text:
M1 og N1 og fra den 30. januar 2018 for nye køretøjstyper (henholdsvis 66 og 84 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato) meddele godkendelse, hvis den nye køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i et eller flere af punkterne 6.2.7.6.2 eller 6.2.7.6.3-6.2.7.6.3.3 i stedet for i punkt 6.2.7.6.1 i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.
 12.5. Overgangsbestemmelser for ændringsserie 06.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ:
 må fra den 18. november 2017 (60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen) kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (2) Hvis der er tale om lysanordninger til bagnummerplader eller retningsviserblinklygter (kategori 5 og 6), læses »lysemitterende flade«.
 (3) Eksempler til at muliggøre en afgørelse vedrørende i hinanden indbyggede lygter findes i bilag 3, del 7.
 (4) CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.
 (5) CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.
 (6) CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.
 (7) CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.
 (8) CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.
 (9) CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer.
 (10) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, bilag 3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (11) Dette finder ikke anvendelse på specialfremstillede genstande, der kan tilføjes på lygtens yderside.
 (12) Måling af kromaticitetskoordinaterne for det lys, som lygterne udsender, indgår ikke i dette regulativ.
 (13) Kendes også som hvid eller farveløs refleksanordning.
 (14) Bestemmelserne i dette regulativ forhindrer ikke de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, i at tillade anvendelse af hvid synlighedsmærkning bagud på deres område.
 (15) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (16) Regulativernes kontraherende parter kan fortsat forbyde anvendelse af mekaniske lygtevaskere, hvis der er monteret forlygter med plastiklygteglas mærket »PL«.
 (17) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (18) Nye køretøjstyper, som ikke opfylder disse forskrifter, kan fortsat godkendes indtil 18 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 4 til ændringsserie 03.
 (19) Nye køretøjstyper, som ikke opfylder disse forskrifter, kan fortsat godkendes indtil 18 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 4 til ændringsserie 03.
 (20) Nye køretøjstyper, som ikke opfylder disse forskrifter, kan fortsat godkendes indtil 18 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 4 til ændringsserie 03.
 (21) De kontraherende parter, der ikke anvender regulativ nr. 87, kan forbyde tilstedeværelsen af kørelyslygter (som specificeret i punkt 5.22) på grundlag af nationale bestemmelser.
 (22) Nye køretøjstyper, som ikke opfylder disse forskrifter, kan fortsat godkendes indtil 18 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 4 til ændringsserie 03.
 (23) I tilfælde af to ekstra »symmetrisk monterede lygteenheder« kan den vandrette afstand være 200 mm (C i figuren).
 (24) Når trafikretningerne er adskilt


text:
af vejkonstruktioner, eller en tilsvarende lateral afstand mellem de to trafikretninger detekteres. Dette betyder en reduktion af blænding fra forlygter på køretøjer i modgående retning.
 (25) Dette gælder dog ikke for nærlys, hvis kurvelyset frembringes med henblik på højresving ved kørsel i højre side (venstresving ved kørsel i venstre side).
 (26) Regulativernes kontraherende parter kan fortsat forbyde anvendelse af mekaniske lygtevaskere, hvis der er monteret forlygter med plastiklygteglas mærket »PL«.
 (27) Sekretariatets note: For så vidt angår punkt 6.21.4.1.3 henvises der til teksten til ændringsserie 03 i dokument E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 — E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6.
 BILAG 1
 Tekst af billedet
 MEDDELELSE
 (største format: A4-format (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn:
 vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 for en køretøjstype hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 48.
