1.4.2.3.4. Indsprøjtningsindstilling: (4) ...
 4.1.4.2.3.5. Kurve over indsprøjtningsforstilling (4) ...
 4.1.4.2.3.6. Kalibreringsmetode: prøvebænk/motor (1) ...
 4.1.4.2.4. Regulator
 4.1.4.2.4.1. Type: ...
 4.1.4.2.4.2. Afskæringspunkt:
 4.1.4.2.4.2.1.
 Afskæringspunkt ved belastning: ... min– 1
 4.1.4.2.4.2.2.
 Afskæringspunkt uden belastning: ... min– 1
 4.1.4.2.4.3. Tomgangshastighed: ...min– 1
 4.1.4.2.5. Indsprøjtningsdyse(er):
 4.1.4.2.5.1.
 Fabrikat(er): ...
 4.1.4.2.5.2.
 Type(r): ...
 4.1.4.2.5.3.
 Åbningstryk (4): ...kPa eller karakteristikdiagram: ...
 4.1.4.2.6. Koldstartsystem
 4.1.4.2.6.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.4.2.6.2. Type(r): ...
 4.1.4.2.6.3. Beskrivelse: ...
 4.1.4.2.7. Hjælpestartanordning
 4.1.4.2.7.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.4.2.7.2. Type(r): ...
 4.1.4.2.7.3. Beskrivelse: ...
 4.1.4.3. Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (1)
 4.1.4.3.1. Beskrivelse af systemet:
 4.1.4.3.2. Arbejdsprincip (1): indsugningsmanifold (enkelt/flerpunkts)/direkte indsprøjtning/andet — angives)
 Styreenhed — type (eller nr.): ...
 påbudte oplysninger ved kontinuerlig indsprøjtning; tilsvarende detaljer angives ved andre systemer
 Brændstofregulator — type: ...
 Luftflowføler — type: ...
 Brændstoffordeler — type: ...
 Trykregulator — type: ...
 Mikroomskifter — type: ...
 Tomgangsskrue — type: ...
 Gasspjældhus — type: ...
 Vandtemperaturføler — type: ...
 Lufttemperaturføler — type: ...
 Lufttemperaturomskifter — type: ...
 Beskyttelse mod elektromagnetisk interferens ...
 Beskrivelse og/eller tegning: ...
 4.1.4.3.3. Fabrikat(er): ...
 4.1.4.3.4. Type(r): ...
 4.1.4.3.5. Dyser: Åbningstryk (4) ... kPa eller karakteristikdiagram (4): ...
 4.1.4.3.6. Indsprøjtningsindstilling: ...
 4.1.4.3.7. Koldstartssystem: ...
 4.1.4.3.7.1. Funktionsprincip(per): ...
 4.1.4.3.7.2. Funktionsgrænser/indstillinger (1)
 (4): ...
 4.1.4.4. Fødepumpe
 4.1.4.4.1. Tryk: (4) ... kPa eller karakteristikdiagram: ...
 4.1.4.5. Ved LPG-brændstofsystem: ja/nej (1)
 4.1.4.5.1. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. 67 og dokumentation: ...
 4.1.4.5.2. Elektronisk motorstyreenhed for LPG-drift:
 4.1.4.5.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 4.1.4.5.2.2.
 Type: ...
 4.1.4.5.2.3.
 Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen: ...
 4.1.4.5.3. Yderligere dokumentation:
 4.1.4.5.3.1.
 Beskrivelse af katalysatorens beskyttelse ved omskift mellem benzin og LPG: ...
 4.1.4.5.3.2.
 Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger, mv.) ...
 4.1.4.5.3.3.
 Tegning af symbol: ...
 4.1.4.6. Ved NG-brændstofsystem: ja/nej (1)
 4.1.4.6.1. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. 67: ...
 4.1.4.6.2. Elektronisk motorstyreenhed for NG-drift:
 4.1.4.6.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 4.1.4.6.2.2.
 Type: ...
 4.1.4.6.2.3.
 Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen: ...
 4.1.4.6.3. Yderligere dokumentation:
 4.1.4.6.3.1.
 Beskrivelse af katalysatorens beskyttelse ved omskift mellem benzin og NG: ...
 4.1.4.6.3.2.
 Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger


text:
mv.): ...
 4.1.4.6.3.3.
 Tegning af symbol: ...
 4.1.5. Tænding
 4.1.5.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.5.2. Type(r): ...
 4.1.5.3. Arbejdsprincip: ...
 4.1.5.4. Kurve for fortænding (4): ...
 4.1.5.5. Statisk fortænding (4): ... grader før stemplets topstilling
 4.1.5.6. Gnistgab (4): ...
 4.1.5.7. Kamvinkel: (4) ...
 4.1.5.8. Tændrør:
 4.1.5.8.1. Fabrikat: ...
 4.1.5.8.2. Type: ...
 4.1.5.8.3. Gnistgabindstilling: ... mm
 4.1.5.9. Tændspole
 4.1.5.9.1. Fabrikat: ...
 4.1.5.9.2. Type: ...
 4.1.5.10. Tændkondensator
 4.1.5.10.1. Fabrikat: ...
 4.1.5.10.2. Type: ...
 4.1.6. Kølesystem: væske/luft (1)
 4.1.7. Indsugningssystem:
 4.1.7.1. Tryklader: ja/nej (1)
 4.1.7.1.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.7.1.2. Type(r): ...
 4.1.7.1.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, ladetrykventil)
 4.1.7.2. Intercooler: ja/nej (1)
 4.1.7.3. Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): ...
 4.1.7.3.1. Beskrivelse af indsugningsmanifold (tegninger og/eller fotografier): ...
 4.1.7.3.2. Luftfilter, tegninger: ... eller
 4.1.7.3.2.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.7.3.2.2. Type(r): ...
 4.1.7.3.3. Indsugningslyddæmper, tegninger: ... eller
 4.1.7.3.3.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.7.3.3.2. Type(r): ...
 4.1.8. Udstødningssystem
 4.1.8.1. Beskrivelse og tegninger af udstødningssystem: ...
 4.1.9. Ventilindstilling eller tilsvarende data:
 4.1.9.1.
 Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller nærmere angivelse af indstilling for alternative distributionssystemer i forhold til dødpunkter: ...
 4.1.9.2.
 Reference- og/eller indstillingsområde: (1) ...
 4.1.10. Anvendt smøremiddel:
 4.1.10.1.
 Fabrikat: ...
 4.1.10.2.
 Type: ...
 4.1.11. Foranstaltninger mod luftforurening:
 4.1.11.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ...
 4.1.11.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik):
 4.1.11.2.1. Katalysator: ja/nej (1)
 4.1.11.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ...
 4.1.11.2.1.2. Katalysatorens/katalysatorernes mål og form (volumen mv.): ...
 4.1.11.2.1.3. Katalytisk virkning: ...
 4.1.11.2.1.4. Samlet mængde ædelmetal: ...
 4.1.11.2.1.5. Relativ koncentration: ...
 4.1.11.2.1.6. Substrat (struktur og materiale): ...
 4.1.11.2.1.7. Celletæthed: ...
 4.1.11.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: ...
 4.1.11.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ...
 4.1.11.2.1.10. Beskrivelse af regenereringssystemer/system til efterbehandling af udstødningen: ...
 4.1.11.2.1.10.1.
 Antallet af type I-driftscyklusser eller tilsvarende motorprøvebænkscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer under betingelser svarende til type I- prøven (afstand »D« i figur 10/1 i bilag 10): ...
 4.1.11.2.1.10.2.
 Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: ...
 4.1.11.2.1.10.3.
 Parametre til bestemmelse af belastningsniveauet, før regenerering forekommer (dvs. temperatur, tryk osv.): ...
 4.1.11.2.1.10.4.
 Beskrivelse af metode anvendt til at belaste systemet efter prøvningsforskrifterne i punkt 3.1, bilag 10: ...
 4.1.11.2.1.11. Lambdasonde: type
 4.1.11.2.1.11.1. Placering af lambdasonde: ...
 4.1.11.2.1.11.2. Kontrolinterval for lambdasonde: ...
 4.1.11.2.2. Luftindblæsning: ja/nej (1)
 4.1.11.2.2.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, ...): ...
 4.1.11.2.3. Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej (1)
 4.1.11.2.3.1. Karakteristika (flow, ...): ...
 4.1.11.2.4. System til begrænsning af fordampningsemissionen.
 Fuldstændig detaljeret beskrivelse af anordningerne og deres indstillingstilstand: ...
 Tegning af fordampningsbegrænsningssystemet: ...
 Tegning af beholder med aktivt kul: ...
 Tegning af brændstoftank med angivelse af kapacitet og materiale: ...
 4.1.11.2.5. Partikelfilter: ja/nej (1)
 4.1.11.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner og form (kapacitet): ...
 4.1.11.2.5.2. Partikelfilterets type og udformning: ...
 4.1.11.2.5.3. Placering af partikelfilter (referenceafstand i udstødningssystem): ...
 4.1.11.2.5.4. Regenererende system/metode. Beskrivelse og tegning: ...
 4.1.11.2.5.4.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller tilsvarende motorprøvebænkscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer under betingelser svarende til type I- prøven (afstand »D« i figur 10/1 i bilag 10): ...
 4.1.11.2.5.4.2. Beskrivelse af


