text:
skal udregnes med π = 3,1416 og afrundes til den nærmeste cm3.
 ---pagebreak--- L 375/318 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 85
 Bilag 2
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 x 297 mm))
 udstedt af: (myndighedens navn)
 .........................................
 .........................................
 .........................................
 vedrørende: 2/ UDSTEDELSE AF GODKENDELSE
 UDVIDELSE AF GODKENDELSE
 NÆGTELSE AF GODKENDELSE
 INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
 ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 for en køretøjstype med hensyn til motorens emission af forurenende gasser i henhold til regulativ
 nr. 83
 Godkendelse nr.: .................. Udvidelse nr.: .....................
 1. Køretøjstypens klasse (M1, N1 osv.): ....................................................................................
 1.1. Hybridelektrisk køretøj : ja/nej 2/
 1.1.1. Kategori af hybridelektrisk køretøj : med ekstern opladning/ ikke-ekstern opladning 2/
 1.1.2. Omskifter for funktionsmåde : med/uden 2/
 2. Motorbrændstof : benzin/diesel/LPG/CNG: 2/
 3. Køretøjets handelsnavn eller mærke: ....................................................................................
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3 Den Europæiske Unions Tidende L 375/319
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 86
 4. Køretøjstype: .................... Motortype: ..........................................................................
 5. Fabrikantens navn og adresse: ........................................................................................
 6. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: .............................................
 7. Køretøjets masse i ulastet stand: ....................................................................................
 7.1. Køretøjets referencemasse: .............................................................................................
 8. Køretøjets totalmasse: ....................................................................................................
 9. Antal sæder (inkl. føreren): ............................................................................................
 10. Transmission
 10.1. Manuel, automatisk eller CVT (trinløst variabel): 2/ 3/..................................................
 10.2. Antal gearinger: ...............................................................................................................
 10.3. Gearkassens udvekslingsforhold: 2/
 Første gear N/V:........................................................................................................
 Andet gear N/V:........................................................................................................
 Tredje gear N/V: .......................................................................................................
 Fjerde gear N/V: ......................................................................................................
 Femte gear N/V: .......................................................................................................
 Endeligt udvekslingsforhold: ...................................................................................
 Dækstørrelser: ...........................................................................................................
 Rulleomkreds for dæk anvendt ved type I-prøven: .................................................
 Træk: for / bag / 4 x 4: 2/ ..........................................................................................
 11. Køretøjet indleveret til prøvning den: ..............................................................................
 12. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne: .............................................
 13. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: .......................................................................
 14. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: .................................................................
 15. Godkendelse udstedt/nægtet/udvidet/inddraget: 2/
 16. Prøvningens resultater: .....................................................................................................
 16.1. Type I-prøve: ....................................................................................................................
 ---pagebreak--- L 375/320 DA Den Europæiske Unions Tidende E/ECE/324 Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 87
 Forurenende CO HC NOx HC + NOx (1) Partikler (1)
 stof (g/km) (g/km) (g/km) (g/km) (g/km)
 målt
 beregnet med
 ældnings-
 faktor (DF)
 (1) Udelukkende for motorer med kompressionstænding.
 16.1.1. For køretøjer, som anvender LPG eller NG som brændstof:
 16.1.1.1. Tabellen gentages for alle LPG/NG-referencegasser, idet det angives, om
 resultaterne er fremkommet ved måling eller beregning. For køretøjer, som er
 konstrueret til enten at køre på benzin eller LPG/NG: Tabellen gentages for benzin
 og alle LPG/NG-referencegasser.
 16.1.1.2. Hvis køretøjet tilhører en kørende familie, godkendelsesnummer for stamkøretøjet:
 ..................................................................................................................................
 16.1.1.3. For gasformigt brændstof, forholdet "r" for emissionsresultaterne for familien, for
 hvert forurenende stof:
 16.1.2. For eksternt opladelige (OVC) hybridelektriske køretøjer:
 16.1.2.1. Tabellen gentages for de to sæt prøvningsbetingelser, som er angivet i punkt 3.1 og
 3.2 i bilag 14.
 16.1.2.2. Tabellen gentages for de vægtede værdier, som fastsættes i henhold til punkt 3.1.4
 og 3.2.4 i bilag 14. ....................................................................................................
 16.2. Type II-prøve: 2/
 CO: ............... % ved tomgang: ....................................................................... min -1
 (målt ved udstødningen).
 16.3. Type III-prøve: 2/......................................................................................................
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3 Den Europæiske Unions Tidende L 375/321
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 88
 16.4. Type IV-prøve: 2/ .................................................................................. g/prøvning
 16.5. Type V-prøve: Holdbarhed......................................................................................
 16.5.1.


text:
Type holdbarhedsprøve: 80 000 km/anvendes ikke: 2/ ............................................
 16.5.2. Forringelsesfaktorer (DF): beregnet/fastsat 2/
 Angiv DF-værdier:....................................................................................................
 16.6. Type VI-prøve: 2/ .....................................................................................................
 CO (g/km) HC (g/km)
 Målt værdi
 16.7. OBD-prøve
 16.7.1. Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI):..................................
 16.7.2. Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet, og
 disses formål:
 ..................................................................................................................................
 16.7.3. Skriftlig beskrivelse (generelle funktionsprincipper) for:
 16.7.3.1. Detektion af fejltænding: ..........................................................................................
 16.7.3.2. Overvågning af katalysator:......................................................................................
 16.7.3.3. Overvågning af lambda-sonde:.................................................................................
 16.7.3.4. Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet: ................................
 16.7.3.5. Overvågning af partikelfilter: ...................................................................................
 16.7.3.6. Overvågning af aktuatorer for elektronisk brændstofsystem:...................................
 16.7.3.7. Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet: ................................
 16.7.4. Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller
 statistisk metode): .....................................................................................................
 16.7.5. Fortegnelse over alle anvendte koder for og formater af egendiagnosemeddelelser
 (med forklaring af hver):...........................................................................................
 ---pagebreak--- L 375/322 DA Den Europæiske Unions Tidende E/ECE/324 Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 89
 17. Emissionsdata til brug for periodisk syn ..................................................................
 Prøve CO-værdi Lambda (1) Motorhastighed Motorolje-
 (% vol.) (min ) -1
 temperatur
 (°C)
 Kontrol af lav ikke relevant
 tomgang
 Kontrol ved høj
 tomgang
 (1) Lambdaformel: (se punkt 5.3.7.3. i dette regulativ)
 18. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet: .........................................................
 19. Sted: ..........................................................................................................................
 20. Dato:..........................................................................................................................
 21. Underskrift:...............................................................................................................
 _____________________
 1/ Betegnelsesnummer for det land, hvor godkendelsen er
 udstedt/udvidet/nægtet/tilbagetrukket (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 2/ Det ikke gældende overstreges.
 3/ For køretøjer, som er udstyret med automatgear, afgives alle relevante tekniske data.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/323
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 90
 Bilag 2 - Tillæg 1
 OPLYSNINGER VEDRØRENDE EGENDIAGNOSESYSTEMET (OBD)
 Som anført i oplysningsskemaets punkt 4.2.11.2.7.6 i bilag 1 til dette regulativ skal
 køretøjsfabrikanten give oplysningerne i dette tillæg med henblik på at give mulighed for
 produktion af egendiagnose-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt
 diagnoseværktøj og prøveudstyr. Køretøjsfabrikanten behøver ikke give sådanne oplysninger,
 hvis de er omfattet af intellektuel ophavsret eller er særlig knowhow, som tilhører
 køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) af det originale fabriksudstyr.
 På anmodning skal dette tillæg stilles til rådighed uden forskelsbehandling for enhver interesseret
 fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr.
 1. Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige
 typegodkendelse af køretøjet.
 2. Beskrivelse af arten af den egendiagnosecyklus, som er anvendt ved den oprindelige
 typegodkendelse af køretøjet for den komponent, som overvåges af egendiagnosesystemet.
 3. Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for
 fejldetektion og aktivering af fejlkontrollampe (fast antal kørecykler eller statistisk metode),
 med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som
 overvåges af egendiagnosesystemet. Fortegnelse over alle de anvendte egendiagnosekoder
 og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte
 emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede
 komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af
 fejlindikatoren (MI). Navnlig skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som
 afgives i service $05 Test-ID $21 til FF, og de i service $06 angivne data. For køretøjer, der
 anvender et kommunikationslink i henhold til ISO 15765-4 "Road vehicles — Diagnostics
 on Controller Area Network (CAN) — Part

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
4: Requirements for emissions-related systems"
 skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $06 Test-ID
 $00 til FF for hver ID-supported OBD-monitor.
 ---pagebreak--- L 375/324 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 91
 Disse oplysninger kan gives i form af en tabel svarende til nedenstående:
 Kriterier
 for
 Overvåg- Kriterier for aktivering Sekundære Demonstra-
 Komponent Fejlkode ningsstrategi fejldetektion af fejlindi- parametre Forbehandling tionstest
 kator
 Forskel Motorhastighed,
 Signaler fra mellem motorbelastning,
 Katalysator P0420 lambda- signaler fra 3. cyklus arbejdsmåde,A/F- To type I- Type I
 sonde 1 og 2 sonde 1 og cyklusser
 sonde 2 katalysator-
 temperatur
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/325
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 92
 Bilag 3
 UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET
 Godkendelse B (række A) 1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for
 forurenende gasser, der gælder for motorer drevet af benzin (blyfri) eller
 blyfri benzin og enten LPG eller NG.
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med
 punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede
 Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.
 Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i
 regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er
 angivet i række A (2000) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4.
 Godkendelse B, (række B) 1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for emission af
 forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af benzin (blyfri) eller af enten blyfri benzin,
 LPG eller NG.
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med
 punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede
 Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.
 Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i
 ---pagebreak--- L 375/326 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 93
 regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er
 angivet i række B (2005) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4.
 Godkendelse C (række A) 1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for emission af
 forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af dieselbrændstof.
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med
 punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede
 Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.
 Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i
 regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er
 angivet i række A (2000) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4.
 Godkendelse C (række B) 1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for emission af
 forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af dieselbrændstof.
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med


text:
punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede
 Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.
 Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i
 regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er
 angivet i række B (2005) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4.
 Godkendelse D (række A) 1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for emission af
 forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af LPG eller NG.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/327
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 94
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med
 punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede
 Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.
 Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i
 regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er
 angivet i række A (2000) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4.
 Godkendelse D (række B) 1/ - Køretøjer, som er omfattet af de grænseværdier for emission af
 forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af LPG eller NG.
 Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med
 punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede
 Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.
 Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i
 regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er
 angivet i række B (2005) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4.
 __________________
 1/ Jf. punkt 2.19 og 5.3.1.4 i dette regulativ.
 ---pagebreak--- L 375/328 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 95
 Bilag 4
 TYPE I-PRØVE
 (Kontrol af emission af udstødningsgasser efter koldstart)
 1. INDLEDNING
 I dette bilag beskrives fremgangsmåden for udførelse af den type I-prøve, som er
 defineret i dette regulativs punkt 5.3.1. Hvis der anvendes LPG eller NG som
 referencebrændstof, finder bestemmelserne i bilag 12 desuden anvendelse. Hvis
 køretøjet er udstyret med et periodisk regenererende system som defineret i punkt
 2.20, finder bestemmelserne i bilag 13 anvendelse.
 2. KØRECYKLUS PÅ CHASSISDYNAMOMETERET
 2.1. Beskrivelse af cyklussen
 Kørecyklussen på chassisdynmometeret skal være den, som er angivet i tillæg 1 til
 dette bilag.
 2.2. Generelle betingelser for gennemførelse af cyklussen
 Der gennemføres efter behov en række foreløbige prøvecyklusser med henblik på at
 fastslå, hvordan speeder og bremsepedal bedst aktiveres, for at cyklussen ligger så
 tæt på den teoretiske prøvecyklus som muligt inden for de foreskrevne grænser.
 2.3. Brug af gearkassen
 2.3.1. Hvis den højeste hastighed, der kan nås i 1. gear, er under 15 km/h, benyttes 2., 3. og
 4. gear til prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og 2., 3., 4. og 5. gear til
 prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2). 2., 3.