 Godkendelse nr.: Udvidelse nr.:
 1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:
 2. Fabrikantens navn for denne køretøjstype:
 3. Fabrikantens navn og adresse:
 4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:
 5. Godkendelse ansøgt den:
 6. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen:
 7. Prøvningsrapportens dato:
 8. Prøvningsrapportens nummer:
 9. Kortfattet beskrivelse:
 Lygter og lyssignaler på køretøjet:
 9.1. Fjernlyslygter: ja/nej (2)
 9.2. Nærlyslygter: ja/nej (2)
 9.3. Tågeforlygter: ja/nej (2)
 Bemærkninger: Gensidigt indbygget i forlygte: ja/nej (2)
 9.4. Baklygter: ja/nej (2)
 9.5. Forreste retningsviserblinklygter: ja/nej (2)
 9.6. Bageste retningsviserblinklygter: ja/nej (2)
 9.7. Retningsviserblinklygter på siden: ja/nej (2)
 9.8. Havariblink: ja/nej (2)
 Tekst af billedet
 9.9. Stoplygter: ja/nej (2)
 9.10. Bagnummerplade
 belysningsanordning: ja/nej (2)
 9.11. Positionslygter fortil: ja/nej (2)
 9.12. Baglygter: ja/nej (2)
 9.13. Tågebaglygter: ja/nej (2)
 9.14. Parkeringslygter: ja/nej (2)
 9.15. Endemarkeringslygter: ja/nej (2)
 9.16. Refleksanordninger bagtil,
 ikke-trekantet: ja/nej (2)
 9.17. Bageste refleksanordning, trekantet ja/nej (2)
 9.18. Refleksanordninger fortil,
 ikke-trekantet: ja/nej (2)
 9.19. Siderefleksanordninger,
 ikke-trekantet: ja/nej (2)
 9.20. Sidemarkeringslygter: ja/nej (2)
 9.21. Kørelyslygter: ja/nej (2)
 9.22. Adaptivt forlygtesystem (AFS): ja/nej (2)
 9.23. Kurvelyslygter: ja/nej (2)
 9.24. Synlighedsmærkning: Bagud Til siden
 9.24.1. Fuld konturmærkning: ja/nej (2) ja/nej (2)
 9.24.2. Delvis konturmærkning: ja/nej (2) ja/nej (2)
 9.24.3. Linjemærkning: ja/nej (2) ja/nej (2)
 9.24.4. Udtagelse med hensyn til synlighedsmærkning i henhold til punkt 6.21.1.2.5.
 Bagud
 ja/nej (2)
 Bemærkninger:
 Til siden
 ja/nej (2)
 Bemærkninger
 9.25. Nødbremsesignal: ja/nej (2)
 9.26. Manøvreringslygter: ja/nej (2)
 9.27. Udvendig omgivelsesbelysning: ja/nej (2)
 9.28. Tilsvarende lygter: ja/nej (2)
 9.29. Maksimum belastning i bagagerummet:
 Tekst af billedet
 10. Bemærkninger:
 10.1. Eventuelle bemærkninger vedrørende bevægelige komponenter:
 10.2. Metode anvendt til bestemmelse af den synlige overflade:
 a) Afgrænsningen af lysfladen (2) eller
 b) Lysemitterende flade (2)
 10.3. Andre bemærkninger (gældende for køretøjer med rat i højre eller i venstre side):
 10.4. Bemærkninger vedrørende AFS (i henhold til punkt 3.2.6 og 6.22.7.4 i dette regulativ):
 10.5. Bemærkninger vedrørende synlighedsmærkningen, hvis denne er mindre end mindsteværdien på 70 %, som kræves i henhold til punkt 6.21.4.1.2. og 6.21.4.2.2 i dette regulativ.
 10.6. For køretøjer i klasse M og N en beskrivelse af strømforsyningsbetingelserne (i henhold til punkt 3.2.7 og 5.27 i dette regulativ)
 10.7. Bemærkninger vedrørende synlighedsmærkningen (i henhold til punkt 6.21.1.2.5 og 6.21.4.3.1

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
i dette regulativ)
 10.8. Bemærkninger vedrørende synlighedsmærkningen (ukomplet køretøj eller komplet køretøj i henhold til punkt 6.21.1.2.1 og 6.21.1.2.2.1 i dette regulativ):
 Ukomplette køretøjer: ja/nej (2)
 Komplette køretøjer: ja/nej (2)
 Færdiggjorte komplette køretøjer: ja/nej (2)
 11. Godkendelsesmærkets placering:
 12. Begrundelse(r) for eventuel udvidelse:
 13. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2)
 14. Sted:
 15. Dato:
 16. Underskrift:
 17. Følgende dokumenter med anførelse af godkendelsesnummeret ovenfor kan rekvireres:
 (1) Kendingsnummer for det land, der har meddelt/nægtet/inddraget godkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (Jf. punkt 4.4 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 48 som ændret ved ændringsserie 06. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ 48 som ændret ved ændringsserie 06.