text:
metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: ...
 4.1.11.2.5.4.3. Parametre til at bestemme belastningsniveauet, før regenerering forekommer (dvs. temperatur, tryk osv.): ...
 4.1.11.2.5.4.4. Beskrivelse af metode anvendt til at belaste systemet efter prøvningsforskrifterne i punkt 3.1, bilag 10: ...
 4.1.11.2.6. Andre systemer (beskrivelse og funktionsprincip): ...
 4.2. Styreenhed for fremdriftssystemet
 4.2.1. Fabrikat: ...
 4.2.2. Type: ...
 4.2.3. Identifikationsnr.: ...
 4.3. Transmission
 4.3.1. Kobling (type): ...
 4.3.1.1. Største momentomformning: ...
 4.3.2. Gearkasse: ...
 4.3.2.1. Type: ...
 4.3.2.2. Placering i forhold til motor: ...
 4.3.2.3. Betjeningsmåde: ...
 4.3.3. Gearudvekslingsforhold
 Gearkassens udveksling
 Endeligt udvekslingsforhold
 Totalt udvekslingsforhold
 Maksimum for CVT (5)
 1
 2
 3
 4, 5, andre
 Minimum for CVT (5)
 Bakgear
 5. HJULOPHÆNG
 5.1. Dæk og hjul
 5.1.1. Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, mindste belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r))
 5.1.1.1. Aksler
 5.1.1.1.1. Aksel 1: ...
 5.1.1.1.2. Aksel 2: ...
 5.1.1.1.3. Aksel 3: ...
 5.1.1.1.4. Aksel 4: osv. ...
 5.1.2. Øvre og nedre grænse for rulleomkreds:
 5.1.2.1. Aksler
 5.1.2.1.1. Aksel 1: ...
 5.1.2.1.2. Aksel 2: ...
 5.1.2.1.3. Aksel 3: ...
 5.1.2.1.4. Aksel 4: osv. ...
 5.1.3. Det af fabrikanten anbefalede dæktryk: ... kPa
 6. KARROSSERI
 6.1. Sæder: ...
 6.1.1. Antal sæder: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter.
 (3) Denne værdi skal beregnes med π = 3,1416 og afrundes til nærmeste cm3.
 (4) Angiv tolerancen.
 (5) Trinløst variabel transmission
 BILAG 2
 VÆSENTLIGE SPECIFIKATIONER FOR ET KØRETØJ, DER UDLUKKENDE DRIVES AF ET ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM, OG OPLYSNINGER OM UDFØRELSE AF PRØVNINGER
 (1)
 Følgende oplysninger indsendes i de relevante tilfælde i tre eksemplarer og skal indbefatte en sammenfatning.
 Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt detaljerede og have et passende målestoksforhold. De skal være i A4-format eller foldet til dette format. Hvor der måtte være tale om mikroprocessorstyrede funktioner, skal der fremlægges fyldestgørende driftsoplysninger om disse.
 1. GENERELT
 1.1. Fabrikat (fabrikantens navn): ...
 1.2. Type og handelsbetegnelse (anfør enhver variant): ...
 1.3. Typeidentifikationsmærker, såfremt disse er markeret på køretøjet: ...
 1.3.1. Mærkets anbringelsessted: ...
 1.4. Køretøjets klasse: ...
 1.5. Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.6. Navn og adresse på fabrikantens befuldmægtigede repræsentant (hvis relevant): ...
 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 2.2. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): ...
 3. MASSE (i kilogram) (der henvises i givet fald til tegninger)
 3.1. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten (herunder kølemiddel, smøremidler, værktøj, reservehjul og fører): ...
 3.2. Teknisk tilladt totalvægt som oplyst af fabrikanten: ...
 4. BESKRIVELSE AF FREMDRIFTSSYSTEMET OG DELE HERAF
 4.1. Overordnet beskrivelse af det elektriske fremdriftssystem
 4.1.1. Fabrikat: ...
 4.1.2. Type: ...
 4.1.3. Brug (2): Enkeltmotor/flere motorer (antal): ...
 4.1.4. Transmission: parallel/transaksial/andet (specificeres): ...
 4.1.5. Prøvespænding: ... V
 4.1.6. Nominel motorhastighed: ... min–1
 4.1.7. Maksimal motorhastighed: ... min–1
 eller som standard:
 reduktionsgearets/gearkassens omdrejningshastighed (angiv det anvendte gear): ...min–1
 4.1.8. Maksimal effekthastighed (3): ... min–1
 4.1.9. Maksimal effekt: ... kW
 4.1.10. Maksimal tredive minutters effekt:


text:
...kW
 4.1.11. Fleksibelt område (hvor P ≥ 90 % af maks. effekt):
 hastighed ved områdets begyndelse: ... min–1
 hastighed ved områdets slutning: ... min–1
 4.2. Traktionsbatteri
 4.2.1. Batteriets handelsnavn og mærke: ...
 4.2.2. Type elektrokemisk par ...
 4.2.3. Nominel spænding: ... V
 4.2.4. Batteriets maksimale tredive minutters effekt (konstant effektudladning): ...kW
 4.2.5. Batteriydeevne ved 2 h afladning (konstant effekt eller konstant strøm) (2):
 4.2.5.1.
 Batterienergi: ... kWh
 4.2.5.2.
 Batterikapacitet: ... Ah i 2 h
 4.2.5.3.
 Spændingsværdi efter endt afladning: ... V
 4.2.6. Indikation af endt afladning, der fører til et nødvendigt stop for køretøjet (4): ...
 4.2.7. Batterimasse: ...kg
 4.3. Elektromotor
 4.3.1. Arbejdsprincip:
 4.3.1.1.
 jævnstrøm/vekselstrøm (2)/antal faser: ...
 4.3.1.2.
 separat magnetisering/serie/sammensat (2)
 4.3.1.3.
 synkron/asynkron (2)
 4.3.1.4.
 rotor med spole/permanente magneter/hus (2)
 4.3.1.5.
 antal poler på motoren: ...
 4.3.2. Intertimasse: ...
 4.4. Effektregulator
 4.4.1. Fabrikat ...
 4.4.2. Type ...
 4.4.3. Reguleringsprincip: vektorielt/åben sløjfe/lukket sløjfe/andet (angives nærmere) (2): ...
 4.4.4. Den maksimale effektive strømstyrke, som leveres til motoren (3): ... A i løbet af ... sekunder
 4.4.5. Anvendt spændingsområde: ... V til ... V
 4.5. Kølesystem:
 motor
 :
 væske/luft (2)
 regulator
 :
 væske/luft (2)
 4.5.1. Egenskaber for væskekølingsudstyr:
 4.5.1.1.
 Væskens art ... cirkulationspumpe: ja/nej (2)
 4.5.1.2.
 Specifikationer for pumpens fabrikat(er) eller type(r): ...
 4.5.1.3.
 Termostat: indstilling: ...
 4.5.1.4.
 Køler: tegning(er) eller mærke(r) og type(r): ...
 4.5.1.5.
 Trykbegrænsningsventil: indstilling: ...
 4.5.1.6.
 Ventilator: specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): ...
 4.5.1.7.
 Ventilatorkanal: ...
 4.5.2. Egenskaber for luftkølingsudstyr
 4.5.2.1. Blæser: specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): ...
 4.5.2.2. Luftkanaler (standard): ...
 4.5.2.3. Temperaturreguleringssystem: ja/nej (2)
 4.5.2.4. Kortfattet beskrivelse: ...
 4.5.2.5. Luftfilter: ... type(r): ... type(r): ...
 4.5.3.
 De af fabrikanten tilladte temperaturer
 maksimal temperatur
 4.5.3.1.
 Motorafgang:
 ... °C
 4.5.3.2.
 regulatorindgang:
 ... °C
 4.5.3.3.
 ved motorens referencepunkt(er):
 ... °C
 4.5.3.4.
 ved regulatorens referencepunkt(er):
 ... °C
 4.6. Isoleringskategori: ...
 4.7. International beskyttelse (IP)-kode: ...
 Smøresystemsprincip (2)
 :
 Lejer
 :
 friktionslejer/kuglelejer
 Smøremiddel
 :
 fedt/olie
 Pakning
 :
 ja/nej
 Cirkulation
 :
 med/uden
 4.9. Beskrivelse af transmission
 4.9.1. Drivhjul: for/bag/4×4 (2)
 4.9.2. Transmissionstype: manuelt/automatisk (2)
 4.9.3. Antal gear: ...
 Gear
 Hjulhastighed
 Gearforhold
 Motorhastighed
 1
 2
 3
 4
 5
 Bakgear
 min. CVT (trinløst variabel transmission): ...
 max. CVT: ...
 4.9.4. Anbefalede gearskift
 1 → 2: ...
 2 → 1: ...
 2 → 3: ...
 3 → 2: ...
 3 → 4: ...
 4 → 3: ...
 4 → 5: ...
 5 → 4: ...
 overgear aktiveret: ...
 overgear deaktiveret: ...
 5. LADER
 5.1. Lader: indbygget/ekstern (2)
 I tilfælde af en ekstern enhed angives laderen (handelsnavn, model): ...
 5.2. Beskrivelse af den normale profil ved ladning: ...
 5.3. Specifikation af strømforsyning:
 5.3.1.
 Type strømforsyning: enkeltfaset/trefaset (2)
 5.3.2.
 Spænding: ...
 5.4. Anbefalet hvileperiode mellem endt afladning og start på opladning: ...
 5.5. Teoretisk varighed af en fuldstændig opladning: ...
 6. HJULOPHÆNG
 6.1. Dæk og hjul
 6.1.1. Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, mindste belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r))
 6.1.1.1.
 Aksler
 6.1.1.1.1.
 Aksel 1: ...
 6.1.1.1.2.
 Aksel 2: ...
 6.1.1.1.3.
 Aksel 3: ...
 6.1.1.1.4.
 Aksel 4: osv. ...
 6.1.2. Øvre og nedre grænse for rulleomkreds:
 6.1.2.1.
 Aksler
 6.1.2.1.1.
 Aksel 1: ...


text:
6.1.2.1.2.
 Aksel 2: ...
 6.1.2.1.3.
 Aksel 3: ...
 6.1.2.1.4.
 Aksel 4: osv. ...
 6.1.3. Det af fabrikanten anbefalede dæktryk: ...kPa
 7. KARROSSERI
 7.1. Sæder: ...
 7.1.1. Antal sæder: ...
 8. INTERTIMASSE
 8.1. Den komplette foraksels ækvivalente inertimasse: ...
 8.2. Den komplette bagaksels ækvivalente inertimasse: ...
 (1) For ikke-konventionelle motorer eller systemer leverer fabrikanten data svarende til de i det følgende krævede.
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Angiv tolerancer.
 (4) Hvis relevant.
 BILAG 3
 VÆSENTLIGE SPECIFIKATIONER FOR ET KØRETØJ, DER DRIVES AF ET HYBRIDT ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM, OG OPLYSNINGER OM UDFØRELSE AF PRØVNINGER
 Følgende oplysninger indsendes i de relevante tilfælde i tre eksemplarer og skal indbefatte en sammenfatning.
 Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt detaljerede og have et passende målestoksforhold. De skal være i A4-format eller foldet til dette format. Hvor der måtte være tale om mikroprocessorstyrede funktioner, skal der fremlægges fyldestgørende driftsoplysninger om disse.
 1. GENERELT
 1.1. Fabrikat (fabrikantens navn): ...
 1.2. Type og handelsbetegnelse (anfør enhver variant): ...
 1.3. Typeidentifikationsmærker, såfremt disse er markeret på køretøjet: ...
 1.3.1. Mærkets anbringelsessted: ...
 1.4. Køretøjets klasse: ...
 1.5. Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.6. Navn og adresse på fabrikantens befuldmægtigede repræsentant (hvis relevant): ...
 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER
 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 2.2. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): ...
 3. MASSE (i kilogram) (der henvises i givet fald til tegninger)
 3.1. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten (herunder kølemiddel, smøremidler, værktøj, reservehjul og fører): ...
 3.2. Teknisk tilladt totalvægt som oplyst af fabrikanten: ...
 4. BESKRIVELSE AF FREMDRIFTSSYSTEM OG DELE HERAF
 4.1. Beskrivelse af det hybride elkøretøj
 4.1.1. Kategori af hybridt elkøretøj: med ekstern opladning/ikke-ekstern opladning (1)
 4.1.2. Omskifter for funktionsmåde: med/uden (1)
 4.1.2.1. Valgbare indstillinger:
 4.1.2.1.1.
 :
 Udelukkende elektrisk drift
 :
 ja/nej (1)
 4.1.2.1.2.
 :
 Udelukkende brændstofdrift
 :
 ja/nej (1)
 4.1.2.1.3.
 :
 Hybridfunktionsmåder
 :
 ja/nej (1) (i bekræftende fald gives en kort beskrivelse)
 4.1.3. Overordnet beskrivelse af det hybride elektriske fremdriftssystem
 4.1.3.1. Tegning af det hybride fremdriftssystems arrangement (motor/elektromotor/transmissionskombination (1)): ...
 4.1.3.2. Beskrivelse af det almindelige funktionsprincip i det hybride fremdriftssystem: ...
 4.1.4. Køretøjets elektriske rækkevidde (i henhold til bilag 9): ...km
 4.1.5. Fabrikantens anbefaling mht. forkonditionering: ...
 4.2. Forbrændingsmotor
 4.2.1. Motorfabrikant: ...
 4.2.2. Fabrikantens motorkode (som markeret på motoren eller andet identifikationsmærke): ...
 4.2.2.1. Arbejdsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakts/totakts (1)
 4.2.2.2. Antal, arrangement og tændingsrækkefølge for cylindre: ...
 4.2.2.2.1. Boring: (2) ... mm
 4.2.2.2.2. Slaglængde: (2) ...mm
 4.2.2.3. Slagvolumen: (3) ...cm3
 4.2.2.4. Volumetrisk kompressionsforhold: (4) ...
 4.2.2.5. Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone:...
 4.2.2.6. Tomgangshastighed: (4) ...
 4.2.2.7. Carbonmonoxidindhold efter volumen i udstødningsgas med motor i tomgang: ... % (ifølge fabrikantens specifikationer) (4)
 4.2.2.8. Maksimal nettoeffekt: ...kW ved ... min–1
 4.2.3. Brændstof: benzin/blyfri benzin/dieselolie/LPG/NG (1)
 4.2.3.1. Research-oktantal (RON): ...
 4.2.4. Brændstoftilførsel
 4.2.4.1. Med karburator(er): ja/nej (1)
 4.2.4.1.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.4.1.2. Type(r): ...
 4.2.4.1.3. Antal monteret: ...
 4.2.4.1.4. Justeringer: (4)
 4.2.4.1.4.1. Dyser: ...
 4.2.4.1.4.2. Venturier: ...
 4.2.4.1.4.3. Svømmerhusniveau: ...
 4.2.4.1.4.4. Svømmerens masse: ...
 4.2.4.1.4.5. Svømmernål: ...
 4.2.4.1.5. Koldstartssystem: manuelt/automatisk (1)
 4.2.4.1.5.1. Funktionsprincip: ...
 4.2.4.1.5.2.