text:
og 4. gear kan ligeledes
 benyttes til prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og 2., 3., 4. og 5. gear til
 prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2), hvis det i køreanvisningerne
 anbefales at starte i 2. gear på plan vej, eller hvis 1. gear udelukkende er beregnet til
 terrænkørsel, langsom kørsel eller bugsering.
 Køretøjer, som ikke når op på de i prøvecyklussen krævede accelerations- og
 maksimumshastighedsværdier, skal køres med speederen i bund, indtil de igen når
 den krævede kørselskurve. Afvigelserne fra prøvecyklussen anføres i
 prøverapporten.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/329
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 96
 2.3.2. Køretøjer med halvautomatisk gear afprøves med gearet i den til ligeudkørsel
 normalt benyttede stilling, og gearskiftet anvendes i henhold til fabrikantens
 anvisninger.
 2.3.3. Køretøjer med automatgear afprøves i højeste gear (position "drive"). Speederen
 aktiveres således, at der opnås så jævn en acceleration som mulig, og således, at der
 skiftes gennem gearene i normal rækkefølge. Gearskiftepunkterne i tillæg 1 til dette
 bilag gælder imidlertid ikke; accelerationen fortsættes gennem den fase, der er
 repræsenteret ved den rette linje mellem afslutningen af hver tomgangsfase og
 begyndelsen af den næstfølgende fase med konstant hastighed. De i punkt 2.4 neden
 for angivne tolerancer overholdes.
 2.3.4. Køretøjer med manuelt betjent overgear afprøves uden brug af overgear under
 prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og med brug af overgear under
 prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2).
 2.3.5. For køretøjstyper med en tomgangshastighed, som er større end den motorhastighed,
 der ville indtræde under sekvens 5, 12 og 24 af den elementære prøvecyklus for
 kørsel i byområder (del 1), kan det på fabrikantens anmodning tillades, at koblingen
 frakobles under den foregående sekvens.
 2.4. Tolerancer
 2.4.1. Der tillades en tolerance på ± 2 km/h mellem den foreskrevne hastighed og den
 teoretiske hastighed under acceleration ved konstant hastighed og under deceleration
 med brug af køretøjets bremser. Hvis køretøjet decelererer hurtigere uden brug af
 bremser, finder kun bestemmelserne i punkt 6.5.3 nedenfor anvendelse. Der
 accepteres hastighedstolerancer, der er større end de foreskrevne under overgangen
 fra én fase til en anden, forudsat at tolerancerne ikke på noget tidspunkt overskrides i
 mere end 0,5 sek.
 2.4.2. Tidstolerancerne er ±1,0 s. Disse tolerancer gælder både ved begyndelsen og
 afslutningen af hver gearskiftefase1/ i prøvecyklen for kørsel i byområder (del 1) og
 for prøveafsnit nr. 3, 5 og 7 i prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2).
 2.4.3. Tolerancerne for hastighed og tid kombineres som angivet i tillæg 1 til dette bilag.
 3. KØRETØJ OG BRÆNDSTOF
 3.1. Prøvekøretøj
 1/
 Det skal bemærkes, at den samlede tilladte tidstolerance på 2 s. inkluderer den tid, der medgår
 til gearskift, og giver om nødvendigt et vist spillerum til at indhente prøvcyklussen.
 ---pagebreak--- L 375/330 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 97
 3.1.1. Det indleverede køretøj skal være i god mekanisk stand. Det skal være tilkørt og
 have kørt mindst 3 000 km inden prøvningen.
 3.1.2. Der må ikke forekomme utætheder i udstødningssystemet, som


text:
kan mindske den
 indsamlede gasmængde, som skal være den mængde, der udstødes fra motoren.
 3.1.3. Der kan foretages en kontrol af tætheden i indsugningssystemet for at sikre, at
 karbureringen ikke påvirkes af tilfældigt luftindtag.
 3.1.4. Indstillingerne af motoren og af køretøjets betjeningsorganer skal være dem, der er
 foreskrevet af fabrikanten. Dette gælder særlig for tomgangsindstillingen
 (motoromdrejningshastighed og carbonmonoxidindhold i udstødningsgassen),
 koldstartanordningen og systemet til rensning af udstødningsgassen.
 3.1.5. Prøvekøretøjet eller et tilsvarende køretøj skal evt. være forsynet med udstyr til
 måling af de karakteristikparametre, der kræves til indstilling af
 chassisdynamometeret i henhold til dette bilags punkt 4.1.1.
 3.1.6. Den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningen, kan kontrollere, at køretøjets
 specifikationer stemmer overens med de af fabrikanten opgivne specifikationer, at
 det kan benyttes til normal kørsel, og specielt at det kan starte i kold og varm
 tilstand.
 3.2. Brændstof
 Når et køretøj prøves efter emissionsgrænserne i række A af tabellen i punkt 5.3.1.4 i
 bilag I til dette regulativ, skal det pågældende referencebrændstof opfylde
 forskrifterne i punkt 1 i bilag 10 eller, hvis der er tale om gasformigt
 referencebrændstof, enten punkt 1.1.1 eller punkt 1.2 i bilag 10a.
 Når et køretøj prøves efter emissionsgrænserne i række B i tabellen i dette regulativs
 punkt 5.3.1.4, skal det pågældende referencebrændstof opfylde forskrifterne i punkt 2
 i bilag 10 eller, hvis der er tale om gasformigt referencebrændstof, enten punkt 1.1.2
 eller punkt 1.2 i bilag 10a.
 3.2.1. Køretøjer, som kan anvende enten benzin eller LPG eller NG som brændstof,
 afprøves i henhold til bilag 12 med de(t) korrekte referencebrændstof(fer) som
 defineret i bilag 10a.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/331
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 98
 4. PRØVEUDSTYR
 4.1. Chassisdynamometer
 4.1.1. Dynamometeret skal kunne simulere køremodstanden på vej og være én af følgende
 to typer:
 dynamometer med fast effektabsorptionskurve, dvs. et dynamometer, hvis fysiske
 parametre giver en fast effektabsorptionskurveform
 dynamometer med indstillelig effektabsorptionskurve, dvs. et dynamometer med
 mindst to køremodstandsparametre, der kan justeres med henblik på at ændre
 effektabsorptionskurvens form.
 4.1.2. Dynamometerets indstilling skal være stabil. Det må ikke fremkalde følelige
 vibrationer i køretøjet, der hæmmer normal kørsel.
 4.1.3. Dynamometeret skal være forsynet med udstyr til simulering af inerti og
 effektabsorption. Udstyret skal være forbundet med den forreste rulle, når det drejer
 sig om et dynamometer med to ruller.
 4.1.4. Nøjagtighed
 4.1.4.1. Den viste effektabsorption skal kunne måles og aflæses med en nøjagtighed på
 ± 5 %.
 4.1.4.2. For et dynamometer med fast effektabsorptionskurve skal indstillingsnøjagtigheden
 ved 80 km/h være ± 5 %. For et dynamometer med indstillelig
 effektabsorptionskurve skal nøjagtigheden i indstillingen af dynamometerets
 effektabsorption i forhold til køremodstanden på vej være ± 5 % ved 120, 100, 80, 60
 og 40 km/h og ± 10 % ved 20 km/h. Ved hastigheder under 20 km/h skal
 dynamometerets effektabsorption være positiv.
 4.1.4.3. Den samlede inerti i de roterende dele (herunder i givet fald den simulerede inerti)
 skal være kendt og ligge inden for ± 20 kg af inertiklassen ved prøven.
 4.1.4.4. Køretøjets hastighed skal måles efter rullens rotationshastighed


text:
(den forreste rulle
 ved dynamometere med to ruller). Den skal måles med en nøjagtighed på ± 1 km/h
 ved hastigheder over 10 km/h.
 4.1.4.5. Den distance, som køretøjet faktisk har tilbagelagt, skal måles efter rullens
 rotationshastighed (den forreste rulle ved dynamometere med to ruller).
 4.1.5. Indstilling af effektabsorption og inerti
 ---pagebreak--- L 375/332 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 99
 4.1.5.1. Dynamometer med fast effektabsorptionskurve: effektabsorptionssimulatoren
 indstilles således, at den absorberer den effekt, der udøves på drivhjulene ved en
 konstant hastighed på 80 km/h, og den absorberede effekt ved 50 km/h registreres.
 Metoden til bestemmelse og indstilling af denne effektabsorption er beskrevet i
 tillæg 3 til dette bilag.
 4.1.5.2. Dynamometer med indstillelig effektabsorptionskurve: effektabsorptionssimulatoren
 indstilles således, at den absorberer den effekt, der udøves på drivhjulene ved en
 konstant hastighed på 120, 100, 80, 60, 40 og 20 km/h. Metoden til bestemmelse og
 indstilling af denne effektabsorption er beskrevet i tillæg 3 til dette bilag.
 4.1.5.3. Inerti
 For dynamometere med elektrisk inertisimulering skal det påvises, at de svarer til
 mekaniske inertisystemer. Metoden til påvisning heraf er beskrevet i tillæg 4 til dette
 bilag.
 4.2. Udtagning af udstødningsgas
 4.2.1. Systemet til udtagning af udstødningsgas skal kunne måle den faktiske mængde
 forurenende stoffer i udstødningsgassen. Det udtagningssystem, der skal anvendes,
 er konstantvolumensystemet (CVS). Dette system kræver, at udstødningsgassen
 løbende fortyndes med den omgivende luft under kontrollerede vilkår. I CVS-
 målesystemet skal to betingelser være opfyldt: det samlede volumen af blandingen af
 udstødningsgas og fortyndingsluft skal måles, og en løbende proportional prøve af
 dette volumen skal indsamles til analyse. Mængden af forurenende stoffer
 bestemmes ud fra koncentrationerne i prøverne korrigeret med indholdet af
 forurenende stoffer i den omgivende luft og den samlede strømning under hele
 afprøvningen.
 Partikelemissionen bestemmes ved under hele afprøvningen at udskille partikler fra
 en proportional del af strømmen ved brug af dertil egnede filtre og bestemme
 mængden heraf ved gravimetrisk analyse i henhold til punkt 4.3.1.1.
 4.2.2. Strømningshastigheden i systemet skal være tilstrækkelig høj til at forhindre
 dannelse af vandkondensat under alle de forhold, der kan forekomme under prøven,
 som beskrevet i tillæg 5 til dette bilag.
 4.2.3. I tillæg 5 er beskrevet eksempler på de tre typer CVS-system, der opfylder
 forskrifterne i dette bilag.
 4.2.4. Gas/luft-blandingen skal være homogen ved punkt S2 på udtagningssonden.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/333
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 100
 4.2.5. Sonden skal udtage en repræsentativ prøve af den fortyndede udstødningsgas.
 4.2.6. Udtagningssystemet skal være tæt. Dets konstruktion og de anvendte materialer må
 ikke påvirke koncentrationen af forurenende stoffer i den fortyndede udstødningsgas.
 Såfremt en komponent (varmeveksler, blæser osv.) påvirker koncentrationen af et af
 de forurenende stoffer i den fortyndede udstødningsgas, skal prøven af det
 pågældende forurenende stof udtages før denne komponent, hvis problemet ikke kan
 rettes.
 4.2.7. Såfremt testkøretøjet er forsynet med et flergrenet udstødningssystem, skal
 forbindelsesrørenes samlinger ligge så tæt på køretøjet som muligt uden at påvirke
 dette i negativ retning.
 4.2.8. De statiske trykvariationer ved køretøjets udstødningsrør skal ligge inden