 MODEL B
 (Jf. punkt 4.5 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 48, som ændret ved ændringsserie 06, og regulativ nr. 33 (1). Godkendelsesnummeret angiver, at på meddelelsesdatoerne for de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 48 ændringsserien 06, mens regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige version.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 EKSEMPLER PÅ LYGTERS OVERFLADER, AKSER, REFERENCECENTRE SAMT VINKLER FOR GEOMETRISK SYNLIGHED
 Disse eksempler viser nogle arrangementer som støtte for forståelsen af forskrifter, og det er ikke hensigten, at de skal begrænse konstruktionsmulighederne.
 SIGNATURFORKLARING til alle eksempler i dette bilag:
 1.
 Lysflade
 2.
 Referenceakse
 3.
 Referencecentrum
 4.
 Vinkel for geometrisk synlighed
 5.
 Lysemitterende flad
 6.
 Synlig overflade baseret på lysfladen
 7a.
 Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade i henhold til punkt 2.8 a) (med ydre lygteglas)
 7b.
 Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade i henhold til punkt 2.8 b) (uden ydre lygteglas)
 8.
 Retning for synlighed
 IO
 Indvendig optisk del
 LG
 Lysleder
 L
 Ydre lygteglas
 R
 Refleks
 S
 Lyskilde
 X
 Indgår ikke i denne funktion
 F1
 Funktion 1
 F2
 Funktion 2
 DEL 1
 Lysemitterende flade på en lyssignalanordning, der ikke er en refleksanordning
 Tekst af billedet
 Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade
 DEL 2
 Lysflade på en lyssignalanordning, der ikke er en refleksanordning
 Tekst af billedet
 Resulterende lysflade for alle mulige skæermplaceringer, f.eks.til bestemmelse af maks. og min. areal.
 Lysflade
 Skærme; mulighed for andre skærmplaceringer
 DEL 3
 Eksempler på synlig overflade baseret på lysflade i forskellige retninger af geometrisk synlighed
 Tekst af billedet
 Synlig overflade baseret på lysfladen
 Synlig overflade baseret på lysfladen
 Tekst af billedet
 Synlig overflade baseret på lysfladen
 DEL 4
 Eksempler på synlig overflade baseret på lysemitterende flade i forskellige retninger af geometrisk synlighed
 Tekst af billedet
 Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade
 Tekst af billedet
 Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade
 DEL 5
 Eksempel på lysflade sammenlignet med lysemitterende flade i tilfælde af en »enkeltfunktionslygte« (jf. punkt 2.8-2.9 i dette regulativ)
 Eksempler på en lyskilde med refleksoptik bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 1
 Eksempel


text:
2
 (inkl. ydre lygteglas)
 (ekskl. ikke-tekstureret ydre lygteglas)
 Eksempler på en lyskilde med refleksoptik med indre lygteglas bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 3
 Eksempel 4
 (inkl. ydre lygteglas)
 (ekskl. ikke-tekstureret ydre lygteglas)
 Eksempler på en lyskilde med refleksoptik med delvis indre lygteglas bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 5
 Eksempel 6
 (inkl. ydre lygteglas)
 (ekskl. ikke-tekstureret ydre lygteglas)
 Eksempel på lyslederoptik bag udvendigt lygteglas
 Eksempel 7
 Tekst af billedet
 Hvis det ikke-teksturerede lygteglas er ekskluderet, er "7b" den synlige flade i henhold til punkt 2.8 b).
 Tværsnit
 Eksempler på lyslederoptik eller refleksoptik bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 8
 Tekst af billedet
 LG, R og F1
 Hvis det ikke-teksturerede lygteglas er ekskluderet, er "7b" den synlige flade i henhold til punkt 2.8 b), og F1 må ikke være gennemsigtig for F2.