text:
Funktionsgrænser/indstillinger: (1)
 (4) ...
 4.2.4.2. Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (1)
 4.2.4.2.1. Beskrivelse af systemet: ...
 4.2.4.2.2. Arbejdsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (1)
 4.2.4.2.3. Indsprøjtningspumpe
 4.2.4.2.3.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.4.2.3.2. Type(r): ...
 4.2.4.2.3.3. Maksimal brændstoftilførsel (1)
 (4): ... mm3/takt eller omdrejning ved pumpehastighed (1)
 (4): ... min–1 eller karakteristikdiagram: ...
 4.2.4.2.3.4. Indsprøjtningsindstilling: (4) ...
 4.2.4.2.3.5. Kurve over indsprøjtningsforstilling: (4) ...
 4.2.4.2.3.6. Kalibreringsmetode: prøvebænk/motor (1)
 4.2.4.2.4. Regulator
 4.2.4.2.4.1. Type: ...
 4.2.4.2.4.2. Afskæringspunkt: ...
 4.2.4.2.4.2.1. Afskæringspunkt ved belastning: ... min–1
 4.2.4.2.4.2.2. Afskæringspunkt uden belastning: ... min–1
 4.2.4.2.4.3. Tomgangshastighed: ... min–1
 4.2.4.2.5. Indsprøjtningsdyse(er):
 4.2.4.2.5.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.4.2.5.2. Type(r): ...
 4.2.4.2.5.3. Åbningstryk (4): ... kPa eller karakteristikdiagram: ...
 4.2.4.2.6. Koldstartsystem
 4.2.4.2.6.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.4.2.6.2. Type(r): ...
 4.2.4.2.6.3. Beskrivelse: ...
 4.2.4.2.7. Hjælpestartanordning
 4.2.4.2.7.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.4.2.7.2. Type(r): ...
 4.2.4.2.7.3. Beskrivelse: ...
 4.2.4.3. Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (1)
 4.2.4.3.1. Beskrivelse af systemet: ...
 4.2.4.3.2. Arbejdsprincip (1): indsugningsmanifold (enkelt/flerpunkts)/direkte indsprøjtning/andet — angives)
 Styreenhed — type (eller nr.): ...
 Påbudte oplysninger ved kontinuerlig indsprøjtning. Tilsvarende detaljer angives ved andre systemer.
 Brændstofregulator — type: ...
 Luftflowføler — type: ...
 Brændstoffordeler — type: ...
 Trykregulator — type: ...
 Mikroomskifter — type: ...
 Tomgangsskrue — type: ...
 Gasspjældhus — type: ...
 Vandtemperaturføler — type: ...
 Lufttemperaturføler — type: ...
 Lufttemperaturomskifter — type: ...
 Beskyttelse mod elektromagnetisk interferens ...
 Beskrivelse og/eller tegning: ...
 4.2.4.3.3. Fabrikat(er): ...
 4.2.4.3.4. Type(r): ...
 4.2.4.3.5. Dyser: Åbningstryk (4): ... kPa eller karakteristikdiagram (4): ...
 4.2.4.3.6. Indsprøjtningsindstilling: ...
 4.2.4.3.7. Koldstartssystem: ...
 4.2.4.3.7.1. Funktionsprincip(per): ...
 4.2.4.3.7.2. Funktionsgrænser/indstillinger (1)
 (4): ...
 4.2.4.4. Fødepumpe
 4.2.4.4.1. Tryk: (4): ... kPa eller karakteristikdiagram: ...
 4.2.5. Tænding
 4.2.5.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.5.2. Type(r): ...
 4.2.5.3. Arbejdsprincip: ...
 4.2.5.4. Kurve for fortænding (4): ...
 4.2.5.5. Statisk fortænding (4): ...grader før stemplets topstilling
 4.2.5.6. Gnistgab (4): ...
 4.2.5.7. Kamvinkel (4): ...
 4.2.5.8. Tændrør:
 4.2.5.8.1. Fabrikat: ...
 4.2.5.8.2. Type: ...
 4.2.5.8.3. Gnistgabindstilling: ... mm
 4.2.5.9. Tændspole
 4.2.5.9.1. Fabrikat: ...
 4.2.5.9.2. Type: ...
 4.2.5.10. Tændkondensator
 4.2.5.10.1. Fabrikat: ...
 4.2.5.10.2. Type: ...
 4.2.6. Kølesystem: væske/luft (1)
 4.2.7. Indsugningssystem:
 4.2.7.1. Tryklader: ja/nej (1)
 4.2.7.1.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.7.1.2. Type(r): ...
 4.2.7.1.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, ladetrykventil)
 4.2.7.2. Intercooler: ja/nej (1)
 4.2.7.3. Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): ...
 4.2.7.3.1. Beskrivelse af indsugningsmanifold (tegninger og/eller fotografier): ...
 4.2.7.3.2. Luftfilter, tegninger: ... eller
 4.2.7.3.2.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.7.3.2.2. Type(r): ...
 4.2.7.3.3. Indsugningslyddæmper, tegninger: ... eller
 4.2.7.3.3.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.7.3.3.2. Type(r): ...
 4.2.8. Udstødningssystem
 4.2.8.1. Beskrivelse og tegninger af udstødningssystem: ...
 4.2.9. Ventilindstilling eller tilsvarende data:
 4.2.9.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller nærmere angivelse af indstilling for alternative distributionssystemer i forhold til dødpunkter: ...
 4.2.9.2. Reference- og/eller indstillingsområde: (1) ...
 4.2.10. Anvendt smøremiddel:
 4.2.10.1. Fabrikat: ...
 4.2.10.2. Type: ...
 4.2.11. Foranstaltninger mod luftforurening:
 4.2.11.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ...
 4.2.11.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): ...
 4.2.11.2.1. Katalysator: ja/nej (1)
 4.2.11.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ...
 4.2.11.2.1.2. Katalysatorens/katalysatorernes mål og form (volumen mv.): ...
 4.2.11.2.1.3. Katalytisk virkning: ...
 4.2.11.2.1.4. Samlet mængde ædelmetal: ...
 4.2.11.2.1.5. Relativ koncentration: ...
 4.2.11.2.1.6. Substrat (struktur og materiale):