text:
for ± 1,25
 kPa af de statiske trykvariationer, der måles under prøvecyklussen på
 dynamometeret, når der ikke er tilsluttet forbindelsesrør til udstødningsrøret (-
 rørene). Der benyttes prøveudtagningssystemer, der kan holde det statiske tryk inden
 for ± 0,25 kPa, såfremt fabrikanten skriftligt godtgør nødvendigheden af en snævrere
 tolerance over for den kompetente myndighed, der meddeler typegodkendelse.
 Modtrykket skal måles i udstødningsrøret så tæt som muligt på dets munding eller i
 et forlængerrør med samme diameter.
 4.2.9. De forskellige ventiler, der dirigerer udstødningsgassen, skal være hurtigtjusterende
 og hurtigtvirkende.
 4.2.10. Gasprøverne opsamles i sække med tilstrækkelig kapacitet. Sækkene skal være
 fremstillet af materiale, der ikke ændrer den forurenende gas med mere end ± 2 %
 efter 20 minutters opbevaring.
 4.3. Analyseudstyr
 4.3.1. Bestemmelser
 4.3.1.1. De forurenende gasser analyseres ved hjælp af følgende apparatur:
 Analyse af carbonmonoxid (CO) og carbondioxid (CO2):
 Analysatorerne skal være af typen med ikke-dispersivt infrarød absorption (NDIR).
 Analyse af carbonhydrider (HC) - motorer med styret tænding:
 Analysatoren skal være af flammeioniseringstypen (FID) kalibreret med propangas
 udtrykt som ækvivalent til carbonatomer (C1)
 Analyse af carbonhydrider (HC) - motorer med kompressionstænding:
 ---pagebreak--- L 375/334 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 101
 Analysatoren skal være af flammeioniseringstypen med detektor, ventiler,
 rørforbindelser osv. opvarmet til 463 K (190 °C) ± 10 K (HFID). Den skal være
 kalibreret med propangas udtrykt som ækvivalent til carbonatomer (C1)
 Analyse af nitrogenoxider (NOx):
 Analysatoren skal enten være af kemoluminescenstypen (CLA) eller af den ikke
 dispersive ultravioletabsorberende type (NDUVR), begge med NOx/NO-konverter.
 Partikler - Gravimetrisk bestemmelse af de udskilte partikler:
 Partiklerne udskilles på filtre, der er anbragt to og to efter hinanden i gasstrømmen.
 Den udskilte partikelmængde skal pr. filterpar angives således:
 hvor
 Vep : strømning gennem filtrene
 Vmix : strømning i tunnelen
 M : partikelmasse (g/km)
 Mlimit : grænsepartikelmasse (grænsemasse i kraft, g/km)
 m : partikelmasse udskilt på filtrene (g)
 d : distance svarende til prøvecyklussen (km)
 Udtagningshastigheden for partikelprøver (Vep/Vmix) tilpasses således, at når
 M = Mlimit, så er 1 ≤ m ≤ 5 mg (ved brug af filtre med en diameter på 47 mm).
 Filtrenes overflade skal være af et materiale, der er vandskyende og ikke går i
 forbindelse med bestanddelene i udstødningsgassen (fluorcarbonbeklædte
 glasfiberfiltre eller lignende).
 4.3.1.2. Nøjagtighed
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/335
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 102
 Analysatoren skal have en måleskala, der er i stand til at udvise måleresultaterne
 med den nøjagtighed, der kræves til måling af koncentrationen af forurenende
 stoffer i udstødningsgasprøverne.
 Fejlvisningen må ikke være over ± 2 % (analysatorens grundlæggende afvigelse)
 uden hensyntagen til kalibreringsgassernes faktiske værdi.
 For koncentrationer under 100 ppm må måleusikkerheden ikke være over ± 2 ppm.
 Prøven af den omgivende luft skal altid måles på samme analysator med passende
 måleskala.
 Mikrogramvægten, der benyttes til vejning af filtrene, skal have en nøjagtighed
 (standardafvigelse) på 5 μg og en aflæsningsnøjagtighed på 1 μg.
 4.3.1.3. Kølefælde
 Der må ikke benyttes tørreanordninger før analysatorerne, medmindre det påvises,
 at dette ikke har nogen indflydelse på indholdet af forurenende


text:
stoffer i
 gasstrømmen.
 4.3.2. Særforskrifter for motorer med kompressionstænding
 Der benyttes opvarmet prøveudtagningsudstyr til fortløbende HC-analyse ved
 hjælp af flammeioniseringsdetektor (HFID) med registreringsenhed (R). Den
 gennemsnitlige koncentration af de målte carbonhydrider bestemmes ved
 integration. Under hele afprøvningen skal det opvarmede prøveudtagningsudstyrs
 temperatur holdes på 463 K (190 °C) ± 10 K. Det opvarmede
 prøveudtagningsudstyr skal være forsynet med et opvarmet filter (FH) med en
 virkningsgrad på 99 % for partikler ≥ 0,3 μm til udskillelse af faste partikler fra
 gasstrømmen til analyse.
 Prøveudtagningsudstyrets responstid (fra sonden til analysatorens indtag) må højst
 være 4 sek.
 HFID-enheden skal benyttes med et konstantstrømssystem (varmeveksler) for at
 sikre en repræsentativ prøveudtagning, medmindre der kompenseres for variationer
 i CFV- eller CFO-strømmene.
 Enheden til udtagning af partikelprøver består af fortyndingstunnel,
 prøveudtagningssonde, filterenhed, delstrømspumpe,
 strømningshastighedsregulator og måleenhed. Den del af strømmen, hvori
 partikelprøverne udtages, føres gennem to filtre monteret efter hinanden.
 ---pagebreak--- L 375/336 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 103
 Prøvetagningssonden til partikelprøver skal være anbragt således i
 fortyndingskanalen, at der kun udtages en repræsentativ gasprøve af den homogene
 luft/udstødningsgasblanding, og således at luft/udstødningsgasblandingens
 temperatur umiddelbart inden partikelfilteret ikke er over 325 K (52 °C).
 Gasstrømmens temperatur i strømningsmåleren må højst variere med ± 3 K og
 strømningshastigheden højst med ± 5 %. Hvis strømningsvolumenet ændrer sig for
 meget på grund af for kraftig filterbelastning, skal prøvningen afbrydes. Når
 prøvningen gentages, skal strømningshastigheden sættes ned, og/eller der skal
 benyttes et større filter. Filtrene må tidligst en time før prøvningens begyndelse
 tages ud af konditioneringslokalet.
 Partikelfiltrene konditioneres (temperatur og luftfugtighed) i mindst 8 og højst 56
 timer inden prøvningen på en åben bakke, der er beskyttet mod støv og anbragt i et
 luftkonditioneret lokale. Efter denne konditionering vejes de klinisk rene filtre og
 opbevares, indtil de skal anvendes. Anvendes filtrene ikke inden for en time, efter
 at de er taget ud af vejelokalet, skal de vejes på ny.
 1-times grænsen kan erstattes af en 8-timers grænse, hvis en af følgende betingelser
 eller begge er opfyldt:
 et stabiliseret filter anbringes og opbevares i en aflukket filterholder med tillukkede
 ender, eller
 et stabiliseret filter anbringes i en aflukket filterholder, som umiddelbart derefter
 anbringes i prøveudtagningsudstyr, hvorigennem der ikke er nogen strømning.
 4.3.3. Kalibrering
 Alle analysatorer skal kalibreres så ofte, som det er nødvendigt, og under alle
 omstændigheder i løbet af den måned, der går forud for
 typegodkendelsesafprøvningen, dog mindst én gang hver sjette måned med henblik
 på produktionsoverensstemmelseskontrol.
 Den kalibreringsmetode, der skal anvendes, er beskrevet i tillæg 6 for de i punkt
 4.3.1 oven for nævnte analysatorer.
 4.4. Volumenmåling
 4.4.1. Metoden til måling af det samlede volumen af den fortyndede udstødningsgas i
 konstantvolumensystemet skal have en nøjagtighed på ± 2 %.
 4.4.2. Kalibrering af konstantvolumensystemet
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/337
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 104
 Volumenmåleren i konstantvolumensystemet skal kalibreres efter en metode, der er
 i stand til at sikre den foreskrevne nøjagtighed, og tilstrækkelig hyppigt til, at
 denne nøjagtighed opretholdes.
 I tillæg 6 til dette


text:
bilag er der beskrevet et eksempel på en kalibreringsmetode, der
 giver den fornødne nøjagtighed. I denne metode benyttes en dynamisk
 strømningsmåler, der er egnet til måling af den høje strømningshastighed, der
 forekommer under prøvninger ved brug af konstantvolumensystemet. Målerens
 nøjagtighed skal være certificeret i overensstemmelse med en godkendt national
 eller international standard.
 4.5. Gasser
 4.5.1. Rene gasser
 Følgende rene gasser skal om nødvendigt stå til rådighed for kalibrering og brug:
 renset nitrogen:
 (renhed: ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
 renset syntetisk luft:
 (renhed: ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); oxygenindhold
 mellem 18 og 21 % vol.
 renset oxygen: (renhed > 99,5 % vol. O2)
 renset hydrogen (og blanding indeholdende helium):
 (renhed ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm CO2).
 carbonmonoxid: (renhed minimum 99,5 %)
 propan: (renhed minimum 99,5 %).
 4.5.2. Kalibrerings- og nulstillingsgasser
 Gasblandinger med følgende kemiske sammensætning skal være til rådighed:
 C8 H8 og renset syntetisk luft (se punkt 4.5.1 i dette bilag)
 CO og renset nitrogen
 CO2 og renset nitrogen
 ---pagebreak--- L 375/338 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 105
 NO og renset nitrogen. (NO2-indholdet i denne kalibreringsgas må ikke overstige
 5 % af NO-indholdet).
 Den reelle sammensætning af en kalibreringsgas må højst afvige fra den nominelle
 værdi med ± 2 %.
 De koncentrationer, der er angivet i tillæg 6 til dette bilag, kan også fremstilles ved
 hjælp af et gasdeleapparat gennem fortynding med renset N2 eller med renset
 syntetisk luft. Blanderens nøjagtighed skal være således, at koncentrationerne af de
 fortyndede kalibreringsgasser kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2 %.
 4.6. Supplerende udstyr
 4.6.1. Temperaturer
 Temperaturerne i tillæg 8 måles med en nøjagtighed på ± 1,5 K.
 4.6.2. Tryk
 Det atmosfæriske tryk skal kunne måles med en nøjagtighed på ± 0,1 kPa.
 4.6.3. Absolut luftfugtighed
 Den absolutte luftfugtighed (H) skal kunne måles med en nøjagtighed på ± 5 %.
 Systemet til udtagning af udstødningsgasprøver skal kontrolleres efter den metode,
 der er beskrevet i punkt 3 i tillæg 7 til dette bilag.
 Afvigelsen mellem den indsugede gasmængde og den målte gasmængde må højst
 være 5 %.
 5. FORBEREDELSE AF PRØVNINGEN
 5.1. Indstilling af inertisimulatorerne til køretøjets translationsinertier
 Der benyttes en inertisimulator, der giver en samlet inerti i de roterende masser, der
 svarer til referencemassen inden for følgende grænseværdier:
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/339
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 106
 Køretøjets referencemasse RW(kg) Ækvivalent inerti I (kg)
 RW # 480 455
 480 < RW # 540 510
 540 < RW # 595 570
 595 < RW # 650 625
 650 < RW # 710 680
 710 < RW # 765 740
 765 < RW # 850 800
 850 < RW # 965 910
 965 < RW # 1080 1020
 1080 < RW # 1190 1130
 1190 < RW # 1305 1250
 1305 < RW # 1420 1360
 1420 < RW # 1530 1470
 1530 < RW #


text:
1640 1590
 1640 < RW # 1760 1700
 1760 < RW # 1870 1810
 1870 < RW # 1980 1930
 1980 < RW # 2100 2040
 2100 < RW # 2210 2150
 2210 < RW # 2380 2270
 2380 < RW # 2610 2270
 2610 < RW 2270
 Er den tilsvarende ækvivalente inerti ikke til rådighed på dynamometeret, anvendes den største af
 de værdier, der er nærmest køretøjets referencemasse.
 5.2. Indstilling af dynamometeret
 Effektabsorptionen indstilles som beskrevet i punkt 4.1.5 oven for.
 Den anvendte metode og de opnåede værdier (ækvivalent inerti,
 karakteristikindstillingsparametre) anføres i prøverapporten.
 ---pagebreak--- L 375/340 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 107
 5.3. Konditionering af køretøjet
 5.3.1. Ved køretøjer med motor med kompressionstænding skal den i tillæg 1 beskrevne del
 2-prøvecyklus anvendes til måling af partikler højst 36 timer og mindst seks timer
 før afprøvning. Der gennemkøres tre på hinanden følgende prøvecyklusser.
 Dynamometerindstillingen angives i punkt 5.1 og 5.2 ovenfor.
 Hvis fabrikanten anmoder om det, kan køretøjer med motorer med styret tænding
 forkonditioneres med en del I-kørecyklus og to del II-kørecyklusser.
 Efter denne forkonditionering, der kun gælder motorer med kompressionstænding,
 og inden afprøvning skal køretøjer med motor med kompressionstænding og med
 styret tænding opbevares i et lokale, hvor temperaturen ligger forholdsvis konstant
 mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks
 timer, og under alle omstændigheder indtil temperaturen i motorolie og evt.
 kølevæske kun afviger med ± 2 K fra rumtemperaturen.
 5.3.1.1. Hvis fabrikanten kræver det, udføres prøven senest 30 timer efter, at køretøjet har
 kørt ved normal temperatur.
 5.3.1.2. Køretøjer med motor med styret tænding, som anvender LPG eller NG som
 brændstof eller er udstyret således, at de kan anvende enten benzin eller LPG eller
 NG, skal mellem afprøvningerne med henholdsvis det første og det andet gasformige
 brændstof konditioneres, før de afprøves på det andet referencebrændstof. Denne
 konditionering udføres med det andet referencebrændstof, idet der køres en
 konditioneringscyklus bestående af én gang del 1 (byområde) og to gange del 2
 (uden for byområder) af den testcyklus, som er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. På
 fabrikantens begæring og med godkendelse af den tekniske tjeneste kan denne
 konditioneringscyklus udvides. Dynamometerindstillingen skal være den, der er
 angivet i punkt 5.1 og 5.2 i dette bilag.
 5.3.2. Dæktrykket skal være som specificeret af fabrikanten og som anvendt ved den
 forudgående vejprøve til justering af bremser. På dynamometere med to ruller kan
 dæktrykket øges med indtil 50 % over det af fabrikanten anbefalede dæktryk. Det
 faktisk anvendte dæktryk skal anføres i prøverapporten.
 6. FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNING PÅ PRØVEBÆNK
 6.1. Særlige bestemmelser for gennemførelsen af kørecyklus
 6.1.1. Under prøven skal prøverummets temperatur ligge mellem 293 og 303 K (20 og 30
 °C). Den absolutte luftfugtighed (H) i lokalet og i motorens indsugningsluft skal
 opfylde følgende betingelser:
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/341
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 108
 5,5 # H # 12,2 (g H20/kg tør luft)
 6.1.2. Køretøjet skal så vidt