 Tværsnit
 Eksempel på lyskilde med refleksoptik i kombination med et område, som ikke indgår som en del af denne funktion, bag et ydre lygteglas:
 Eksempel 9
 Tekst af billedet
 Hvis det ikke-teksturerede lygteglas er ekskluderet, er “7b” den synlige flade i henhold til punkt 2.8 b)
 DEL 6
 Eksempler, der viser bestemmelsen af den lysemitterende flade i sammenligning med lysfladen (jf. punkt 2.8 og 2.9 i dette regulativ)
 Bemærk: Reflekteret lys kan bidrage til bestemmelsen af den lysemitterende flade
 Eksempel A
 Tekst af billedet
 Lygteglassets overflade vist som fladt for nemheds skyld
 PROJEKTION
 OPLYST REFERENCE-AKSE
 Lysflade
 Lysemitterende flade angivet i henhold til 2.8 a)
 Kanterne er
 a og b
 c og d
 Eksempel B
 Tekst af billedet
 Lygteglassets overflade vist som fladt for nemheds skyld
 PROJEKTION
 OPLYST REFERENCE-AKSE
 Lysflade
 Lysemitterende flade angivet i henhold til 2.8 a)
 Kanterne er
 a og b
 c og d
 Eksempel C
 Eksempel på bestemmelse af lysfladen i sammenligning med et område, som ikke er en del af funktionen:
 Tekst af billedet
 X ingdår ikke i denne funktion
 Lygteglassets overflade vist som fladt for nemheds skyld
 PROJEKTION
 OPLYST REFERENCE-AKSE
 Lysflade
 Kanterne er
 a og b
 Eksempel D
 Eksempel på bestemmelse af den lysemitterende flade i henhold til 2.8 a) i kombination med et område, som ikke er en del af funktionen:
 Tekst af billedet
 X ingdår ikke i denne funktion
 Lygteglassets overflade vist som fladt for nemheds skyld
 PROJEKTION
 OPLYST REFERENCE-AKSE
 Lysemitterende flade angivet i henhold til 2.8 a)
 Kanterne er
 c-d og e-f
 Eksempel E
 Eksempel på bestemmelse af synlig overflade i kombination med et område, som ikke er en del af funktionen og et ikke-tekstureret ydre lygteglas (i henhold til 2.8 b)):
 Tekst af billedet
 X ingdår ikke i denne funktion
 Lygteglassets overflade vist som fladt for nemheds skyld
 PROJEKTION
 OPLYST REFERENCE-AKSE
 Lysemitterende flade angivet i henhold til 2.8 b), eksempel
 Kanterne er
 c'-d' og e'-f'
 DEL 7
 Eksempler, der muliggør en beslutning m.h.t. gensidig indbygning af to funktioner
 I tilfældet med tekstureret ydre lygteglas og en mellemliggende væg:
 Tekst af billedet
 Ikke gensidigt indbyggede
 7a for F2
 7a for F1
 I tilfældet med et tekstureret ydre lygteglas:
 Tekst af billedet
 Gensidigt indbyggede
 7a for F2
 7a for F1
 I tilfældet, hvor det ikke-teksturerede


text:
ydre lygteglas er ekskluderet:
 Tekst af billedet
 Ikke gensidigt indbyggede
 I tilfældet, hvor det ikke-teksturerede ydre lygteglas er ekskluderet:
 Tekst af billedet
 LG og F1
 LG og F1
 Ikke gensidigt indbyggede
 Ikke gensidigt indbyggede
 I tilfældet, hvor det ydre lygteglas (tekstureret eller ikke-tekstureret) er inkluderet:
 Tekst af billedet
 Gensidigt indbyggede
 LG og F1
 LG og F1
 Gensidigt indbyggede
 I tilfældet, hvor det ydre lygteglas (tekstureret eller ikke-tekstureret) er inkluderet:
 Tekst af billedet
 LG, R og F1
 Gensidigt indbyggede
 I tilfældet hvor det ikke-teksturerede lygteglas er ekskluderet, »7b« er den synlige flade i henhold til punkt 2.8, og F1 må ikke være gennemsigtig for F2:
 Tekst af billedet
 F1 er ikke gensidigt indbygget med F2
 LG, R og F1
 I tilfældet, hvor det ikke-teksturerede ydre lygteglas er ekskluderet eller ikke-ekskluderet:
 Tekst af billedet
 Gensidigt indbyggede
 LG og F1
 BILAG 4
 EN RØD LYGTES SYNLIGHED FREMAD OG EN HVID LYGTES SYNLIGHED BAGUD
 (se punkt 5.10.1 og 5.10.2 i dette regulativ)
 Figur 1
 Tekst af billedet
 Zone 1
 En rød lygtes synlighed fremad
 Figur 2
 Tekst af billedet
 En hvid lygtes synlighed bagud
 Zone 2
 BILAG 5
 BELASTNINGSTILSTANDE, DER SKAL TAGES I BETRAGTNING VED BESTEMMELSE AF VARIATIONER I NÆRLYSETS LODRETTE INDSTILLING
 Akselbelastninger i henhold til punkt 6.2.6.1 og 6.2.6.3.1.