text:
...
 4.2.11.2.1.7. Celletæthed: ...
 4.2.11.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: ...
 4.2.11.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ...
 4.2.11.2.1.10. Lambdasonde: type ...
 4.2.11.2.1.10.1. Placering af lambdasonde: ...
 4.2.11.2.1.10.2. Kontrolinterval for lambdasonde: ...
 4.2.11.2.2. Luftindblæsning: ja/nej (1)
 4.2.11.2.2.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, ...): ...
 4.2.11.2.3. Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej (1)
 4.2.11.2.3.1. Karakteristika (flow, ...): ...
 4.2.11.2.4. System til begrænsning af fordampningsemissionen.
 Fuldstændig detaljeret beskrivelse af anordningerne og deres indstillingstilstand: ...
 Tegning af fordampningsbegrænsningssystemet: ...
 Tegning af beholder med aktivt kul: ...
 Tegning af brændstoftank med angivelse af kapacitet og materiale: ...
 4.2.11.2.5. Partikelfilter: ja/nej (1)
 4.2.11.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner og form (kapacitet): ...
 4.2.11.2.5.2. Partikelfilterets type og udformning: ...
 4.2.11.2.5.3. Placering af partikelfilter (referenceafstand i udstødningssystem): ...
 4.2.11.2.6. Andre systemer (beskrivelse og funktionsprincip): ...
 4.3. Batteridrev/kraftlagringsenhed
 4.3.1. Beskrivelse af anordningen til energilagring: (batteri, kondensator, svinghjul/generator osv.)
 4.3.1.1. Fabrikat: ...
 4.3.1.2. Type: ...
 4.3.1.3. Identifikationsnr.: ...
 4.3.1.4. Type elektrokemisk element: ...
 4.3.1.5. Energi: ... (ved batteri: spænding og kapacitet Ah i 2 h, ved kondensator: J, ...)
 4.3.1.6. Lader: indbygget/ekstern/ingen (1)
 4.4. Elektriske maskiner (separat beskrivelse for hver type elektrisk maskine)
 4.4.1. Fabrikat: ...
 4.4.2. Type: ...
 4.4.3. Primær anvendelse: drivmotor/generator (1)
 4.4.3.1. Ved anvendelse som drivmotor: enkeltmotor/flere motorer (1) (antal): ...
 4.4.4. Maksimal effekt: ...kW
 4.4.5. Arbejdsprincip:
 4.4.5.1.
 Jævnstrøm/vekselstrøm/antal faser (1): ...
 4.4.5.2.
 separat magnetisering/serie/sammensat (1)
 4.4.5.3.
 synkron/asynkron (1)
 4.5. Styreenhed for fremdriftssystemet
 4.5.1. Fabrikat: ...
 4.5.2. Type: ...
 4.5.3. Identifikationsnr.: ...
 4.6. Effektregulator
 4.6.1. Fabrikat: ...
 4.6.2. Type: ...
 4.6.3. Identifikationsnr.: ...
 4.7. Transmission
 4.7.1. Kobling (type): ...
 4.7.1.1. Største momentomformning: ...
 4.7.2. Gearkasse:
 4.7.2.1. Type: ...
 4.7.2.2. Placering i forhold til motor: ...
 4.7.2.3. Betjeningsmåde: ...
 4.7.3. Gearudvekslingsforhold
 Gearkassens udveksling
 Endeligt udvekslingsforhold
 Totalt udvekslingsforhold
 Maksimum for CVT (5)
 1
 2
 3
 4, 5, andre
 Minimum for CVT (5)
 Bakgear
 5. HJULOPHÆNG
 5.1. Dæk og hjul
 5.1.1. Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, mindste belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r))
 5.1.1.1. Aksler
 5.1.1.1.1. Aksel 1: ...
 5.1.1.1.2. Aksel 2: ...
 5.1.1.1.3. Aksel 3: ...
 5.1.1.1.4. Aksel 4: osv. ...
 5.1.2. Øvre og nedre grænse for rulleomkreds:
 5.1.2.1. Aksler
 5.1.2.1.1. Aksel 1: ...
 5.1.2.1.2. Aksel 2: ...
 5.1.2.1.3. Aksel 3: ...
 5.1.2.1.4. Aksel 4: osv. ...
 5.1.3. Det af fabrikanten anbefalede dæktryk: ... kPa
 6. KARROSSERI
 6.1. Sæder:
 6.1.1. Antal sæder:
 7. INTERTIMASSE
 7.1. Den komplette foraksels ækvivalente inertimasse: ...
 7.2. Den komplette bagaksels ækvivalente inertimasse: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter.
 (3) Denne værdi skal beregnes med π = 3,1416 og afrundes til nærmeste cm3.
 (4) Angiv tolerancen.
 (5) Trinløst variabel transmission
 BILAG 4
 MEDDELELSE
 (1)
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1) For køretøjer, der er typegodkendt inden for en familie i henhold til punkt 7.6, skal denne meddelelse indgives for hvert enkelt medlem af køretøjsfamilien.
 BILAG 5
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (se punkt 4.4 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke påført et køretøj viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) med hensyn til måling af CO2-emission og brændstofforbrug eller med hensyn til måling af elektrisk


text:
energiforbrug og rækkevidde i henhold til regulativ nr. 101 og under godkendelsesnummer 012492. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 101 som ændret i ændringsserie 01.
 MODEL B
 (se punkt 4.5 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke påført et køretøj viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 101 og regulativ nr. 83 (1). De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 101 ændringsserie 01, og regulativ nr. 83 omfattede allerede ændringsserie 05.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 6
 METODE TIL MÅLING AF EMISSIONER AF CARBONDIOXID OG BRÆNDSTOFFORBRUG FOR KØRETØJER, DER UDELUKKENDE DRIVES AF EN FORBRÆNDINGSMOTOR
 1. PRØVNINGSFORSKRIFTER
 1.1. Emissioner af carbondioxid (CO2) og brændstofforbrug for køretøjer, der udelukkende drives af en forbrændingsmotor, bestemmes i henhold til den type I-prøvningsprocedure, jf. bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet.
 1.2. CO2-emissioner og brændstofforbrug bestemmes særskilt for del I (bykørsel) og del 2 (kørsel uden for byområder) af den foreskrevne kørecyklus.
 1.3. Ud over de betingelser, som er beskrevet i bilag 4 til regulativ nr. 83, og som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelse af køretøjet, gælder følgende betingelser:
 1.3.1.
 Kun det udstyr, som er nødvendigt for køretøjets drift, skal være i anvendelse. Hvis der er en manuelt styret anordning til motorens indsugningslufttemperatur, indstilles denne til den af fabrikanten foreskrevne omgivende temperatur, ved hvilken prøvningen udføres. Generelt skal de hjælpeanordninger, der er nødvendige for normal drift af køretøjet, være i anvendelse.
 1.3.2.
 Hvis kølerventilatoren er temperaturstyret, skal den være i en tilstand for normal drift af køretøjet. Kabinevarmesystemet og et eventuelt luftkonditioneringssystem skal være slukket, men kompressoren i disse systemer skal fungere normalt.
 1.3.3.
 Hvis der er monteret turbolader, skal den i forbindelse med prøvningen være i den normale driftstilstand.
 1.3.4.
 Alle smøremidlerne skal være dem, der er anbefalet af køretøjsfabrikanten, og de skal angives i prøvningsrapporten.
 1.3.5.
 Der vælges de bredeste dæk. Er der flere end tre dækstørrelser, vælges den størrelse, der er umiddelbart under den bredeste.
 1.4. Beregning af CO2-værdier og værdier for brændstofforbrug
 1.4.1.
 Masseemissionen af CO2 angivet i g/km beregnes af målingsresultaterne ved hjælp af de forskrifter i regulativ nr. 83, bilag 4, tillæg 8, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet.
 1.4.1.1.
 Ved denne beregning skal CO2-tætheden være QCO2 = 1,964 g/liter.
 1.4.2.
 Værdierne for brændstofforbruget beregnes på baggrund af måleresultaterne for emissioner af hydrocarbon, carbonmonoxid og carbondioxid ved hjælp af de forskrifter i regulativ nr. 83, bilag 4, tillæg 8, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet.
 1.4.3.
 Brændstofforbruget udtrykt i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, LPG, ethanol (E85) eller diesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om NG/biomethan) beregnes ved hjælp af de følgende formler:
 a)
 for benzindrevne (E5) køretøjer med styret tænding:
 FC = (0,118/D) · [(0,848 · HC) + (0,429 ·


text:
CO) + (0,273 · CO2)]
 b)
 for LPG-drevne køretøjer med styret tænding:
 FCnorm = (0,1212/0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]
 Hvis sammensætningen af det brændstof, der anvendes til prøvningen, afviger fra den sammensætning, der er antaget til beregningen af det normaliserede forbrug, kan følgende korrektionsfaktor anvendes på fabrikantens anmodning:
 FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]
 Korrektionsfaktoren cf, der kan anvendes, bestemmes som følger:
 cf = 0,825 + 0,0693 · nactual
 hvor
 nactual
 =
 det anvendte brændstofs faktiske H/C-forhold
 c)
 for NG/biomethandrevne køretøjer med styret tænding:
 FCnorm = (0,1336/0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)];
 d)
 for dieseldrevne (B5) køretøjer med kompressionstænding:
 FC = (0,116/D) · [(0,861 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]
 e)
 for ethanoldrevne (E85) køretøjer med styret tænding:
 FC = (0,1742/D) · [(0,574 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)].
 I disse formler er:
 FC
 =
 brændstofforbruget i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, LPG, diesel eller biodiesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om naturgas)
 HC
 =
 den målte emission af carbonhydrider i g/km
 CO
 =
 den målte emission af carbonmonoxid i g/km
 CO2
 =
 den målte emission af carbondioxid i g/km
 D
 =
 prøvningsbrændstoffets densitet.
 For så vidt angår gasformige brændstoffer, er dette densiteten ved 15 °C.
 BILAG 7
 METODE TIL MÅLING AF DET ELEKTRISKE ENERGIFORBRUG FOR KØRETØJER, DER UDELUKKENDE DRIVES AF ET ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM
 1. PRØVNINGSSEKVENS
 1.1. Sammensætning
 Prøvningssekvensen er sammensat af to dele (se figur 1):
 a)
 en bykørselscyklus bestående af fire elementære cyklusser for kørsel i byområder
 b)
 en cyklus for kørsel uden for byområder.
 Ved manuelle gearkasser med flere gear skifter operatøren gear ifølge fabrikantens specifikationer.
 Hvis køretøjet har adskillige køremåder, som kan vælges af føreren, skal operatøren vælge den, som bedst passer til målkurven.
 Figur 1
 Prøvningssekvens — køretøjer i klasse M1 og N1
 1.2. Bykørsel
 Cyklussen for bykørsel er sammensat af fire elementære cyklusser af hver 195 sekunder og har en samlet varighed på 780 sekunder.
 Figur 2 og tabel 1 indeholder en beskrivelse af den elementære bykørselscyklus.
 Figur 2
 Elementær bykørselscyklus (195 sekunder)
 Tabel 1
 Elementær bykørselscyklus
 Køremåde Nr.
 Køremåde type
 ELEMENTÆR BYKØRSELSCYKLUS
 Køremåde varighed
 (s)
 Modus varighed
 (s)
 Total tid
 (s)
 Modus Nr.
 Acceleration
 (m/s2)
 Hastighed
 (km/h)
 1
 Stop
 1
 0,00
 0
 11
 11
 11
 2
 Acceleration
 2
 1,04
 0-15
 4
 4
 15
 3
 Konstant hastighed
 3
 0,00
 15
 8
 8
 23
 4
 Deceleration
 4
 –0,83
 15-0
 5
 5
 28
 5
 Stop
 5
 0,00
 0
 21
 21
 49
 6
 Acceleration
 6
 0,69
 0-15
 6
 12
 55
 7
 Acceleration
 0,79
 15-32
 6
 61
 8
 Konstant hastighed
 7
 0,00
 32
 24
 24
 85
 9
 Deceleration
 8
 –0,81
 32-0
 11
 11
 96
 10
 Stop
 9
 0,00
 0
 21
 21
 117
 11
 Acceleration
 10
 0,69
 0-15
 6
 26
 123
 12
 Acceleration
 0,51
 15-35
 11
 134
 13
 Acceleration
 0,46
 35-50
 9
 143
 14
 Konstant