text:
muligt stå vandret under prøven for at undgå en unormal
 brændstoffordeling.
 6.1.3. Køretøjet skal udsættes for en luftstrøm med variabel hastighed. Blæserhastigheden
 skal være således, at den lineære lufthastighed i funktionsområdet mellem 10 og
 mindst 50 km/h ved blæserens afgang er lig den tilsvarende rullebanehastighed
 ± 5 km/h. Den valgte blæser skal have følgende specifikationer:
 Overflade: mindst 0,2 m2
 Højde fra gulv til underkant: ca. 20 cm.
 Afstand til køretøjets forparti: ca. 30 cm.
 Alternativt skal blæserhastigheden være mindst 6 m/s (21,6 km/h).
 Hvis fabrikanten anmoder om det, kan højden på ventilatoren ændres for
 specialkøretøjer (f. eks. varebiler, terrængående køretøjer).
 6.1.4. Under prøvningen registreres hastigheden som funktion af tiden eller indsamles af
 datafangstsystemet, således at det kan vurderes, om de gennemførte prøvecyklusser
 er korrekt udført.
 6.2. Start af motoren
 6.2.1. Motoren startes som anvist af fabrikanten og som beskrevet i instruktionsbogen til
 seriefremstillede køretøjer.
 6.2.2. Den første cyklus starter ved indledningen til motoropstartsproceduren.
 6.2.3. Anvendes LPG eller NG som brændstof, tillades det, at motoren startes på benzin og
 stilles om til LPG eller NG efter et forudbestemt tidsrum, som ikke kan ændres af
 føreren.
 6.3. Tomgang
 6.3.1. For manuelt eller halvautomatisk gear henvises til dette bilags tillæg 1, tabel 1.2 og
 1.3.
 6.3.2. Automatgear
 Gearvælgeren må ikke på noget tidspunkt under prøven flyttes ud af sin oprindelige
 position undtagen i det i punkt 6.4.3 anførte tilfælde, eller hvis gearvælgeren kan
 benyttes til at aktivere et eventuelt overgear.
 ---pagebreak--- L 375/342 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 109
 6.4. Acceleration
 6.4.1. Accelerationsfaserne gennemkøres med så konstant en acceleration som mulig.
 6.4.2. Hvis en acceleration ikke kan foretages på den foreskrevne tid, tages den fornødne
 ekstratid så vidt muligt af den tid, der er givet til at foretage gearskift, og ellers af
 den efterfølgende fase med konstant hastighed.
 6.4.3. Automatgear
 Hvis en acceleration ikke kan foretages på den foreskrevne tid, bruges gearvælgeren
 som foreskrevet for manuelle gear.
 6.5. Deceleration
 6.5.1. Alle decelerationer i den elementære prøvecyklus for kørsel i byområder (del 1)
 foretages ved, at foden løftes helt fra speederen med koblingen tilkoblet. Koblingen
 frakobles uden at flytte gearvælgeren ved den højeste af følgende hastigheder: 10
 km/h eller den hastighed, der svarer til motorens tomgangshastighed.
 Alle decelerationer i den elementære prøvecyklus for kørsel uden for byområder (del
 2) foretages ved, at foden løftes helt fra speederen med koblingen tilkoblet.
 Koblingen frakobles uden at flytte gearvælgeren ved en hastighed på 50 km/h under
 den sidste deceleration.
 6.5.2. Hvis decelerationen tager længere tid end foreskrevet for den pågældende fase,
 benyttes køretøjets bremser for at følge prøvecyklussens timing.
 6.5.3. Hvis decelerationen tager kortere tid end foreskrevet for den pågældende fase, opnås
 på ny overensstemmelse med timingen af den teoretiske prøvecyklus ved at indføje
 en fase med konstant hastighed eller en tomgangsfase, indtil det næste prøveafsnit
 indledes.
 6.5.4. Ved afslutningen af decelerationsfasen (standsning af køretøjet på rullerne) i den
 elementære prøvecyklus for kørsel i byområder (del 1) sættes gearet i frigear, og
 koblingen tilkobles.
 6.6. Konstant hastighed
 6.6.1. "Pumpende" eller


text:
manglende gasgivning skal undgås ved overgangen fra
 acceleration til den efterfølgende fase med konstant hastighed.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/343
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 110
 6.6.2. I perioderne med konstant hastighed skal speederen fastholdes i en bestemt stilling.
 7. FREMGANGSMÅDE VED PRØVEUDTAGNING OG ANALYSE
 7.1. Prøveudtagning
 Prøvetagningen begynder inden eller ved motoropstarten og slutter ved ophøret af
 den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2)
 eller, ved prøvningstype VI, den afsluttende tomgangsperiode i den sidste
 elementære cyklus for kørsel i byområder (del 1).
 7.2. Analyse
 7.2.1. Udstødningsgasserne i indsamlingssækken skal analyseres så hurtigt som muligt og
 senest 20 minutter efter prøvecyklussens afslutning. De anvendte partikelfiltre skal
 bringes til konditioneringslokalet senest en time efter afslutningen af afprøvningen af
 udstødningsgasserne og skal konditioneres der i 2 til 36 timer og derpå vejes.
 7.2.2. Før analyse af hver prøve skal det analyseområde, som skal anvendes til det
 pågældende forurenende stof, nulstilles med den korrekte nulstillingsgas.
 7.2.3. Analysatorerne indstilles derefter i henhold til kalibreringskurverne ved hjælp af
 kalibreringsgasser med en nominel koncentration på 70 til 100 % af måleområdet.
 7.2.4. Derefter kontrolleres analysatorernes nulstilling igen. Hvis den aflæste værdi afviger
 med mere end 2 % på måleskalaen fra værdien ved nulstillingen i henhold til punkt
 7.2.2, gentages proceduren.
 7.2.5. Derefter analyseres prøverne.
 7.2.6. Efter analysen gentages kontrollen af nulpunkt og kalibreringspunkter med brug af
 de samme gasser. Hvis værdierne ved denne fornyede kontrol ikke afviger med mere
 end 2 % fra værdierne i punkt 7.2.3, betragtes analysen som gyldig.
 7.2.7. I alle punkter i dette afsnit skal flowhastighed og tryk af de forskellige gasser være
 den samme, som er anvendt ved kalibrering af analysatorerne.
 7.2.8. Værdien for koncentrationen af hvert af de målte forurenende stoffer i gasserne er
 den værdi, der aflæses efter stabilisering af måleapparaturet. Emissionen af
 carbonhydrider fra motorer med kompressionstænding beregnes ud fra aflæsningen
 på den integrerede HFID-enhed korrigeret for eventuelle variationer i
 strømningshastigheden som vist i tillæg 5.
 8. BESTEMMELSE AF DE FORURENENDE GAS- OG PARTIKELMÆNGDER
 ---pagebreak--- L 375/344 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 111
 8.1. Volumen
 Volumenet skal korrigeres for at opfylde 101,33 kPa og 273,2 K.
 8.2. Samlet gas- og partikelmasse
 Massen m af hver forurenende gas fra køretøjet under prøven er produktet af
 volumenkoncentrationen og volumenet af den pågældende gas, idet følgende
 massefyldeværdier anvendes under de ovenfor nævnte referencebetingelser:
 For carbonmonoxid (CO): d = 1,25 g/l
 For carbonhydrider:
 for benzin (CH1,85) d = 0,619 g/l
 for diesel (CH1,86) d = 0,619 g/l
 for LPG (CH2,525) d = 0,649 g/l
 for NG (CH4) d = 0,714 g/l
 For nitrogenoxider (NOx): d = 2,05 g/l
 Massen m af de forurenende partikelemissioner fra køretøjet bestemmes ved at veje
 massen af de partikler, der udskilles på de to filtre, m1 på det første filter, og m2 på
 det andet filter:
 hvis 0,95 (m1 + m2) # m1, m = m1,
 hvis 0,95 (m1 + m2) > m1, m = m1 + m2,
 hvis


text:
m2 > m1, er prøven ugyldig
 I tillæg 8 er vist de beregningsmetoder (illustreret med eksempler), der benyttes til
 bestemmelse af massen af forurenende gasser og partikler.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/345
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 112
 Bilag 4 - Tillæg 1
 INDDELING AF PRØVECYKLUSSEN VED TYPE 1-PRØVEN
 1. PRØVECYKLUS
 Prøvecyklen består af to dele : del 1 (kørsel i byområder) og del 2 (kørsel uden for
 byområder) og er illustreret i figur 1/1.
 2. ELEMENTÆR PRØVECYCKLUS FOR KØRSEL I BYOMRÅDER (del 1)
 (Se figur 1/2 og tabel 1.2)
 2.1. Faseindelt:
 Tid (s) %
 Tomgang 60 30,8 35,4
 Tomgang med kørende køretøj og tilkoblet 9 4,6
 gear.
 Gearskift 8 4,1
 Acceleration 36 18,5
 Konstant hastighed 57 29,2
 Deceleration 25 12,8
 195 100
 2.2. Inddeling efter gearskift
 Tid (s) %
 Tomgang 60 30,8 35,4
 Tomgang med kørende køretøj og tilkoblet 9 4,6
 gear.
 Gearskift 8 4,1
 1. gear 24 12,3
 2. gear 53 27,2
 3. gear 41 21
 195 100
 ---pagebreak--- L 375/346 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.327.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 regulativ nr. 83
 side 113
 2.3. Generelle oplysninger:
 Gennemsnitshastighed under prøven: 19 km/h
 Faktisk køretid: 195 s
 Teoretisk tilbagelagt strækning pr. prøvecyklus: 1 013 km
 Hertil svarende tilbagelagt strækning for de fire prøvecyklusser: 4 052 km
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/347
 E/ECE/TRANS/505
 regulatiiv nr. 83
 side 114
 Figur 1/1
 Prøvecyklus ved type I-prøven
 SE
 )s
 ()
 es
 im (
 Tid
 T
 o
 Tw
 tr 00
 aP 4
 1
 le
 D
 59
 1
 801
 1 utl
 s
 gn
 gn in
 pl
 i ga
 td
 59 am
 1 sf
 o
 euv
 dn røP
 :ES :S
 E E
 en
 tO is lec
 tr
 at
 arP 2l ul s
 e ky cy en
 D na ig
 cr re br ne tr
 u 59
 tæ då yr 1
 ,g
 s tas
 ne r at linpne ro
 en g to
 em
 lE om
 yb m snni
 am m
 leE ofga
 gntd
 de
 inu v
 niev es
 geø
 rP eld
 :B ny
 S: g
 BS
 B eb
 59
 1
 )h
 / h)/
 m
 k( km
 (
 de ede
 hg pS 201 101 001 09 08 07 60 05 04 03 20 01
 it 0
 sa S
 B
 H
 ---pagebreak--- 27.12.2006
 2 39 11 8 01-23 57,0- 8 noitareleceD 11
 deh g itsah
 2 58 42 42 23 7 tn atsnoK 01
 2 61 5 15-32 0,94 n oitareleccA 9
 56 2 tf iksraeG 8
 1 45 21 5 51-0 38,0 6 n oitareleccA 7
 Den Europæiske Unions Tidende
 )*(
 1 K s 5 + MP s 61 94 12 12 5 gn agmoT 6
 telbok arf g nilbok
 )* ( 1 K 82 3 0-01 29,0- dem noitareleceD 5
 1 52 5 2 01-51 96,0- 4 noitareleceD 4
 deh g itsah
 1 32 8 9 51 3 tn atsnoK 3
 1 51 4 4 51-0 40,1 2 n oitareleccA 2
 )*(
 1 K s 5 + MP s 6 11 11 11 1 gn