 1. Til følgende prøvninger beregnes passagernes masse til 75 kg pr. person.
 2. Belastningstilstande for forskellige køretøjsklasser:
 2.1.
 Køretøjer i klasse M1
 (1):
 2.1.1.
 Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:
 2.1.1.1.
 én person i førersædet
 2.1.1.2.
 føreren plus en passager på forsædet længst borte fra føreren
 2.1.1.3.
 føreren, en passager på forsædet længst borte fra føreren og alle de bageste siddepladser optaget
 2.1.1.4.
 alle siddepladser optaget
 2.1.1.5.
 alle siddepladser optaget plus en jævnt fordelt last i bagagerummet, så det tilladte akseltryk på bagakslen eller, hvis bagagerummet er anbragt foran, på forakslen, nås; har køretøjet bagagerum både foran og bagi, skal den ekstra last fordeles jævnt, så det tilladte akseltryk nås; nås den tilladte totalmasse før det tilladte akseltryk på en af akslerne, skal lasten i bagagerummet (-rummene) begrænses til en værdi, som gør det muligt at nå denne masse
 2.1.1.6.
 føreren plus en jævnt fordelt last i bagagerummet, så det tilladte akseltryk på den tilsvarende aksel nås
 nås den tilladte totalmasse før det tilladte akseltryk, skal lasten i bagagerummet (-rummene) begrænses til en værdi, som gør det muligt at nå denne masse.
 2.1.2.
 Når disse belastningstilstande bestemmes, skal der tages hensyn til de eventuelle grænser for belastninger, fabrikanten har angivet.
 2.2.
 På køretøjer i klasse M2 og M3
 (1).
 Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:
 2.2.1.
 det ulastede køretøj med én person i førersædet
 2.2.2.
 køretøjet lastes således, at hver aksel får det største teknisk tilladte akseltryk, eller så køretøjets tilladte totalmasse nås, ved at forakslen og bagakslen belastes proportionalt til det største teknisk tilladte akseltryk, idet den først opnåede værdi benyttes.
 2.3.
 Køretøjer i klasse N med lad:
 2.3.1.
 Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:
 2.3.1.1.
 det ulastede køretøj med én person i førersædet
 2.3.1.2.
 føreren plus en last, som er således fordelt,


text:
at den, uden at trykket på forakslen overskrider en værdi, der, beregnet som summen af køretøjets forakseltryk i ulastet stand plus 25 % af nyttelastens største tilladte tryk på forakslen, giver det største tilladte akseltryk på bagakslen (-akslerne) eller medfører, at køretøjets tilladte totalmasse nås, idet den først opnåede af disse værdier skal benyttes. De samme belastningsbetingelser gælder for forakslen, hvis ladet er anbragt foran.
 2.4.
 Køretøjer i klasse N uden lad:
 2.4.1.
 Trækkende køretøjer til sættevogne:
 2.4.1.1.
 det ulastede køretøj uden tryk på sammenkoblingsanordningen og én person i førersædet
 2.4.1.2.
 én person i førersædet det teknisk tilladte tryk på sammenkoblingsanordningen i den sammenkoblingsstilling, der svarer til det største tryk på bagakslen.
 2.4.2.
 Trækkende køretøjer til påhængsvogne:
 2.4.2.1.
 det ulastede køretøj med én person i førersædet
 2.4.2.2.
 én person i førersædet og alle andre pladser i førerhuset optaget.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 BILAG 6
 MÅLING AF VARIATIONER I NÆRLYSETS FALD SOM FUNKTION AF BELASTNINGSTILSTANDEN
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette bilag indeholder en metode til måling af de variationer i nærlysets fald i forhold til det oprindelige, som skyldes belastningstilstandens påvirkning af køretøjets stilling.
 2. DEFINITIONER
 2.1. Oprindeligt fald
 2.1.1. Angivet oprindeligt fald
 Det af motorkøretøjets fabrikant angivne oprindelige nærlysfald, der benyttes som referenceværdi for beregning af tilladelige variationer.
 2.1.2. Målt oprindeligt fald
 Gennemsnitsværdien af nærlysets fald eller køretøjets hældning målt på et køretøj i den i bilag 5 definerede tilstand 1 for den pågældende køretøjsklasse. Denne værdi benyttes som referenceværdi ved bestemmelse af variationer i nærlysfaldet som funktion af varierende belastning.