text:
hastighed
 11
 0,00
 50
 12
 12
 155
 15
 Deceleration
 12
 –0,52
 50-35
 8
 8
 163
 16
 Konstant hastighed
 13
 0,00
 35
 15
 15
 178
 17
 Deceleration
 14
 –0,97
 35-0
 10
 10
 188
 18
 Stop
 15
 0,00
 0
 7
 7
 195
 Generelt
 i tid
 (s)
 i %
 Stop
 60
 30,77
 Acceleration
 42
 21,54
 Konstant hastighed
 59
 30,26
 Deceleration
 34
 17,44
 Total
 195
 100,00
 Gennemsnitshastighed (km/h)
 18,77
 Funktionstid (s)
 195
 Teoretisk distance ved elementær bykørselscyklus (m)
 1 017
 Teoretisk distance for fire elementære bykørselscyklusser (m)
 4 067
 1.3. Cyklus for kørsel uden for byområder
 Figur 3 og tabel 2 indeholder en beskrivelse af cyklussen for kørsel uden for byområder.
 Figur 3
 Cyklus for kørsel uden for byområder (400 sekunder)
 Bemærk:
 Den procedure, der skal følges, når køretøjet ikke opfylder hastighedskravene i denne kurve, er beskrevet nærmere i punkt 1.4.
 Tabel 2
 Køremåde Nr.
 Køremåde type
 CYKLUS FOR KØRSEL UDEN FOR BYOMRÅDER
 Køremåde varighed
 (s)
 Modus varighed
 (s)
 Total tid
 (s)
 Modus Nr.
 Acceleration
 (m/s2)
 Hastighed
 (km/h)
 1
 Stop
 1
 0,00
 0
 20
 20
 20
 2
 Acceleration
 2
 0,69
 0-15
 6
 41
 26
 3
 Acceleration
 0,51
 15-35
 11
 37
 4
 Acceleration
 0,42
 35-50
 10
 47
 5
 Acceleration
 0,40
 50-70
 14
 61
 6
 Konstant hastighed
 3
 0,00
 70
 50
 50
 111
 7
 Deceleration
 4
 –0,69
 70-50
 8
 8
 119
 8
 Konstant hastighed
 5
 0,00
 50
 69
 69
 188
 9
 Acceleration
 6
 0,43
 50-70
 13
 13
 201
 10
 Konstant hastighed
 7
 0,00
 70
 50
 50
 251
 11
 Acceleration
 8
 0,24
 70-100
 35
 35
 286
 12
 Konstant hastighed
 9
 0,00
 100
 30
 30
 316
 13
 Acceleration
 10
 0,28
 100-120
 20
 20
 336
 14
 Konstant hastighed
 11
 0,00
 120
 10
 10
 346
 15
 Deceleration
 12
 –0,69
 120-80
 16
 34
 362
 16
 Deceleration
 –1,04
 80-50
 8
 370
 17
 Deceleration
 –1,39
 50-0
 10
 380
 18
 Stop
 13
 0,00
 0
 20
 20
 400
 Generelt
 i tid
 (s)
 i %
 Stop
 40
 10,00
 Acceleration
 109
 27,25
 Konstant hastighed
 209
 52,25
 Deceleration
 42
 10,50
 Total
 400
 100,00
 Gennemsnitshastighed (km/h)
 62,60
 Funktionstid (s)
 400
 Teoretisk afstand (m)
 6 956
 1.4. Tolerance
 Tolerancer er anført i figur 4
 Figur 4
 Hastighedstolerance
 Tolerancer for hastighed (± 2 km/h) og for tid (± 1 s) er kombineret geometrisk i hvert punkt som angivet i figur 4.
 Under 50 km/h tillades følgende afvigelser ud over denne tolerance:
 a)
 ved gearskift af en varighed på under 5 sekunder
 b)
 og op til fem gange pr. time på andre tidspunkter, med en varighed på under 5 sekunder hver.
 Den samlede tid ud over tolerancen skal angives i prøvningsrapporten.
 Over 50 km/h accepteres overskridninger af tolerancer, forudsat at speederen er trykket helt ned.
 2. PRØVNINGSMETODE
 2.1. Princip
 Den prøvningsmetode, som beskrives i det følgende, gør det muligt at måle det elektriske energiforbrug udtrykt i Wh/km:
 2.2. Parametre, enheder og nøjagtighed ved målinger
 Parameter
 Enhed
 Nøjagtighed
 Opløsning
 Tid
 s
 ± 0,1 s
 0,1 s
 Afstand
 m
 ± 0,1 %
 1 m
 Temperatur
 °C
 ± 1 °C
 1 °C
 Hastighed
 km/h
 ± 1 %
 0,2 km/h
 Masse
 kg
 ± 0,5 %
 1


text:
kg
 Energi
 Wh
 ± 0,2 %
 klasse 0,2 s ifølge IEC 687
 IEC= Den Internationale Elektrotekniske Kommission
 2.3. Køretøj
 2.3.1. Køretøjets tilstand
 2.3.1.1. Køretøjets dæk skal have det af køretøjsfabrikanten anbefalede dæktryk, når dækkene har omgivende temperatur.
 2.3.1.2. Viskositeten af olierne til de mekaniske bevægelige dele skal svare til køretøjsfabrikantens specifikation.
 2.3.1.3. Lyset og lyssignalering og andre anordninger skal være slukkede, bortset fra dem, der kræves til prøvning og sædvanlig drift af køretøjet om dagen.
 2.3.1.4. Alle energilagringssystemer, som er tilgængelige til andet end drivformål (elektriske, hydrauliske, pneumatiske osv.) skal lades op til deres maksimale niveau som angivet af fabrikanten.
 2.3.1.5. Hvis batterierne drives ved en temperatur over den omgivende temperatur, skal operatøren følge den procedure, som anbefales af bilfabrikanten for at holde batteriets temperatur i det normale driftsområde.
 Fabrikantens agent skal være i stand til at attestere, at det termiske batteristyringssystem hverken er deaktiveret eller reduceret.
 2.3.1.6. Køretøjet skal have kørt mindst 300 km i de syv dage før prøvningen med de batterier, som er installeret i testkøretøjet.
 2.4. Driftstilstand
 Alle prøvninger udføres ved en temperatur på mellem 20 °C og 30 °C.
 Prøvningsmetoden omfatter de følgende trin:
 a)
 oprindelig opladning af batteriet
 b)
 anvendelse to gange af cyklussen, som består af fire elementære cyklusser for bykørsel og en cyklus for kørsel uden for byområder
 c)
 opladning af batteriet
 d)
 beregning af det elektriske energiforbrug.
 Hvis det er nødvendigt at flytte køretøjet mellem trinene, skubbes det til det næste prøveområde (uden regenerativ genopladning).
 2.4.1. Oprindelig opladning af batteriet
 Opladning af batteriet består af de følgende procedurer:
 2.4.1.1. Afladning af batteriet
 Proceduren begynder med afladning af batteriet i køretøjet under kørsel (på prøvebanen, på et chassisdynamometer osv.) ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af køretøjets maksimale tredive minutters hastighed.
 Standsning af afladningen forekommer:
 a)
 når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale tredive minutters hastighed
 b)
 eller når føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager signal om at standse køretøjet, eller
 c)
 efter at have dækket afstanden på 100 km.
 2.4.1.2. Anvendelse af en normal opladning natten over
 Batteriet oplades efter følgende procedure:
 2.4.1.2.1. Normal ladeprocedure natten over
 Opladningen udføres:
 a)
 med den indbyggede lader, hvis en sådan er monteret
 b)
 med en af fabrikanten anbefalet ekstern lader og under anvendelse af det opladningsmønster, der foreskrives for normal opladning
 c)
 ved en omgivende temperatur på mellem 20 °C og 30 °C.
 Denne fremgangsmåde udelukker alle typer specielle opladninger, der vil kunne startes automatisk eller manuelt, for eksempel udligningsopladning eller vedligeholdelsesopladning.
 Fabrikanten skal afgive en erklæring om, at der under prøvningen ikke har fundet en særlig opladningsprocedure sted.
 2.4.1.2.2. Kriterier for stop af ladning
 Kriterierne for stop af ladning svarer til en ladetid på 12 timer, undtagen hvis føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager et klart signal om, at batteriet endnu ikke er fuldt opladet.
 I dette tilfælde er den
 2.4.1.2.3. Fuldt opladet batteri
 Et batteri, der er opladet efter ladeproceduren natten over, indtil kriteriet for stop af ladning er opfyldt.
 2.4.2. Anvendelse


text:
af cyklussen og måling af distancen
 Tiden t0 for stop af ladning (fjernelse af stik) rapporteres.
 Chassisdynamometeret indstilles efter metoden beskrevet i tillæg 1 i dette bilag.
 Med start 4 timer fra t0 køres cyklussen bestående af fire elementære cyklusser for bykørsel og en cyklus for kørsel uden for byområde (prøvningsafstand: 22 km, prøvningens varighed: 40 minutter).
 Til sidst registreres målet Dtest af den dækkede distance i km.
 2.4.3. Opladning af batteriet
 Køretøjet skal forbindes til lysnettet inden for 30 minutter efter, at cyklussen, som består af fire elementære cyklusser for bykørsel og en cyklus for kørsel uden for byområder, og som udføres to gange, er afsluttet.
 Køretøjet oplades efter en normal ladeprocedure natten over (jf. dette bilags punkt 2.4.1.2.).
 Energimåleudstyret, der er anbragt mellem lysnetstikkontakten og køretøjsladeren, måler ladningsenergien E leveret fra lysnettet såvel som dens varighed.
 Ladning standses efter 24 timer fra det tidligere tidspunkt for ladetidsstop (t0).
 Bemærk:
 I tilfælde af lysnetafbrydelse vil 24 timers perioden blive forlænget med en periode svarende til afbrydelsens varighed. Validiteten af ladningen drøftes af den tekniske tjeneste med ansvar for prøvelaboratoriet og køretøjsfabrikanten.
 2.4.4. Beregning af elektrisk energiforbrug
 Energien E i Wh og ladetidsmålinger registreres i prøvningsrapporten.
 Det elektriske energiforbrug c defineres ved formlen:
 (udtrykt i Wh/km og afrundet til nærmeste hele tal)
 hvor Dtest er den ved prøvningen tilbagelagte distance (i km).
 Tillæg
 BESTEMMELSE AF DEN SAMLEDE KØREMODSTAND FOR ET KØRETØJ, DER UDELUKKENDE DRIVES AF ET ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM, OG KALIBRERING AF DYNAMOMETERET
 1. INDLEDNING
 Formålet med dette tillæg er at definere metoden til at måle den samlede køremodstand for et køretøj med en statistisk nøjagtighed på ± 4 % ved en konstant hastighed og at reproducere denne målte køremodstand på et dynamometer med en nøjagtighed på ± 5 %.
 2. SPECIFIKATIONER FOR BANEN
 Prøvebaneudformningen skal være plan, lige og fri for forhindringer eller vindbarrierer, som påvirker variabiliteten af køremodstanden i negativ retning.
 Prøvebanens langsgående hældning må ikke overstige ± 2 %. Denne hældning er defineret som forholdet mellem forskellen i højde mellem begge ender af prøvebanen og dens samlede længde. Desuden skal den lokale hældning mellem hvilke som helst to punkter, der er 3 m fra hinanden, ikke afvige mere end ± 0,5 % fra denne langsgående hældning.
 Den maksimale krumning på prøvebanens tværsnit skal være 1,5 % eller mindre.
 3. ATMOSFÆRISKE FORHOLD
 3.1. Vind
 Prøvning skal gennemføres ved vindhastigheder, som i gennemsnit er mindre end 3 m/s med spidshastigheder på mindre end 5 m/s. Desuden skal vindhastighedens vektorkomponent på tværs af prøvebanen være mindre end 2 m/s. Vindhastigheden måles 0,7 m over banens overflade.
 3.2. Fugtighed
 Banen skal være tør.
 3.3. Referencebetingelser
 Barometertryk
 H0 = 100 kPa
 Temperatur
 T0 = 293 K (20 °C)
 Luftdensitet
 d0 = 1,189 kg/m3
 3.3.1. Luftdensitet
 3.3.1.1. Luftdensiteten under prøvning, beregnet som beskrevet i punkt 3.3.1.2 nedenfor, må ikke afvige mere end 7,5 % fra luftdensiteten under referencebetingelserne.
 3.3.1.2. Luftdensiteten beregnes ved hjælp af formlen:
 hvor
 dT
 er luftdensiteten under prøvningen (kg/m3)
 d0
 er luftdensiteten ved referencebetingelserne (kg/m3)
 HT
 er det totale barometertryk under