text:
agmoT 1
 es sakraeg
 leun am dev )s( )s( tin sfaevørp )s( edå m erøk
 DA sedn evna dit )h /m k( )2s/m( t
 laks red ,raeG tla I :rev h f a dehgiraV dehg itsaH n oitareleccA insfaevørP edåmerøK .rN
 Tabel 1.2
 L 375/348
 Elementær prøvecyklus for kørsel i byområder på chassisdynamometer (del 1)
 ---pagebreak--- L 375/349
 2 1
 K , K = 1. eller 2. gear, kobling frakoblet. (*) PM = frigear, kobling tilkoblet.
 )*( MP s 7 591 7 7 51 gn agmoT 52
 telbok arf g nilbok
 )* ( 2 K 881 3 0-01 29.0- noitareleceD 42
 2 581 7 01-53 99.0- noitareleceD 32
 Den Europæiske Unions Tidende
 871 21 2 41 tf iksraeG 22
 deh g itsah
 3 671 31 31 53 31 tn atsnoK 12
 3 361 8 8 53-05 25.0- 21 noitareleceD 02
 deh g itsah
 3 551 21 21 05 11 tn atsnoK 91
 3 341 8 05-53 25.0 n oitareleccA 81
 531 2 tf iksraeG 71
 2 331 9 53-51 26.0 n oitareleccA 61
 421 2 tf iksraeG 51
 1 221 62 5 01 n oitareleccA 41
 DA
 )*(
 1 K s 5 + MP s 61 711 12 51-0 51-0 9 gn agmoT 31
 telbok arf g nilbok
 27.12.2006
 )*( 2 K 69 3 0-01 29.0- dem noitareleceD 21
 ---pagebreak--- L 375/350 DA Den Europæiske Unions Tidende E/ECE/324 Rev.1/Add.82/Rev.3 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 117
 Bilag 4 – Tillæg 1
 Figur 1⁄2
 Elementær prøvecyklus for kørsel i byområder for type I-prøven
 00 sr
 2 eb se
 END O F C Y C L E : 1 95 se c o n d s
 R se im
 t
 tim 7 um sea
 M
 P 25 n 7
 s)( 2
 K ec ec
 ne
 hp
 t ne 42 alti
 h
 que 3 uq
 p
 a el
 r
 g
 l
 c
 y 2 eS ra
 a
 5 S P
 23
 c
 ci
 t
 er
 f
 o
 7 21
 o
 4
 e
 h
 s 22
 1+
 T
 K 2
 s h/ mk 2 + h/ mk 2 - 3
 )h -1 2 3 sd 12
 / 31 31
 m 1 no
 (k ce
 V S
 3
 5 4 3 2 1 8 02 8
 05
 te 1
 sn 3 21 91 21
 se i
 e
 nca yll th
 re a in
 nda
 lo
 t ictr n
 s)d e ohw 8 18
 h)/ no om
 eg
 ss 3
 km at
 2 ecs edn ino K 2 71
 ±( .01 ib p
 de hc 61 26
 (± om ae 9
 pes e c 2
 = m
 ti ar
 e orf 51
 K 2
 5 41
 1
 1
 K
 gn R 12 13 12
 gin 001
 ah
 cr M
 ae 2
 K P
 g 3 21
 =
 2
 8 11 11
 de
 ga
 neg 01
 are 2
 42 42
 g
 ,g dn
 oc ra
 ni ser ge ar
 hc
 tu ot dn
 ngli ge
 lc oc dir
 ed rsfi se id ht
 = = = =


text:
5 9
 2 R 3 2
 12
 2
 K K 2 8
 50
 1
 K 5 7
 1
 1
 K
 gn
 ih la 12 12
 ct are rt R 6
 ul gt ue
 ce sir n
 d f = M
 = = M 1 P
 K 1 P K
 1 3 5 51
 2 4
 1 8 3 8
 EY
 K
 4 2 4
 1
 h/ h/ h/ h/ h/ K
 1
 /h km km km km km 11 1 11
 m
 k 05 53 23 15 01 R
 V 06 04 02 0
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/351
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 118
 Bilag 4 – Tillæg 1
 3. PRØVECYKLUS FOR KØRSEL UDEN FOR BYOMRÅDER (del 2)
 (Se figur 1/3 og tabel 1.3)
 3.1. Inddelt efter køremåde
 Tid (s) %
 Tomgang: 20 5,0
 Tomgang med kørende køretøj og 20 5,0
 tilkoblet gear:
 Gearskifte: 6 1,5
 Acceleration: 103 25,8
 Konstant hastighed: 209 52,2
 Deceleration: 42 10,5
 400 100
 3.2. Inddeling efter gearskift:
 Tid (s) %
 Tomgang: 20 5,0
 Tomgang med kørende køretøj og 20 5,0
 tilkoblet gear:
 Gearskifte: 6 1,5
 1. gear: 5 1,3
 2. gear 9 2,2
 3. gear: 8 2
 4. gear: 99 24,8
 5. gear: 233 58,2
 400 100
 ---pagebreak--- L 375/352 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 119
 Bilag 4 – Tillæg 1
 3.3. Generelle oplysninger
 Gennemsnitshastighed under prøven: 62,6 km/h
 Faktisk køretid: 400 s
 Teoretisk tilbagelagt strækning pr. prøvecyklus: 6 955 km
 Maksimalhastighed: 120 km/h
 Maksimal acceleration 0,833 m/s2
 Maksimal deceleration -1,389 m/s2
 ---pagebreak--- L 375/353
 4 881 96 96 05 5 dehgitsah tnatsnoK 11
 4.s 4 + 5.s 4 911 8 8 05-07 96,0- 4 noitareleceD 01
 5 111 05 05 07 3 dehgitsah tnatsnoK 9
 4 16 31 07-05 34,0 noitareleccA 8
 - 84 2 tfiksraeG 7
 Den Europæiske Unions Tidende
 3 64 8 03-53 25,0 noitareleccA 6
 - 83 2 tfiksraeG 5
 2 63 9 53-51 26,0 noitareleccA 4
 - 72 2 tfiksraeG 3
 1 52 14 5 0 38,0 21 noitareleccA 2
 )1( K 1 02 02 02 1 gnagmoT 1
 )s( tinsfa
 raeg )s( -evørP )s( edåmerøk
 tleunam dev dit )h/mk( s/m(
 glavraeG tla I :revh fa dehgiraV dehgitsaH noitareleccA tinsfaevørP edåmerøK .rN
 )2
 DA
 Prøvecyklus for kørsel uden for byområder (del 2) for type I-prøven
 27.12.2006
 Tabel 1.3
 ---pagebreak--- 27.12.2006
 Der kan benyttes yderligere gear efter fabrikantens anvisninger, hvis køretøjet er udstyret med en transmission
 med mere end fem gear. (2)
 5 1
 PM = frigear, kobling tilkoblet.
 K , K = 1. eller 2. gear, kobling frakoblet. (1)
 Den Europæiske Unions Tidende
 )1( MP 004 02 02 31 gnagmoT 12
 telbokarf gnilbok
 )1( 5K 083 01 0-05 93,1 dem noitareleceD 02
 )2( 5 073 8 05-08 40,1- )2( noitareleceD 91
 )2( 5 263 43 61 08-021 96,0- 21 )2( noitareleceD 81
 )2(
 )2( 5 643 02 01 021 11 dehgitsahsgnagmoT 71
 )2( 5 633 02 02 021-001 82,0 01 )2( noitareleccA 61
 )2(
 )2(


text:
5 613 03 03 001 9 dehgitsahsgnagmoT 51
 5 682 53 53 001-07 42,0 8 noitareleccA 41
 DA
 5 152 05 05 07 7 dehgitsah tnatsnoK 31
 4 102 31 31 07-05 34,0 6 noitareleccA 21
 L 375/354
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/355
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 122
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Figur 1/3
 Prøvecyklus for kørsel uden for byområder (del 2) for type I-prøven
 )s
 (
 e)
 m s
 Ti(
 id
 004 T
 12
 20 s)(
 91 idT
 81
 05
 3
 71
 16
 51 00
 3
 14
 05
 2
 31
 00
 2
 21
 re 11
 b 05
 r.n um 1
 ed nno
 å iat
 em
 rø erp
 KO 01
 001
 9
 8 05
 7
 6
 5
 4
 3
 2
 1
 )h
 / )h 0
 m
 k( /m
 k 02 01 00 09 08 07 06 05 04 30 02 01 0
 edh ed( 1 1 1
 igt ep
 sa S
 H
 ---pagebreak--- L 375/356 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 123
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Bilag 4 - Tillæg 2
 CHASSISDYNAMOMETER
 1. DEFINITION AF ET CHASSISDYNAMOMETER MED FAST
 EFFEKTABSORPTIONSKURVE
 1.1. Indledning
 Hvis den samlede fremdriftsmodstand på vej ikke kan reproduceres på
 chassisdynamometeret for hastigheder mellem 10 og 120 km/h, anbefales det at
 benytte et chassisdynamometer med de nedenfor definerede specifikationer.
 1.2. Definition
 1.2.1. Chassisdynamometeret kan have én eller to ruller.
 Den forreste rulle skal direkte eller indirekte drive inertimasserne og
 effektabsorptionsenheden.
 1.2.2. Følgende belastning optages af den indre friktion i bremsen og
 chassisdynamometeret ved hastigheder mellem 0 og 120 km/h:
 F = (a + b · V2) ± 0,1 · F80 (uden at være negativ)
 hvor:
 F = total belastning, som optages af dynamometeret (N)
 a = værdi svarende til rulningsmodstanden (N)
 b = værdi svarende til luftmodstandskoefficienten (N/(km/h)2)
 V = hastighed (km/h)
 F80 = belastning ved 80 km/h (N).
 2. KALIBRERING AF DYNAMOMETERET
 2.1. Indledning
 I dette tillæg beskrives fremgangsmåden ved bestemmelse af den belastning, der
 optages af en dynamometerbremse. Den optagne belastning omfatter belastning
 optaget ved friktion og belastning optaget af effektabsorptionsenheden.
 Dynamometeret bringes op på en hastighed, der er større end den højeste
 prøvehastighed. Drivanordningen frakobles derefter, og drivrullens
 rotationshastighed aftager.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/357
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 124
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Rullernes kinetiske energi optages af effektabsorptionsenheden og friktion. Denne
 metode tager ikke hensyn til variationer i rullens indre friktion med eller uden
 køretøj. Den bageste rulles friktion lades ude af betragtning, når denne rulle ikke
 benyttes.
 2.2. Kalibrering af belastningsindikatoren til 80 km/h som funktion af den optagne
 belastning.
 Der benyttes følgende fremgangsmåde (se også figur 2/1):
 2.2.1. Rullens rotationshastighed måles, hvis dette ikke allerede er gjort. Hertil benyttes et
 femte hjul, en omdrejningstæller eller lignende.
 2.2.2. Køretøjet anbringes på dynamometeret, eller der anvendes en anden metode til at
 igangsætte dynamometeret.
 2.2.3. Der anvendes et svinghjul eller et andet inertisimuleringssystem for den relevante
 inertiklasse.
 ---pagebreak--- L 375/358


text:
DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 125
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Figur 2/1
 Diagram, som viser den effekt, der er optaget af chassisdynamometeret
 Belastning (N)
 Hastighed km/h
 □ = F = a + b · V2 ● = (a + b V2) – 0,1 · F80 ∈ = (a + b · V2) + 0,1 · F80
 2.2.4. Dynamometeret bringes op på en hastighed af 80 km/h.
 2.2.5. Belastningen Fi (N) noteres.
 2.2.6. Dynamometeret bringes op på en hastighed af 90 km/h.
 2.2.7. Den anordning, der blev brugt til start af dynamometeret, frakobles.
 2.2.8. Den tid, det tager for dynamometeret at falde i hastighed fra 85 km/h til 75 km/h,
 noteres.
 2.2.9. Effektabsorptionsenheden indstilles til en anden værdi.
 2.2.10. Fremgangsmåden i punkt 2.2.4 til 2.2.9 gentages tilstrækkelig mange gange til, at
 de forskellige belastningsmuligheder er dækket.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/359
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 126
 Bilag 4 – Tillæg 2
 2.2.11. Den optagne belastning beregnes ved hjælp af formlen:
 hvor:
 F = optagen belastning (N)
 Mi = inertiækvivalent i kg (eksklusive inertien i
 den frie bageste rulle)
 ∆V = hastighedsafvigelse i m/s (10 km/h = 2,775 m/s)
 t = den tid, det tager for rullen at falde i hastighed fra 85 til 75 km/h.
 2.2.12.1. I figur 2/2 er vist den aflæste belastning ved 80 km/h som funktion af den optagne
 belastning ved 80 km/h.
 Figur 2/2
 Aflæst belastning ved 80 km/h som funktion af den optagne belastning ved 80 km/h
 Aflæst belastning (N)
 Optagen belastning (N)
 2.2.13. Fremgangsmåden i punkt 2.2.3 til 2.2.12 gentages for alle de inertiklasser, der skal
 anvendes.
 ---pagebreak--- L 375/360 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 127
 Bilag 4 – Tillæg 2
 2.3. Kalibrering af belastningsindikatoren som funktion af den optagne belastning ved
 andre hastigheder. Fremgangsmåden i punkt 2.2 gentages så mange gange, som det
 er nødvendigt for de valgte hastigheder.
 2.4. Kontrol af dynamometerets belastningsoptagelseskurve ud fra en
 referenceindstilling på 80 km/h.
 2.4.1. Køretøjet anbringes på dynamometeret, eller der anvendes en anden metode til at
 igangsætte dynamometeret.
 2.4.2. Dynamometeret indstilles til den optagne belastning (F) ved 80 km/h.
 2.4.3. Den optagne belastning ved henholdsvis 120, 100, 80, 60, 40 og 20 km/h noteres.
 2.4.4. Kurven F(V) tegnes, og det kontrolleres, at den svarer til forskrifterne i punkt 1.2.2
 i dette tillæg.
 2.4.5. Fremgangsmåden i punkt 2.4.1 til 2.4.4 gentages for andre effektværdier F ved 80
 km/h og andre inertiværdier.
 2.5. Samme fremgangsmåde benyttes til kraft- og momentkalibrering.
 3. INDSTILLING AF DYNAMOMETERET
 3.1. Indstillingsmetode
 3.1.1. Indledning
 Denne metode er ikke den foretrukne og bør kun anvendes ved dynamometre med
 fast belastningsoptagelseskurve til bestemmelse af belastningsindstillingen ved 80
 km/h og kan ikke benyttes til køretøjer med motor med kompressionstænding.
 3.1.2. Prøvningsapparatur
 Undertrykket (eller det absolutte tryk) i køretøjets indsugningsmanifold måles med
 en nøjagtighed på ± 0,25 kPa. Det skal være muligt at registrere denne måling
 løbende eller med intervaller på højst ét sekund.


text:
Hastigheden skal registreres
 løbende med en nøjagtighed på ± 0,4 km/h.
 3.1.3. Vejprøve
 3.1.3.1. Det skal sikres, at forskrifterne i punkt 4 i tillæg 3 til dette bilag er opfyldt.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/361
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 128
 Bilag 4 – Tillæg 2
 3.1.3.2. Køretøjet køres med en konstant hastighed på 80 km/h, idet hastighed og undertryk
 (eller det absolutte tryk) registreres som foreskrevet i punkt 3.1.2 ovenfor.
 3.1.3.3. Fremgangsmåden i punkt 3.1.3.2 gentages tre gange i hver retning. Alle seks
 gennemkørsler skal være afsluttet inden for fire timer.
 3.1.4. Behandling af data og godkendelseskriterier
 3.1.4.1. Resultaterne fra punkt 3.1.3.2 og 3.1.3.3 kontrolleres. (Hastigheden må ikke være
 lavere end 79,5 km/h og ikke højere end 80,5 km/h i mere end ét sekund). For hver
 gennemkørsel aflæses undertrykket hvert sekund, og det gennemsnitlige undertryk
 og standardafvigelsen (s) beregnes. Til grund for denne beregning skal lægges
 mindst 10 undertryksværdier.
 3.1.4.2. Standardafvigelsen må ikke overstige 10 % af gennemsnitsværdien (v) for hver
 gennemkørsel.
 3.1.4.3. Gennemsnitsværdien for de seks gennemkørsler beregnes (tre gennemkørsler i hver
 retning).
 3.1.5. Indstilling af dynamometer
 3.1.5.1. Forberedelse
 De i punkt 5.1.2.2.1 til 5.1.2.2.4 i tillæg 3 til dette bilag nævnte operationer
 udføres.
 3.1.5.2. Belastningsindstilling
 Efter at motoren er varmet op, køres køretøjet med en konstant hastighed på
 80 km/h, og dynamometerets belastning indstilles således, at den i henhold til punkt
 3.1.4.3 opnåede undertryksværdi (v) reproduceres. Afvigelsen fra denne værdi må
 ikke være større end 0,25 kPa. Der benyttes samme prøveapparatur som til
 vejprøven.
 3.2. Alternativ metode
 Med fabrikantens samtykke kan følgende metode anvendes:
 3.2.1. Bremsen justeres således, at den udøvede belastning på de drivende hjul ved en
 konstant hastighed på 80 km/h er i overensstemmelse med følgende tabel:
 ---pagebreak--- L 375/362 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 129
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Effekt og belastning
 Køretøjets Ækvivalent Koefficienter
 optaget af dynamometer
 referencemasse inerti ved 80 km/h
 [Replace decimal points with decimal commas in the above table]
 3.2.2. For andre køretøjer end personbiler med en referencemasse på over 1 700 kg eller
 køretøjer med permanent firehjulstræk multipliceres effektværdierne i tabellen i
 punkt 3.3.1 med 1,3.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/363
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 130
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Bilag 4 - Tillæg 3
 ET KØRETØJS FREMDRIFTSMODSTAND — MÅLEMETODE PÅ VEJ —
 SIMULERING PÅ CHASSISDYNAMOMETER
 1. FORMÅL
 Formålet med de nedenfor beskrevne metoder er at måle et køretøjs
 fremdriftsmodstand ved stabiliserede hastigheder på vej og simulere denne
 modstand på et dynamometer i henhold til forskrifterne i punkt 4.1.5 i bilag 4.
 2. BESKRIVELSE AF VEJEN
 Den benyttede vejstrækning skal være plan og tilstrækkelig lang til, at de nedenfor
 anførte målinger kan udføres. Vejens hældning skal være konstant inden for ±
 0,1 % og må ikke overstige 1,5 %.
 3. ATMOSFÆRISKE FORHOLD
 3.1. Vind
 Prøvning må kun finde sted ved gennemsnitlige vindhastigheder på under 3 m/s og
 vindstød på under 5 m/s. Desuden skal vektorkomponenten af


text:
vindhastigheden på
 tværs af prøvevejstrækningen være under 2 m/s. Vindhastigheden skal måles 0,7 m
 over vejoverfladen.
 3.2. Fugtighed
 Vejen skal være tør.
 3.3. Lufttryk og temperatur
 Lufttætheden under prøven må ikke afvige med mere end ± 7,5 % fra
 referencebetingelserne, nemlig P = 100 kPa og T = 293,2 K.
 4. KLARGØRING AF KØRETØJET1
 4.1. Valg af prøvekøretøj
 1
 / For hybridelektriske køretøjer (HEV) aftaler fabrikanten og den tekniske tjeneste, indtil
 der er fastlagt ensartede tekniske forskrifter, køretøjets tilstand ved udførelsen af prøvningerne i
 dette tillæg.
 ---pagebreak--- L 375/364 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 131
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Hvis der ikke måles på alle varianter af en køretøjstype, gælder følgende kriterier
 for udvælgelse af det afprøvede køretøj.
 4.1.1. Karrosseri
 Hvis der findes forskellige karrosserityper, vælges den type, der har de ringeste
 aerodynamiske egenskaber. Fabrikanten fremlægger passende data til udvælgelsen.
 4.1.2. Dæk
 Der vælges de bredeste dæk. Er der flere end tre dækstørrelser, vælges den
 størrelse, der er umiddelbart under den bredeste.
 4.1.3. Prøvemasse
 Prøvemassen skal være referencemassen af køretøjet med den største inerti.
 4.1.4. Motor
 Prøvekøretøjet skal være monteret med de(n) største af de anvendte varmevekslere.
 4.1.5. Transmission
 Der foretages en prøvning for hver af følgende transmissionstyper:
 forhjulstræk
 baghjulstræk
 permanent firehjulstræk
 ikke-permanent firehjulstræk
 automatgear
 manuelt gear
 4.2. Tilkøring
 Køretøjet skal være i normal køreklar stand og have kørt mindst 3 000 km.
 Dækkene skal være tilkørt samtidig med køretøjet eller have en slidbane med
 en mønsterdybde på 90 - 50 % af den oprindelige mønsterdybde.
 4.3. Kontrol
 Der udføres følgende kontrol i henhold til fabrikantens angivelser for anvendelse:
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/365
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 132
 Bilag 4 – Tillæg 2
 hjul, hjulkapsler, dæk (fabrikat, type, oppumpningstryk),
 fortøjets geometri,
 justering af bremser (eliminering af parasitmodstand), smøring af for- og
 bagaksler, indstilling af hjulophæng og regulering af niveau osv.
 4.4. Forberedelse af prøvningen
 4.4.1. Køretøjet belastes til sin referencemasse. Køretøjets niveau reguleres således, at
 tyngdepunktet befinder sig midtvejs mellem forsædernes R-punkter og på en ret
 linje gående gennem disse punkter.
 4.4.2. Ved vejprøver skal køretøjets vinduer være lukkede. Eventuelle tildækninger af
 åbninger til klimaanlæg, forlygter osv. skal være påsat.
 4.4.3. Køretøjet skal fremtræde i rengjort stand.
 4.4.4. Umiddelbart før prøvningen bringes køretøjet på passende måde op på normal
 driftstemperatur.
 5. FREMGANGSMÅDE
 5.1. Energivariation under deceleration i frigear
 5.1.1. På vej
 5.1.1.1. Prøveapparatur og tolerance:
 tidsmåling skal ske med en fejltolerance på under ± 0,1 s.
 hastighedsmåling skal ske med en fejltolerance på under ± 2 s.
 5.1.1.2. Prøvningsmetode
 5.1.1.2.1. Køretøjet accelereres op på en hastighed, der er 10 km/h højere end den valgte
 prøvehastighed V.
 5.1.1.2.2. Gearet sættes i frigear.
 5.1.1.2.3. Decelerationstiden (t1) måles fra hastigheden:
 V2 = V + ∆V km/h til V1 = V - ∆V km/h
 5.1.1.2.4. Samme prøve udføres i modsat retning: t2
 5.1.1.2.5. Gennemsnittet T af de to tider t1 og t2 bestemmes
 ---pagebreak--- L 375/366 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr.


text:
83
 side 133
 Bilag 4 – Tillæg 2
 5.1.1.2.6. Prøverne gentages, indtil den statistiske nøjagtighed (p) af gennemsnittet
 ikke er over 2 % (p # 2 per cent)
 Den statistiske nøjagtighed (p) er:
 hvor:
 t = koefficient fra nedenstående tabel
 n = antallet af prøvninger n
 (Ti − T )2
 s = standardafvigelse ∑=
 i 1 n −1
 n
 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15
 t 3,2 2,8 2,6 2,5 2,4 2,3 2,3 2,2 2,2 2,2 2,2 2,2
 t/ n 1,6 1,25 1,06 0,94 0,85 0,77 0,73 0,66 0,64 0,61 0,59 0,57
 5.1.1.2.7. Effekten beregnes ud fra formlen:
 hvor:
 P er udtrykt i kW
 V = prøvehastighed i m/s
 ∆V = hastighedsafvigelse fra hastigheden V i m/s
 M = referencemasse, i kg
 T = tid, i sekunder (s)
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/367
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 134
 Bilag 4 – Tillæg 2
 5.1.1.2.8. Effekten (P), bestemt på bane, omregnes til standardbetingelserne på følgende
 måde:
 PCorrected = K . PMeasured
 RR
 K= [1 + K R (t − t 0 )] + R AERO ⎛p ⎞
 .⎜⎜ 0 ⎟⎟
 RT RT ⎝ p⎠
 hvor:
 RR = rulningsmodstand ved hastigheden V
 RAERO = luftmodstand ved hastigheden V
 RT = total køremodstand = RR + RAERO
 KR = faktor til temperaturkorrektion af rulningsmodstanden,
 sættes til: 8,64 Α 10-3/°C eller til fabrikantens
 korrektionsfaktor, der er godkendt af myndigheden
 t = omgivende temperatur ved afprøvning på vej, °C
 t0 = standardtemperatur = 20 °C
 ρ = luftens massefylde ved prøvebetingelserne
 ρ0 = luftens massefylde ved standardbetingelser (20 °C, 100 kPa).
 Kvotienterne RR/RT og RAERO/RT angives af fabrikanten på grundlag af data,
 virksomheden normalt har til rådighed.
 Foreligger sådanne værdier ikke, kan forholdet rulningsmodstand/total
 modstand efter aftale mellem fabrikanten og den pågældende tekniske tjeneste i
 stedet beregnes af følgende formel:
 hvor:
 M= køretøjets masse, i kg
 ---pagebreak--- L 375/368 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 135
 Bilag 4 – Tillæg 2
 og koefficienterne a og b er de i følgende tabel for hver hastighed angivne:
 V (km/h) a b
 20 7,24 Α 10-5 0,82
 40 1,59 Α 10-4 0,54
 60 1,96 Α 10-4 0,33
 80 1,85 Α 10-4 0,23
 100 1,63 Α 10-4 0,18
 120 1,57 Α 10-4 0,14
 5.1.2. På dynamometeret
 5.1.2.1. Måleapparatur og nøjagtighed
 Apparaturet skal være identisk med det, der benyttes ved prøvningen på vej.
 5.1.2.2. Prøvningsmetode
 5.1.2.2.1. Køretøjet anbringes på dynamometeret.
 5.1.2.2.2. Dæktrykket (med kolde dæk) på drivhjulene justeres som krævet for
 dynamometeret.
 5.1.2.2.3. Dynamometerets inertiækvivalent indstilles.
 5.1.2.2.4. Køretøjet og dynamometeret bringes op på driftstemperatur.
 5.1.2.2.5. Operationerne i punkt 5.1.1.2 (med undtagelse af operationerne i punkt
 5.1.1.2.4 og 5.1.1.2.5) udføres, idet M erstattes af I i formlen i punkt 5.1.1.2.7.
 5.1.2.2.6. Bremsen indstilles således, at den reproducerer den korrigerede effekt (punkt
 5.1.1.2.8), idet der tages hensyn til forskellen mellem køretøjets masse (M) på
 banen og den tilsvarende ækvivalente inerti (I), som skal anvendes. Dette kan
 gøres ved at beregne den korrigerede