text:
prøvningen (kPa)
 TT
 er den absolutte temperatur under prøvningen (K).
 3.3.2. Parametre for omgivelserne
 3.3.2.1. Den omgivende temperatur skal være mellem 5 °C (278 K) og 35 °C (308 K), og barometertrykket skal være mellem 91 kPa og 104 kPa. Den relative fugtighed skal være mindre end 95 %.
 3.3.2.2. Hvis fabrikanten er indforstået, kan prøvningerne udføres ved lavere omgivende temperaturer ned til 1 °C. I dette tilfælde bør korrektionsfaktoren beregnet for 5 °C anvendes.
 4. KLARGØRING AF KØRETØJET
 4.1. Tilkøring
 Køretøjet skal være i normal køreklar stand og indstilling efter at have kørt mindst 300 km. Dækkene skal være tilkørt samtidig med køretøjet eller have en slidbane med en mønsterdybde på 90- 50 % af den oprindelige mønsterdybde.
 4.2. Kontroller
 Der udføres følgende kontrol i henhold til fabrikantens angivelser for anvendelse: hjul, fælge, dæk (mærke, type, tryk), forakselgeometri, bremsejustering (eliminering af parasitmodstand), smøring af for- og bagaksler, justering af ophæng og køretøjsfrihøjde osv. Det kontrolleres, at der under friløb ikke er nogen elektrisk bremsning.
 4.3. Forberedelse af prøvningen
 4.3.1. Køretøjet skal lastes til dets prøvemasse, inklusive fører og måleudstyr, fordelt på en ensartet måde i lasteområderne.
 4.3.2. Køretøjets vinduer skal være lukkede. Eventuelle dæksler til luftkonditioneringssystemer, forlygter osv., skal være lukkede.
 4.3.3. Køretøjet skal fremtræde i rengjort stand.
 4.3.4. Umiddelbart før prøvningen bringes køretøjet op på normal driftstemperatur på en passende måde.
 5. ANGIVET HASTIGHED V
 Den angivne hastighed er påkrævet for at bestemme køremodstanden ved referencehastigheden ud fra køremodstandskurven. For at bestemme køremodstanden som en funktion af køretøjshastighed i nærheden af referencehastigheden Vo måles køremodstandene ved den angivne hastighed V. Mindst fire til fem punkter, der angiver de angivne hastigheder, ønskes målt sammen med referencehastighederne.
 Tabel 1 viser de angivne hastigheder afhængigt af køretøjets kategori. Stjernen * angiver referencehastigheden i tabellen.
 Tabel 1
 Klasse
 Vmax.
 Angivne hastigheder (km/h)
 > 130
 120 (2)
 100
 80 (1)
 60
 40
 20
 130- 100
 90
 80 (1)
 60
 40
 20
 —
 100 - 70
 60
 50 (1)
 40
 30
 20
 —
 < 70
 50 (2)
 40 (1)
 30
 20
 —
 —
 6. ENERGIVARIATION VED DECELERATION
 6.1. Bestemmelse af samlet køremodstand
 6.1.1. Måleapparatur og nøjagtighed
 Marginen for målefejl skal være mindre end 0,1 sekund for tiden og mindre end ± 0,5 km/h for hastigheden.
 6.1.2. Prøvningsforskrifter
 6.1.2.1. Køretøjet accelereres til en hastighed, der ligger 5 km/h over den hastighed, ved hvilken prøvemålingerne begyndes.
 6.1.2.2. Gearkassen sættes i frigear, eller energitilførslen afbrydes.
 6.1.2.3. Mål den tid t1, som det tager køretøjet at decelerere fra:
 V2 = V + Δ Vkm/h til V2 = V – Δ Vkm/h
 hvor
 Δ V ≤ 5 km/h for en nominel hastighed < 50 km/h
 Δ V ≤ 10 km/h for nominel hastighed > 50 km/h.
 6.1.2.4. Udfør den samme prøvning i den modsatte retning ved at måle tiden t2.
 6.1.2.5. Beregn gennemsnittet T1 af de to tider t1 og t2.
 6.1.2.6. Gentag disse prøvninger, indtil den statistiske nøjagtighed (p) af gennemsnittet
 er lig med eller mindre en 4 % (p ≤ 4 %).
 Den statistiske nøjagtighed (p) er:


text:
hvor
 T
 er koefficienten som angivet i tabellen nedenfor
 s
 er standardafvigelsen:
 n
 er antallet af prøvninger.
 n
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 t
 3,2
 2,8
 2,6
 2,5
 2,4
 2,3
 2,3
 1,6
 1,25
 1,06
 0,94
 0,85
 0,77
 0,73
 6.1.2.7. Beregning af køremodstandskraften
 Køremodstandskraften F ved den angivne hastighed V beregnes som følger:
 hvor
 MHP
 er prøvemassen
 Mr
 er den ækvivalente inertimasse af alle hjulene og de køretøjsdele, som roterer med hjulene under deceleration på vejen. Mr bør måles eller beregnes på en passende måde.
 6.1.2.8. Køremodstanden bestemt på banen korrigeres til referenceparametrene for omgivelserne som følger:
 F korrigeret = k · F målt
 hvor
 RR
 er rullemodstanden ved hastigheden V
 RAERO
 er den aerodynamiske modstand ved hastigheden V
 RT
 er den samlede køremodstand = RR + RAERO
 KR
 er temperaturkorrektionsfaktoren for rullemodstand, sat til at være lig med: 3,6 × 10– 3/°C
 t
 er den omgivende vejprøvningstemperatur i °C
 t0
 er den omgivende referencetemperatur = 20 °C
 dt
 er luftdensiteten ved prøvningsbetingelserne
 d0
 er luftdensiteten ved referencebetingelserne (20 °C, 100 kPa) = 1,189 kg/m3.
 Forholdene RR/RT og RAERO/RT angives af fabrikanten på grundlag af data, virksomheden normalt har til rådighed.
 Hvis disse værdier ikke er tilgængelige, og såfremt fabrikanten og den pågældende tekniske tjeneste er enige herom, kan tallene for forholdet rulle-/totalmodstand, som er givet ved den følgende formel, anvendes:
 hvor
 MHP er prøvemassen
 og for hver hastighed er koefficienterne a og b som vist i den følgende tabel:
 V (km/h)
 a
 b
 20
 7,24 · 10– 5
 0,82
 40
 1,59 · 10– 4
 0,54
 60
 1,96 · 10–4
 0,33
 80
 1,85 · 10– 4
 0,23
 100
 1,63 · 10– 4
 0,18
 120
 1,57 · 10– 4
 0,14
 6.2. Indstilling af dynamometeret
 Formålet med denne procedure er med dynamometeret at simulere den samlede køremodstand ved en given hastighed.
 6.2.1. Måleapparatur og nøjagtighed
 Måleudstyret skal svare til det, der anvendes på banen.
 6.2.2. Prøvningsforskrifter
 6.2.2.1. Køretøjet anbringes på dynamometeret.
 6.2.2.2. Dæktrykket (koldt) justeres på de trækkende hjul som krævet for chassisdynamometeret.
 6.2.2.3. Den ækvivalente inertimasse af chassisdynamometeret justeres i overensstemmelse med tabel 2.
 Tabel 2
 Prøvemasse
 MHP
 (kg)
 Ækvivalent inerti
 I
 (kg)
 MHP ≤ 480
 455
 480 < MHP ≤ 540
 510
 540 < MHP ≤ 595
 570
 595 < MHP ≤ 650
 625
 650 < MHP ≤ 710
 680
 710 < MHP ≤ 765
 740
 765 < MHP ≤ 850
 800
 850 < MHP ≤ 965
 910
 965 < MHP ≤ 1 080
 1 020
 1 080 < MHP ≤ 1 190
 1 130
 1 190 < MHP ≤ 1 305
 1 250
 1 305 < MHP ≤ 1 420
 1 360
 1 420 < MHP ≤ 1 530
 1 470
 1 530 < MHP ≤ 1 640
 1 590
 1 640 < MHP ≤ 1 760
 1 700
 1 760 < MHP ≤ 1 870
 1 810
 1 870 < MHP ≤ 1 980
 1 930
 1 980 < MHP ≤ 2 100
 2 040
 2 100 < MHP ≤ 2 210
 2 150
 2 210 <


text:
MHP ≤ 2 380
 2 270
 2 380 < MHP ≤ 2 610
 2 270
 2 610 < MHP
 2 270
 6.2.2.4. Køretøjet og chassisdynamometeret bringes op på den stabiliserede driftstemperatur for at efterligne vejbetingelserne.
 6.2.2.5. Udfør operationerne i punkt 6.1.2 i dette bilag, med undtagelse af punkt 6.1.2.4 og 6.1.2.5, idet MHP erstattes af I og Mr af Mrm i formlen i punkt 6.1.2.7.
 6.2.2.6. Indstil bremsen for at reproducere den korrigerede halve køremodstandsbelastning (punkt 6.1.2.8) og for at tage højde for forskellen mellem køretøjets masse på banen og den ækvivalente inertiprøvemasse (I), der skal anvendes. Dette kan gøres ved at beregne den korrigerede gennemsnitlige decelerationstid på vej fra V2 til V1 og reproducere denne tid på dynamometeret ved brug af følgende relation:
 hvor
 I
 er den ækvivalente svinghjulsinertimasse for chassisdynamometeret
 Mrm
 er den ækvivalente inertimasse af de trækkende hjul og de køretøjsdele, som roterer med hjulene under deceleration. Mrm skal måles eller beregnes på en passende måde.
 6.2.2.7. Den effekt Pa, der skal absorberes af prøvebænken, bør bestemmes for at gøre det muligt at genskabe den samme samlede køremodstand for det samme køretøj på forskellige dage eller på forskellige chassisdynamometre af den samme type.
 (1) Referencehastighed.
 (2) Hvis den kan nås af køretøjet.
 BILAG 8
 METODE TIL MÅLING AF EMISSION AF CARBONDIOXID, BRÆNDSTOFFORBRUG OG ELEKTRISK ENERGIFORBRUG FOR KØRETØJER, DER DRIVES AF ET HYBRIDT ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM
 1. INDLEDNING
 1.1. Dette bilag definerer de specifikke forhold med hensyn til typegodkendelse af et hybridt elkøretøj (HEV) som defineret i punkt 2.17.1 i dette regulativ.
 1.2. Overordnet skal hybride elkøretøjer prøves i henhold til de principper, der gælder for køretøjer, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor (bilag 6), med mindre andet er angivet i dette bilag.
 1.3. Køretøjer med ekstern opladning (som defineret i punkt 2 i dette bilag) prøves i henhold til betingelse A og betingelse B.
 Prøvningsresultaterne under både betingelse A og B og de vejede værdier angives i meddelelsesformularen.
 1.4. Kørecyklusser og gearskiftningspunkter
 1.4.1. For køretøjer med manuel transmission anvendes den kørecyklus og de gearskiftningspunkter, som foreskrives i regulativ nr. 83, bilag 4, tillæg 1, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet.
 1.4.2. For køretøjer med en særlig gearskiftningsstrategi finder den strategi, der er foreskrevet i regulativ nr. 83, bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For sådanne køretøjer anvendes den kørecyklus, som foreskrives i punkt 2.3.3 i bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet. For så vidt angår gearskiftningspunkter skal disse køretøjer køres i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i brugerhåndbogen til seriefremstillede køretøjer og er vist i et teknisk gearskifteinstrument (til orientering af føreren).
 1.4.3. For køretøjer med automatisk transmission anvendes den kørecyklus, som foreskrives i punkt 2.3.3 i bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet.
 1.4.4. Til konditionering af køretøjet anvendes en kombination af del 1-cyklussen og del 2-cyklussen fra den relevante kørecyklus, jf. forskrifterne i dette bilag.
 2. KATEGORIER AF HYBRIDE ELKØRETØJER
 Opladning af køretøj
 Ekstern opladning