text:
gennemsnitlige tid til deceleration fra V2
 til V1 og reproducere denne tid på dynamometeret ved brug af følgende
 relation:
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/369
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 136
 Bilag 4 – Tillæg 2
 K = den i punkt 5.1.1.2.8 ovenfor angivne værdi.
 5.1.2.2.7. Den effekt Pa, der skal optages af dynamometeret, bestemmes, således at man
 kan reproducere samme effekt (punkt 5.1.1.2.8) for samme køretøj på
 forskellige dage.
 5.2. Momentmålemetode ved konstant hastighed
 5.2.1. På vej
 5.2.1.1. Måleapparatur og tolerance
 Momentmåling udføres med passende måleudstyr med en nøjagtighed på ±
 2 %.
 Hastighedsmåling udføres med en nøjagtighed på ± 2 %.
 5.2.1.2. Prøvningsmetode
 5.2.1.2.1. Køretøjet bringes op på den valgte konstante hastighed V.
 5.2.1.2.2. Drejningsmoment Ct og hastighed registreres i en periode af mindst 20 s.
 Dataregistreringssystemets nøjagtighed skal mindst svare til ± 1 Nm for
 drejningsmoment og ± 0,2 km/h for hastighed.
 5.2.1.2.3. Ændringer i momentet Ct og hastigheden i forhold til tiden må ikke overstige 5
 % i hvert sekund af måleperioden.
 5.2.1.2.4. Momentet Ct1 er det gennemsnitlige moment, der fås ud fra formlen:
 5.2.1.2.5. Prøvningen gennemføres tre gange i hver retning. På grundlag af disse seks
 målinger bestemmes det gennemsnitlige drejningsmoment ved
 referencehastigheden. Afviger gennemsnitshastigheden mere end 1 km/h fra
 ---pagebreak--- L 375/370 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 137
 Bilag 4 – Tillæg 2
 referencehastigheden, sker beregningen af det gennemsnitlige
 drejningsmoment ved lineær regression.
 5.2.1.2.6. Gennemsnitsværdien Ct af de to momentværdier Ct1 og Ct2 bestemmes.
 5.2.1.2.7. Det gennemsnitlige drejningsmoment CT, bestemt på bane, omregnes til
 referencebetingelserne ved relationen:
 CTcorrected = K . CTmeasured
 hvor K har den værdi, der er fastlagt i punkt 5.1.1.2.8 i dette tillæg.
 5.2.2. På dynamometeret
 5.2.2.1. Måleapparatur og tolerance
 Apparaturet skal være identisk med det, der benyttes ved prøvningen på vej.
 5.2.2.2. Prøvningsmetode
 5.2.2.2.1. Operationerne i punkt 5.1.2.2.1 til 5.1.2.2.4 udføres.
 5.2.2.2.2. Operationerne i punkt 5.2.1.2.1. til 5.2.1.2.4 udføres.
 5.2.2.2.3. Effektabsorptionsenheden indstilles således, at den reproducerer det
 korrigerede totale drejningsmoment på bane fra punkt 5.1.2.1.2.7.
 5.2.2.2.4. Der udføres samme operationer som i punkt 5.1.2.2.7 med samme formål.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/371
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 138
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Bilag 4 - Tillæg 4
 KONTROL AF IKKE-MEKANISK INERTI
 1. FORMÅL
 Ved hjælp af den i dette tillæg beskrevne metode kan det kontrolleres, at
 dynamometerets samlede inerti på tilfredsstillende måde simulerer de reelle
 inertiværdier under prøvecyklussen. Dynamometerets fabrikant skal forelægge en
 metode til kontrol af specifikationerne i henhold til punkt 3 nedenfor.
 2. PRINCIP
 2.1. Ligninger
 Eftersom der forekommer variationer i rullens (rullernes) rotationshastighed på
 dynamometeret, kan rullens (rullernes) overfladekraft udtrykkes ved formlen:
 hvor:
 F = rullens (rullernes) overfladekraft
 I = dynamometerets samlede inerti (køretøjets inertiækvivalent: se tabellen i
 punkt 5.1)
 IM = inerti i dynamometerets mekaniske masser
 γ = tangentialaccelerationen ved rullens overflade
 F1 = inertikraften.
 Bemærk: I tillægget er der givet en forklaring på denne formel for dynamometere
 med mekanisk inertisimulering.
 Den samlede inerti kan således


text:
udtrykkes ved formlen:
 I = Im+ F1 /γ
 ---pagebreak--- L 375/372 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 139
 Bilag 4 – Tillæg 2
 hvor:
 IM kan beregnes eller måles på traditionel måde
 F1 kan måles på dynamometeret
 γ kan beregnes ud fra rullernes vinkelhastighed.
 Den samlede inerti (I) bestemmes ved accelerations- eller decelerationsprøvning
 med værdier, der er lig med eller større end dem, der opnås under prøvecyklussen.
 2.2. Tolerance ved beregning af den samlede inerti
 Prøvnings- og beregningsmetoderne skal gøre det muligt at bestemme den samlede
 inerti I med en relativ fejltolerance (∆I/I) på under ± 2 %.
 3. SPECIFIKATION
 3.1. Massen af den samlede simulerede inerti I må kun afvige fra den teoretiske værdi
 af den ækvivalente inerti (se punkt 5.1 i bilag 4) med:
 3.1.1. ± 5 % af den teoretiske værdi for hver øjeblikkelig værdi
 3.1.2. ± 2 % af den teoretiske værdi for den gennemsnitlige værdi beregnet for hver
 prøvningssekvens i cyklussen.
 3.2. Den i punkt 3.1.1 ovenfor anførte grænse øges til ± 50 % i ét sekund under start og,
 for køretøjer med manuelt gear, i to sekunder under gearskift.
 4. KONTROLPROCEDURE
 4.1. Der gennemføres kontrol under hver prøve under hele den i punkt 2.1 i bilag 4
 fastsatte prøvecyklus.
 4.2. Hvis forskrifterne i punkt 3 ovenfor er opfyldt med øjeblikkelige accelerationer, der
 er mindst tre gange større eller mindre end værdierne i den teoretiske cyklus, er
 ovennævnte kontrol dog overflødig.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/373
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 140
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Bilag 4 - Tillæg 5
 DEFINTION AF SYSTEMER TIL PRØVEUDTAGNING AF GASSER
 1. INDLEDNING
 1.1. Der findes flere forskellige prøveudtagningssystemer, som opfylder forskrifterne i
 punkt 4.2 i bilag 4.
 Systemerne i punkt 3.1 og 3.2 vil blive anset for acceptable, hvis de opfylder
 hovedkriterierne for princippet med variabel fortynding.
 1.2. Laboratoriet skal i sine rapporter anføre, hvilket prøveudtagningssystem der er
 benyttet ved prøvningen.
 2. KRITERIER FOR SYSTEMET MED VARIABEL FORTYNDING TIL MÅLING
 AF UDSTØDNINGSEMISSIONER
 2.1. Anvendelsesområde
 I dette punkt er anført driftsparametrene for et system til udtagning af prøver af
 udstødningsgas, der benyttes til måling af de faktiske masseemissioner i et køretøjs
 udstødningsgas i henhold til bestemmelserne i dette regulativ.
 Princippet med variabel fortynding til måling af masseemissioner kræver, at tre
 betingelser er opfyldt:
 2.1.1. udstødningsgasserne skal fortyndes løbende med den omgivende luft under nøje
 definerede betingelser
 2.1.2. det samlede volumen af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft skal
 måles nøjagtigt
 2.1.3. der skal til analyse løbende udtages en prøve af fortyndet udstødningsgas og
 fortyndingsluft i konstant forhold.
 Massen af gasemissioner bestemmes ud fra de proportionale koncentrationer i
 prøven og det samlede volumen målt under prøvningen. Koncentrationerne i
 prøven korrigeres for indholdet af forurenende stoffer i den omgivende luft.
 Endvidere skal partikelemissionen fra køretøjer med motor med
 kompressionstænding bestemmes.
 ---pagebreak--- L 375/374 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 141
 Bilag 4 – Tillæg 2
 2.2. Teknisk resumé
 I figur


text:
5/1 er prøveudtagningssystemet vist i skematisk form.
 2.2.1.1. Køretøjets udstødningsgas skal fortyndes med en tilstrækkelig mængde luft til at
 forhindre, at der dannes kondensvand i prøveudtagnings- og målesystemet.
 2.2.2. Systemet for udtagning af udstødningsprøver skal kunne måle de gennemsnitlige
 volumenkoncentrationer af CO2, CO, HC og NOx samt, for køretøjer med motor
 med kompressionstænding, af partikelemissionen i udstødningsgassen fra køretøjet
 under prøvecyklussen.
 2.2.3. Blandingen af luft og udstødningsgas skal være homogen på det sted, hvor
 udtagningssonden befinder sig (se punkt 2.3.1.2 nedenfor).
 2.2.4. Sonden skal udtage en repræsentativ prøve af de fortyndede udstødningsgasser.
 2.2.5. Systemet skal gøre det muligt at måle det samlede volumen af de fortyndede
 udstødningsgasser.
 2.2.6. Prøveudtagningssystemet skal være lufttæt. Systemets udformning og de
 materialer, hvoraf det er fremstillet, må ikke påvirke koncentrationen af
 forurenende stoffer i de fortyndede udstødningsgasser. Hvis en komponent
 (varmeveksler, cyklonseparator, blæser osv.) ændrer koncentrationen af nogen af
 de forurenende stoffer i de fortyndede udstødningsgasser, og denne fejl ikke kan
 rettes, skal udtagning af det pågældende forurenende stof ske før denne komponent.
 2.2.7. Hvis det køretøj, der underkastes prøvning, har et udstødningssystem med mere
 end én afgang, skal forbindelsesrørene samles i en manifold så tæt ved køretøjet
 som muligt.
 2.2.8. Gasprøverne opsamles i udtagningssække med tilstrækkelig kapacitet til, at
 gasstrømmen ikke bremses under prøveudtagningen. Sækkene skal være fremstillet
 af et materiale, der ikke påvirker koncentrationen af forurenende stoffer (se punkt
 2.3.4.4 nedenfor).
 2.2.9. Systemet med variabel fortynding skal være udformet således, at
 udstødningsprøver kan udtages uden at ændre modtrykket ved udstødningsrørets
 munding nævneværdigt (se punkt 2.3.1.1 nedenfor).
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3 Den Europæiske Unions Tidende L 375/375
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 142
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Figur 5/1
 Diagram over system med variabel fortynding til måling af udstødningsemissioner
 rr ne
 tee ete er
 eh r
 æ
 mm eh ps fs
 w w t o o
 loF loF oT ilTm ta m
 ta
 ne pep
 s ka m
 uPm
 ilt sasg t u
 P /de/
 k sagn e lep ehci -sirgn
 æ i m gnus
 ssg g-stnd asre
 (d ilteval
 neved
 sgn liåae cei
 ni uatøs agbnu nev m v
 ng hxdu t)s)n vslor innotic m
 neem de
 tad eedte ngligni teeg gntn guuS lu
 ue lutdn png gnin inoc sd uloV deh
 m
 vø iDyrt am a riunv nI ov ne
 std d m w
 rP of u( ørp røtolF
 S
 re
 lti
 F
 eh
 tf g eh
 o odn tf
 net kyea o reu
 m rtr reu tx
 er snuss rure
 ta i
 fasua egrep m
 gneM ni atrpm
 ete
 li d
 å nla pm
 M b et rerte
 tee eh
 mwm faofg
 t )y
 w o er ras
 loFlF gninn m u s
 p irio o(tix )ece
 agb )t uP ep
 m enitd nem tignif
 es re m
 gn-g edtgn dn uP iotino g d(
 ni ne
 liptad neuir ug dnC dn vd
 mu ivgdn nin ) ev o al øn
 sraev n al il K b g
 itn de
 lov tne
 e
 ait-ørp ofktae gtad egn
 m roeha