text:
(1)
 (OVC)
 Ikke-ekstern opladning (2)
 (NOVC)
 Omskifter for funktionsmåde
 Nej
 Ja
 Nej
 Ja
 3. EKSTERNT OPLADELIG (OVC ELEKTRISK HEV) UDEN FUNKTIONSMÅDEOMSKIFTER
 3.1. To prøvninger skal udføres under følgende betingelser:
 Betingelse A: Prøvningen skal udføres med fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed.
 Betingelse B: Prøvningen skal udføres med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning).
 Profilen for ladningstilstanden (SOC) for den elektriske energi-/kraftlagringsenhed under de forskellige faser i type I-prøvningen er angivet i tillæg 1.
 3.2. Betingelse A
 3.2.1. Proceduren indledes med afladning af køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed som beskrevet i punkt 3.2.1.1 nedenfor:
 3.2.1.1. Afladning af den elektriske energi-/kraftlagringsenhed
 Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades, mens under kørsel (på prøvebane, chassisdynamometer osv.):
 a)
 med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets brændstofforbrugende motor starter
 b)
 eller, hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den brændstofforbrugende motor lige netop ikke starter inden for en nærmere fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten)
 c)
 eller i henhold til fabrikantens anbefalinger.
 Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er startet automatisk.
 3.2.2. Konditionering af køretøjet
 3.2.2.1. Til konditionering af motorkøretøjer med kompressionstænding anvendes del 2-cyklussen af den kørecyklus, der finder anvendelse, i kombination med forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag. Der gennemkøres tre på hinanden følgende kørecyklusser.
 3.2.2.2. Motorkøretøjer med styret tænding konditioneres med en del 1-cyklus og to del 2-cyklusser af den kørecyklus, der finder anvendelse, i kombination med forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag.
 3.2.2.3. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 °C og 30 °C). Denne konditionering skal vare mindst seks timer og fortsætte, indtil temperaturen af motorens olie og kølevæske højst afviger ± 2 K fra temperaturen i rummet, og den elektriske energi-/kraftlagringsenhed er fuldt opladet som et resultat af den opladning, der er foreskrevet i punkt 3.2.2.4 nedenfor.
 3.2.2.4. Under stilstand skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed oplades under anvendelse af den normale procedure ved opladning natten over, jf. punkt 3.2.2.5 nedenfor.
 3.2.2.5. Anvendelse af en normal opladning natten over
 Den elektriske energi-/kraftlagringsenhed oplades efter følgende procedure:
 3.2.2.5.1. Normal ladeprocedure natten over
 Opladningen udføres:
 a)
 med opladeren i køretøjet, hvis en sådan er monteret, eller
 b)
 med en af fabrikanten anbefalet ekstern lader og under anvendelse af det opladningsmønster, der foreskrives for normal opladning
 c)
 i en omgivende temperatur beliggende mellem 20 °C og 30 °C. Denne fremgangsmåde udelukker alle typer specielle opladninger, der vil kunne startes automatisk eller manuelt, for eksempel udligningsopladning eller vedligeholdelsesopladning. Fabrikanten skal afgive en erklæring om, at der under prøvningen ikke har fundet en særlig opladningsprocedure sted.
 3.2.2.5.2. Kriterier for stop af ladning
 Kriterierne for stop af ladning svarer til en ladetid på 12 timer, undtagen hvis føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager et klart signal om, at den elektriske energi-/kraftlagringsenhed endnu ikke er fuldt opladet.
 I dette tilfælde


text:
er den
 3.2.3. Prøvningsforskrifter
 3.2.3.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren for køretøjet.
 3.2.3.2. De prøvningsprocedurer, der er fastlagt i enten punkt 3.2.3.2.1 eller 3.2.3.2.2, kan anvendes.
 3.2.3.2.1. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2, afslutning af prøvetagning).
 3.2.3.2.2. Prøvetagningen begynder (BS) inden eller ved indledningen af startproceduren og fortsætter gennem et antal gentagne prøvecyklusser. Den ophører efter afslutningen af den sidste tomgangsperiode i den første cyklus med kørsel uden for byområder (del 2-cyklus), hvor batteriet har nået den laveste ladningstilstand i henhold til det nedenfor fastsatte kriterium (afslutning af prøvetagning (ES)).
 Energibalancen Q [Ah] måles under hver kombinerede cyklus efter proceduren i tillæg 2 til dette bilag og anvendes til at bestemme, når batteriet har nået den laveste ladningstilstand.
 Batteriets laveste ladningstilstand anses for at være nået i den kombinerede cyklus N, hvis den energibalance, der er målt under den kombinerede cyklus N + 1, ikke overstiger en afladning på 3 % udtrykt som procent af batteriets nominelle kapacitet (i Ah) i dets maksimale ladningstilstand som oplyst af producenten. På fabrikantens anmodning kan der køres yderligere prøvecyklusser, og resultaterne heraf kan indgå i beregningerne i punkt 3.2.3.5 og 3.4.1, forudsat at energibalancen for hver yderligere prøvecyklus viser mindre afladning af den elektriske energilagringsenhed end den forudgående cyklus.
 Mellem hver cyklus tillades en periode med varm stilstand efter kørsel (hot soak) på indtil 10 minutter. Fremdriftssystemet skal være slukket i denne periode.
 3.2.3.3. Køretøjet køres efter den kørecyklus, der finder anvendelse, og forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag.
 3.2.3.4. Udstødningsgasserne analyseres i henhold til bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet.
 3.2.3.5. Prøvningsresultaterne for den kombinerede cyklus (CO2 og brændstofforbrug) for betingelse A registreres (henholdsvis m1 [g] og c1 [l]). Hvis prøvningen foretages i henhold til punkt 3.2.3.2.1, er m1 og c1 simpelt hen resultatet af en enkelt kombineret cykluskørsel. Hvis prøvningen foretages i henhold til punkt 3.2.3.2.2, er m1 og c1 summen af resultatet af de kombinerede gennemførte cyklusser N.
 3.2.4. Inden for 30 minutter efter, at den sidste cyklus er afsluttet, skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed være opladet i henhold til punkt 3.2.2.5 i dette bilag. Energimåleudstyret, der er anbragt mellem lysnetstikkontakten og køretøjsladeren, måler ladningsenergien e1 [Wh] leveret fra lysnettet.
 3.2.5. Det elektriske energiforbrug for betingelse A er e1 [Wh].
 3.3. Betingelse B
 3.3.1. Konditionering af køretøjet
 3.3.1.1. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades i henhold til punkt 3.2.1.1 i dette bilag. På fabrikantens anmodning kan der gennemføres en konditionering i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1 eller 3.2.2.2 i dette bilag, før den elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades.
 3.3.1.2. Før prøvningen anbringes køretøjet i et rum, hvor temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 °Cog 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstændigheder indtil temperaturen i motorolie og


text:
evt. kølevæske kun afviger med ± 2 K fra rumtemperaturen.
 3.3.2. Prøvningsforskrifter
 3.3.2.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren for køretøjet.
 3.3.2.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2, afslutning af prøvetagning).
 3.3.2.3. Køretøjet køres efter den kørecyklus, der finder anvendelse, og forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag.
 3.3.2.4. Udstødningsgasserne analyseres i henhold til bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet.
 3.3.2.5. Prøvningsresultaterne for den kombinerede cyklus (CO2 og brændstofforbrug) for betingelse B registreres (henholdsvis m2 [g] og c2 [l]).
 3.3.3. Inden for 30 minutter efter, at cyklussen er afsluttet, skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed være opladet i henhold til punkt 3.2.2.5 i dette bilag.
 Energimåleudstyret, der er anbragt mellem lysnetstikkontakten og køretøjsladeren, måler ladningsenergien e2 [Wh] leveret fra lysnettet.
 3.3.4. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades i henhold til punkt 3.2.1.1 i dette bilag.
 3.3.5. Inden for 30 minutter efter afladningen skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed være opladet i henhold til punkt 3.2.2.5 i dette bilag.
 Energimåleudstyret, der er anbragt mellem lysnetstikkontakten og køretøjsladeren, måler ladningsenergien e3 [Wh] leveret fra lysnettet.
 3.3.6. Det elektriske energiforbrug e4 [Wh] for betingelse B er: e4 = e2 – e3
 3.4. Prøvningsresultater
 3.4.1. CO2-værdierne skal være m1 = m1/Dtest1 og m2 = m2/Dtest2 [g/km] idet Dtest1 og Dtest2 er de samlede faktisk kørte afstande i de prøvninger, der er udført under henholdsvis betingelse A (punkt 3.2 i dette bilag) og B (punkt 3.3 i dette bilag), og m1 og m2 bestemmes i henholdsvis punkt 3.2.3.5 og 3.3.2.5 i dette bilag.
 3.4.2. De vægtede CO2-værdier beregnes som følger:
 3.4.2.1.
 Ved prøvning i henhold til punkt 3.2.3.2.1:
 M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav)
 hvor
 M
 =
 masseemission af CO2 i g/km
 M1
 =
 masseemission af CO2 i g/km med fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed
 M2
 =
 masseemission af CO2 i g/km med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsafladning)
 De
 =
 køretøjets rækkevidde i henhold til den metode, der er beskrevet i bilag 9, hvor fabrikanten skal give mulighed for at foretage målingen med køretøjet i rent elektrisk funktionsmåde
 Dav
 =
 25 km (antaget gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).
 3.4.2.2.
 Ved prøvning i henhold til punkt 3.2.3.2.2:
 M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav)
 hvor
 M
 =
 masseemission af CO2 i g/km
 M1
 =
 masseemission af CO2 i g/km med fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed
 M2
 =
 masseemission af CO2 i g/km med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsafladning)
 Dovc
 =
 OVC-rækkevidde i henhold til proceduren i bilag 9
 Dav
 =
 25 km (antaget gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).
 3.4.3. Værdierne for brændstofforbrug skal være
 C1 = 100 · c1/Dtest1 og C2 = 100 · c2/Dtest2 [l/100 km]
 idet Dtest1 og Dtest2 er de samlede faktisk kørte afstande i de prøvninger, der er udført under


text:
henholdsvis betingelse A (punkt 3.2. i dette bilag) og B (punkt 3.3 i dette bilag), og c1 og c2 bestemmes i henholdsvis punkt 3.2.3.5 og 3.3.2.5 i dette bilag.
 3.4.4. De vægtede værdier for brændstofforbrug beregnes som følger:
 3.4.4.1.
 Ved prøvningsproceduren i henhold til punkt 3.2.3.2.1.:
 C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav)
 hvor
 C
 =
 brændstofforbrug i l/100 km
 C1
 =
 brændstofforbrug i l/100 km med fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed
 C2
 =
 brændstofforbrug i l/100 km med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning).
 De
 =
 køretøjets rækkevidde i henhold til den metode, der er beskrevet i bilag 9, hvor fabrikanten skal give mulighed for at foretage målingen med køretøjet i rent elektrisk funktionsmåde.
 Dav
 =
 25 km (antaget gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).
 3.4.4.2.
 Ved prøvning i henhold til punkt 3.2.3.2.2:
 C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav)
 hvor
 C
 =
 brændstofforbrug i l/100 km
 C1
 =
 brændstofforbrug i l/100 km med fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed
 C2
 =
 brændstofforbrug i l/100 km med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning)
 Dovc
 =
 OVC-rækkevidde i henhold til proceduren i bilag 9
 Dav
 =
 25 km (antaget gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).
 3.4.5. Værdierne for elektrisk energiforbrug skal være
 E1 = e1/Dtest1 og E4 = e4/Dtest2 [Wh/km]
 idet Dtest1 og Dtest2 er de samlede faktisk kørte afstande i de prøvninger, der er udført under henholdsvis betingelse A (punkt 3.2 i dette bilag) og B (punkt 3.3 i dette bilag), og e1 og e4 bestemmes i henholdsvis punkt 3.2.5 og 3.3.6 i dette bilag.
 3.4.6. De vægtede værdier for elektrisk energiforbrug beregnes som følger:
 3.4.6.1.
 Ved prøvning i henhold til punkt 3.2.3.2.1:
 E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav)
 hvor
 E
 =
 elektrisk forbrug Wh/km
 E1
 =
 elektrisk energiforbrug Wh/km med fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed beregnet
 E4
 =
 elektrisk energiforbrug Wh/km med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning)
 De
 =
 køretøjets rækkevidde i henhold til den metode, der er beskrevet i bilag 9, hvor fabrikanten skal give mulighed for at foretage målingen med køretøjet i rent elektrisk funktionsmåde
 Dav
 =
 25 km (antaget gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).
 3.4.6.2.
 Ved prøvning i henhold til punkt 3.2.3.2.2:
 E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav)
 hvor
 E
 =
 elektrisk forbrug Wh/km
 E1
 =
 elektrisk energiforbrug Wh/km med fuldt opladet elektrisk energi- /kraftlagringsenhed beregnet
 E4
 =
 elektrisk energiforbrug Wh/km med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning)
 Dovc
 =
 OVC-rækkevidde i henhold til proceduren i bilag 9
 Dav
 =
 25 km (antaget gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).
 4. HYBRIDT ELKØRETØJ MED EKSTERN OPLADNING (OVC HEV) OG MED OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER
 4.1. To prøvninger skal udføres under følgende betingelser:
 4.1.1.
 Betingelse A: Prøvningen skal udføres med fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed.
 4.1.2.
 Betingelse B: Prøvningen skal udføres med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning).
 4.1.3.
 Funktionsmådeomskifteren indstilles i henhold til nedenstående tabel:
 Hybridfunktionsmåder
 Batteriladetilstand
 Udelukkende elektrisk drift
 Hybrid
 Omskifter i position
 Udelukkende brændstofdrift
 Hybrid
 Omskifter i position
 Udelukkende


text:
elektrisk drift
 Udelukkende brændstofdrift
 Hybrid
 Omskifter i position
 Hybridfunktionsmåde n (3)
 ...
 Hybridfunktionsmåde m (3)
 Omskifter i position
 Betingelse A
 Fuldt opladet
 Hybrid
 Hybrid
 Hybrid
 Mest elektriske Hybridfunktionsmåde (4)
 Betingelse B
 Min. ladetilstand
 Hybrid
 Brændstofforbrugende
 Brændstofforbrugende
 Mest brændstofforbrugende funktionsmåde (5)
 4.2. Betingelse A
 4.2.1. Hvis køretøjets elektriske rækkevidde, jf. bilag 9 til dette regulativ, er længere end 1 fuldstændig cyklus, kan type I-prøven til måling af elektrisk energi på fabrikantens anmodning udføres i rent elektrisk funktionsmåde efter aftale med den tekniske tjeneste. I så fald er værdierne af m1 og c1 i punkt 4.4 lig med 0.
 4.2.2. Proceduren indledes med afladning af køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed som beskrevet i punkt 4.2.2.1 nedenfor.
 4.2.2.1. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades under kørsel med omskifteren indstillet til rent elektrisk funktionsmåde (på prøvebanen, på chassisdynamometer osv.) ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af køretøjets maksimale hastighed i rent elektrisk funktionsmåde, bestemt i henhold til prøvningsforskrifterne for elektriske køretøjer i regulativ nr. 68.
 Standsning af afladningen forekommer:
 a)
 når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale tredive minutters hastighed, eller
 b)
 når føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager signal om at standse køretøjet, eller
 c)
 efter at have tilbagelagt en distance på 100 km.
 Hvis køretøjet ikke har en rent elektrisk funktionsmåde, opnås afladningen af den elektriske energi-/kraftlagringsenhed ved at køre køretøjet (på prøvebane, chassisdynamometer osv.):
 a)
 med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets brændstofforbrugende motor starter
 b)
 eller, hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den brændstofforbrugende motor lige netop ikke starter inden for en nærmere fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten)
 c)
 eller i henhold til fabrikantens anbefalinger.
 Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er startet automatisk.
 4.2.3. Konditionering af køretøjet:
 4.2.3.1.
 Til konditionering af motorkøretøjer med kompressionstænding anvendes del 2-cyklussen af den kørecyklus, der finder anvendelse, i kombination med forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag. Der gennemkøres tre på hinanden følgende kørecyklusser.
 4.2.3.2.
 Motorkøretøjer med styret tænding konditioneres med en del 1-cyklus og to del 2-cyklusser af den kørecyklus, der finder anvendelse, i kombination med forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag.
 4.2.3.3.
 Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 °C og 30 °C). Denne konditionering skal vare mindst seks timer og fortsætte, indtil temperaturen af motorens olie og kølevæske højst afviger ± 2 K fra temperaturen i rummet, og den elektriske energi-/kraftlagringsenhed er fuldt opladet som et resultat af den opladning, der er foreskrevet i punkt 4.3.3.4 nedenfor.
 4.2.3.4.
 Under stilstand oplades den elektriske energi-/kraftlagringsenhed under anvendelse af den normale procedure ved opladning natten over, jf. punkt 3.2.2.5 i dette bilag.
 4.2.4. Prøvningsforskrifter
 4.2.4.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal


text:
brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren for køretøjet.
 4.2.4.2. De prøvningsprocedurer, der er fastlagt i enten punkt 4.2.4.2.1 eller 4.2.4.2.2, kan anvendes.
 4.2.4.2.1. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2, afslutning af prøvetagning).
 4.2.4.2.2. Prøvetagningen begynder (BS) inden eller ved indledningen af startproceduren og fortsætter gennem et antal gentagne prøvecyklusser. Den ophører efter afslutningen af den sidste tomgangsperiode i den første cyklus med kørsel uden for byområder (del 2-cyklus), hvor batteriet har nået den laveste ladningstilstand i henhold til det nedenfor fastsatte kriterium (afslutning af prøvetagning (ES)).
 Energibalancen Q [Ah] måles under hver kombinerede cyklus efter proceduren i tillæg 2 til dette bilag og anvendes til at bestemme, når batteriet har nået den laveste ladningstilstand.
 Batteriets laveste ladningstilstand anses for at være nået i den kombinerede cyklus N, hvis den energibalance, der er målt under den kombinerede cyklus N + 1, ikke overstiger en afladning på 3 % udtrykt som procent af batteriets nominelle kapacitet (i Ah) i dets maksimale ladningstilstand som oplyst af producenten. På fabrikantens anmodning kan der køres yderligere prøvecyklusser, og resultaterne heraf kan indgå i beregningerne i punkt 4.2.4.5 og 4.4.1, forudsat at energibalancen for hver yderligere prøvecyklus viser mindre afladning af den elektriske energilagringsenhed end den forudgående cyklus.
 Mellem hver cyklus tillades en periode med varm stilstand efter kørsel (hot soak) på indtil 10 minutter. Fremdriftssystemet skal være slukket i denne periode.
 4.2.4.3. Køretøjet køres efter den kørecyklus, der finder anvendelse, og forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag.
 4.2.4.4. Udstødningsgasserne analyseres i henhold til bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet.
 4.2.4.5. Prøvningsresultaterne for den kombinerede cyklus (CO2 og brændstofforbrug) for betingelse A registreres (henholdsvis m1 [g] og c1 [l]). Hvis prøvningen foretages i henhold til punkt 4.2.4.2.1, er m1 og c1 simpelt hen resultatet af en enkelt kombineret cykluskørsel. Hvis prøvningen foretages i henhold til punkt 4.2.4.2.2, er m1 og c1 summen af resultatet af de kombinerede cykluskørsler N.
 4.2.5. Inden for 30 minutter efter, at den sidste cyklus er afsluttet, skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed være opladet i henhold til punkt 3.2.2.5 i dette bilag.
 Energimåleudstyret, der er anbragt mellem lysnetstikkontakten og køretøjsladeren, måler ladningsenergien e1 [Wh] leveret fra lysnettet.
 4.2.6. Det elektriske energiforbrug for betingelse A er e1 [Wh].
 4.3. Betingelse B
 4.3.1. Konditionering af køretøjet
 4.3.1.1. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades i henhold til punkt 4.2.2.1 i dette bilag.
 På fabrikantens anmodning kan der gennemføres en konditionering i overensstemmelse med punkt 4.2.3.1 eller 4.2.3.2 i dette bilag, før den elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades.
 4.3.1.2. Før prøvningen anbringes køretøjet i et rum, hvor temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 °C og 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstændigheder indtil temperaturen i motorolie og evt. kølevæske kun afviger med ± 2 K fra rumtemperaturen.
 4.3.2. Prøvningsforskrifter
 4.3.2.1. Køretøjet skal startes med de midler,