text:
vgro ginsen rer
 )
 nelti alp u( in trn vs fe-r ni f gg to n i
 ib gnm v oc gn nop nno at ne o
 mkæ insa( ftlu ørp i tiigin m ti dl m
 AS ol nm
 w
 solp raviso uevseei les
 F røt Pm pp ød ei
 S aS ro rp (d
 erlt of
 iF
 r )l erb
 ir re eltfi )tg an
 oti
 -s
 gn re ahc
 m
 A til ri il
 tf tff A ilv po
 (
 id mgni
 uL u irf na m
 ak xi
 L ( l M
 B
 lec uts
 hei s-g ah a ses t
 V ni ex rf ag ej
 nd re
 ss tøe
 tøs rø
 d ag k
 U
 ---pagebreak--- L 375/376 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 143
 Bilag 4 – Tillæg 2
 2.3. Særlige krav
 2.3.1. Udstyr til indsamling og fortynding af udstødningsgas
 2.3.1.1. Forbindelsesrøret mellem udstødningsafgange og blandingskammeret skal være så
 kort som muligt; det må under ingen omstændigheder:
 (i) Medføre en ændring i det statiske tryk i udstødningsafgangene med mere
 end ± 0,75 kPa ved 50 km/h eller mere end ± 1,25 kPa under hele
 prøvningen fra det statiske tryk, der er registreret, når intet er tilsluttet
 udstødningsafgangene. Trykket måles i udstødningsafgangen eller i et
 forlængelsesrør med samme diameter så tæt som muligt ved rørets
 munding.
 (ii) Medføre en ændring i udstødningsgassens sammensætning.
 2.3.1.2. Der skal være et blandingskammer, hvori udstødningsgassen og fortyndingsluften
 blandes på en sådan måde, at der opnås en homogen blanding ved kammerets
 udtag.
 Blandingens homogenitet i et vilkårligt tværsnit på det sted, hvor udtagningssonden
 befinder sig, må ikke afvige med mere end 2 % fra gennemsnitsværdien af
 målinger foretaget i mindst fem punkter med lige stor indbyrdes afstand over
 gasstrømmens diameter. For at mindske virkningen på betingelserne i
 udstødningsafgangen mest muligt og begrænse trykfaldet i konditioneringsudstyret
 for fortyndingsluften må trykket i blandingskammeret ikke afvige med mere end ±
 0,25 kPa fra det atmosfæriske tryk.
 2.3.2. Indsugningsenhed/volumenmålingsenhed
 Denne enhed kan være forsynet med faste hastighedsindstillinger, således at der
 opnås en tilstrækkelig kraftig strøm til at forhindre dannelse af kondensvand. Dette
 gøres normalt ved at holde koncentrationen af CO2 i udtagningssækken til fortyndet
 udstødningsgas under 3 % vol.
 2.3.3. Volumenmåling
 2.3.3.1. Volumenmåleren skal bevare sin kalibreringsnøjagtighed inden for ± 2 % under
 alle målebetingelser. Hvis måleren ikke kan kompensere for temperaturudsving i
 blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft i målepunktet, skal der benyttes en
 varmeveksler for at holde temperaturen inden for ± 6 K af den specificerede
 driftstemperatur.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/377
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 144
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Om nødvendigt kan der benyttes en cyklonseparator til at beskytte
 volumenmåleren.
 2.3.3.2. Der skal installeres en temperaturføler umiddelbart før volumenmåleren. Føleren
 skal have en nøjagtighed på ± 1 K og en responstid på 0,1 s ved 62 % af et givet
 temperaturudsving (værdi målt i siliconolie).
 2.3.3.3. Trykmålingerne skal udføres med en nøjagtighed på ± 0,4


text:
kPa under prøvningen.
 2.3.3.4. Trykforskellen i forhold til det atmosfæriske tryk måles opstrøms for og evt.
 nedstrøms volumenmåleren.
 2.3.4. Gasudtagning
 2.3.4.1. Fortyndet udstødningsgas
 2.3.4.1.1. Prøven af fortyndet udstødningsgas udtages opstrøms for sugeenheden, men
 nedstrøms for konditioneringsudstyret (hvis et sådant findes).
 2.3.4.1.2. Strømningshastigheden må ikke afvige med mere end ± 2 % fra den gennemsnitlige
 strømningshastighed
 2.3.4.1.3. Den udtagne gasmængde skal være mindst 5 l/min. og må ikke overstige 0,2 % af
 den fortyndede udstødningsgas' strømningshastighed.
 2.3.4.2. Fortyndingsluft
 2.3.4.2.1. En prøve af fortyndingsluften udtages ved en konstant strømningshastighed i
 nærheden af luftindtaget (efter filtret, hvis et sådant findes).
 2.3.4.2.2. Luften må ikke være forurenet med udstødningsgas fra blandingsstedet.
 2.3.4.2.3. Udtagningsfrekvensen for fortyndingsluft skal svare til udtagningsfrekvensen for
 fortyndet udstødningsgas.
 2.3.4.3. Prøveudtagning
 2.3.4.3.1. De materialer, der benyttes til udtagning, må ikke ændre koncentrationen af
 forurenende stoffer.
 2.3.4.3.2. Der kan benyttes filtre til at udskille faste partikler fra prøven.
 2.3.4.3.3. Pumper er nødvendige for at føre prøven over i udtagningssækken (-sækkene).
 ---pagebreak--- L 375/378 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 145
 Bilag 4 – Tillæg 2
 2.3.4.3.4. Strømningsregulatorer og strømningsmålere er nødvendige for at opnå den krævede
 strømningshastighed ved udtagning.
 2.3.4.3.5. Der kan benyttes lufttætte lynkoblinger - med automatisk lukning på den side, der
 vender mod udtagningssækkene - mellem trevejsventilerne og udtagningssækkene.
 Der kan benyttes andre systemer til at føre prøverne til analyseenheden (f.eks.
 trevejsspærreventiler).
 2.3.4.3.6. De forskellige ventiler, der benyttes til at styre udtagningsstrømmen, skal være
 hurtigtjusterende og hurtigtvirkende.
 2.3.4.4. Opbevaring af prøven
 Gasprøverne opsamles i udtagningssække med tilstrækkelig kapacitet til, at
 prøveudtagningsfrekvensen ikke nedsættes. Sækkene skal være fremstillet af
 materiale, der ikke ændrer koncentrationen af syntetiske forurenende gasser med
 mere end 2 % efter 20 minutter.
 2.4. Supplerende prøveudtagningsenhed til brug ved prøvning af køretøjer med motor
 med kompressionstænding
 2.4.1. Til forskel fra udtagningen af gasprøver fra køretøjer med motor med styret
 tænding sker udtagningen af carbonhydrid- og partikelprøver i en
 fortyndingstunnel.
 2.4.2. For at begrænse varmetabet i udstødningsgassen fra udstødningens afgang til
 fortyndingstunnelens indtag må forbindelsesrøret højst være 3,6 m langt eller 6,1 m
 langt, hvis det er varmeisoleret. Den indvendige diameter må højst være 105 mm.
 2.4.3. I fortyndingstunnelen, som består af et lige rør af elektrisk ledende materiale, skal
 der være overvejende turbulente strømningsforhold (Reynolds-tal ∃ 4000), således
 at den fortyndede udstødningsgas er homogen ved udtagningspunkterne, og der er
 sikkerhed for, at gas- og partikelprøverne er repræsentative. Fortyndingstunnelen
 skal have en diameter på mindst 200 mm, og hele systemet skal være forbundet til
 jord.
 2.4.4. Partikeludtagningssystemet skal bestå af en udtagningssonde i fortyndingstunnelen
 og to filtre monteret i serie efter hinanden. I strømmens retning før og efter de to
 filtre anbringes hurtigtvirkende ventiler.
 Udtagningssondens konfiguration skal være som vist i figur 5/2.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/379
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 146
 Bilag 4 – Tillæg 2
 2.4.5. Partikeludtagningssonden skal opfylde følgende betingelser:
 Den skal anbringes i nærheden af tunnelens midterlinje i ca. ti tunneldiameters
 afstand fra gasindtaget i strømmens retning og have en


text:
indvendig diameter på
 mindst 12 mm.
 Afstanden fra sondespidsen til filterenheden skal være mindst fem gange sondens
 diameter, dog højst 1 020 mm.
 2.4.6. Strømningsmåleenheden skal omfatte pumper, strømningsregulatorer og
 strømningsmåler.
 2.4.7. Systemet til udtagning af carbonhydridprøver omfatter en opvarmet
 udtagningssonde samt udtagningsledning, -filter og -pumpe. Udtagningssonden
 skal være således anbragt i samme afstand fra gasindtaget som sonden til
 partikeludtagning, at prøveudtagningerne ikke påvirker hinanden. Den skal have en
 indvendig diameter på mindst 4 mm.
 2.4.8. Alle opvarmede dele skal af opvarmningssystemet holdes på en temperatur på 463
 K (190 °C) ± 10 K.
 2.4.9. Hvis der ikke kan kompenseres for variationer i strømningshastigheden, skal der
 være en varmeveksler og en temperaturregulator som specificeret i punkt 2.3.3.1
 for at sikre, at strømningshastigheden er konstant, og at der derved sikres
 proportionalitet i prøveudtagningen.
 ---pagebreak--- L 375/380 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 147
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Figur 5/2
 Partikeludtagningssondens konfiguration
 Strømning
 Vægtykkelse: ∼ 1 mm – Materiale: rustfrit stål
 Tværsnit (*) mindste indvendige diameter
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/381
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 148
 Bilag 4 – Tillæg 2
 3. BESKRIVELSE AF UDSTYRET
 3.1. Udstyr til variabel fortynding med positiv fortrængningspumpe
 (PDP-CVS) (figur5/3)
 3.1.1. Konstantvolumenudtagningsenheden med positiv fortrængningspumpe (PDP-CVS)
 opfylder kravene i dette bilag ved at måle ved konstant temperatur og tryk gennem
 pumpen. Det samlede volumen måles ved at tælle den kalibrerede positive
 fortrængningspumpes omdrejninger. En proportional prøve opnås ved at udtage
 prøver med pumpe, strømningsmåler og strømningsventil ved en konstant
 strømningshastighed.
 3.1.2. I figur 5/3 er vist et diagram over dette udtagningssystem. Da der kan opnås
 tilsvarende resultater med forskellige konfigurationer, er det ikke afgørende, at
 diagrammet overholdes strengt. Der kan anvendes supplerende komponenter som
 instrumenter, ventiler, solenoider og afbrydere for at opnå yderligere data og
 koordinere systemets enkelte komponenter.
 3.1.3. Prøveudtagningsudstyret omfatter:
 3.1.3.1. Et filter (D) til fortyndingsluften, som om nødvendigt kan foropvarmes. Filtret skal
 bestå af aktivt kul mellem to papirlag og bruges til at reducere og stabilisere
 baggrundscarbonhydrid-emissionen til fortyndingsluften.
 3.1.3.2. Et blandingskammer (M), hvori udstødningsgas og luft blandes homogent.
 3.1.3.3. En varmeveksler (H) med tilstrækkelig kapacitet til, at temperaturen i
 luft/udstødningsgas-blandingen målt i et punkt umiddelbart opstrøms for den
 positive fortrængningspumpe under hele prøven ligger inden for ± 6 K af den
 ønskede driftstemperatur. Varmeveksleren må ikke påvirke indholdet af
 forurenende stoffer i de fortyndede gasser, der udtages til analyse efter denne.
 3.1.3.4. En temperaturregulator (TC), der benyttes til at foropvarme varmeveksleren før
 prøven og til at regulere dens temperatur under prøven, således at udsving fra den
 ønskede driftstemperatur holdes inden for ± 6 K.
 3.1.3.5. En positiv fortrængningspumpe (PDP), der benyttes til at transportere en
 konstantvolumenstrøm af luft-/udstødningsgasblandingen. Pumpen skal have
 tilstrækkelig kapacitet til at forhindre dannelse af kondensvand i systemet under
 alle driftsbetingelser under prøvningen. Dette opnås normalt ved at benytte en
 positiv fortrængningspumpe med flow-kapacitet:
 3.1.3.5.1. der er dobbelt så stor som den maksimale strøm af udstødningsgas, der fremkaldes
 under accelerationer i kørecyklussen, eller
 ---pagebreak--- L