 2.2. Nærlysets fald
 Nærlysets fald kan defineres således:
 enten som vinklen, udtrykt i milliradianer, mellem det vandrette plan og strålebundtets retning mod et karakteristisk punkt på afskæringens vandrette del i lygtens lysfordeling
 eller som tangent til denne vinkel, udtrykt i procentfald, da vinklerne er små (for disse små vinkler er 1 % lig med 10 mrad).
 Udtrykkes faldet i procent, kan det beregnes efter følgende formel:
 hvor:
 h1
 er det ovenfor nævnte karakteristiske punkts højde over jorden i mm målt på en lodret skærm, der er anbragt i afstanden L vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen
 h2
 er referencecentrets højde over jorden i mm (centret er det nominelle nulpunkt for det under h1 valgte karakteristiske punkt)
 L
 er afstanden i mm fra skærmen til referencecentret.
 Negative værdier angiver retning nedad (se figur 1).
 Positive værdier angiver retning opad.
 Figur 1
 Nærlysets fald på et køretøj i klasse M1
 Bemærkninger:
 1.
 Tegningen viser et køretøj i klasse M1, men princippet gælder også for køretøjer i andre klasser.
 2.
 Hvis køretøjet ikke er forsynet med et system til indstilling af forlygteniveauet, er nærlysfaldets variation den samme som variationen i køretøjets hældning.
 3. MÅLEBETINGELSER
 3.1. Undersøges nærlysets aftegning på skærmen ved hjælp af visuel inspektion eller ved hjælp af en fotometrisk metode, skal målingerne foretages i mørke omgivelser (f.eks. et mørkt rum), hvis størrelse er tilstrækkelig til, at køretøjet og skærmen kan placeres som vist i figur 1. Lygternes referencecentre skal


text:
befinde sig i en afstand af mindst 10 m fra skærmen.
 3.2. Det underlag, målingerne foretages på, skal være så fladt og vandret som muligt, så målingerne af nærlysfaldet kan sikres en reproducerbarhed, hvis nøjagtighed er ± 0,5 mrad (± 0,05 % fald).
 3.3. Hvis der benyttes en skærm, skal dens afmærkning, stilling og retning i forhold til underlaget og køretøjets midterplan i længderetningen være sådan, at målingerne af nærlysets fald sikres en reproducerbarhed, hvis nøjagtighed er ± 0,5 mrad (± 0,05 % fald).
 3.4. Under målingerne skal den omgivende temperatur være mellem 10 og 30 °C.
 4. KLARGØRING AF KØRETØJET
 4.1. Målingerne foretages på et køretøj, som har kørt mellem 1 000 og 10 000 km, helst 5 000 km.
 4.2. Dæktrykket skal være det af fabrikanten angivne til fuld belastning. Køretøjet skal være fuldt forsynet (brændstof, vand, olie) og udstyret med alt det af fabrikanten angivne tilbehør og værktøj. Fuld brændstofforsyning betyder, at brændstoftanken skal være mindst 90 % fyldt.
 4.3. Køretøjet skal have parkeringsbremsen slået fra og være i frigear.
 4.4. Køretøjet skal konditioneres i mindst 8 timer ved den i punkt 3.4 ovenfor angivne temperatur.
 4.5. Hvis der benyttes en fotometrisk eller visuel metode, bør det køretøj, der skal afprøves, for at lette målingerne helst udstyres med lygter med en tydelig afskæring af strålebundtet. Andre metoder kan benyttes for at opnå en mere præcis måling (f.eks. fjernelse af lygteglassene).
 5. PRØVNINGSPROCEDURE
 5.1. Generelt
 Afhængigt af hvilken metode der vælges, måles enten nærlysfaldet eller køretøjets hældning i hver side af køretøjet. Resultatet for lygterne i både højre og venstre side i alle de i bilag 5 angivne belastningstilstande skal ligge inden for de i punkt 5.5 nedenfor fastsatte grænser. Belastningen øges gradvis uden at udsætte køretøjet for alt for store rystelser.
 5.1.1. Hvis der er monteret et AFS-system, skal målingerne foretages med AFS-systemet i neutral tilstand.
 5.2. Bestemmelse af det målte oprindelige fald
 Køretøjet klargøres som angivet i punkt 4 og belastes som angivet i bilag 5 (første belastningstilstand for den pågældende køretøjsklasse). Før hver måling skal køretøjet rokkes som angivet i punkt 5.4 nedenfor. Målingerne foretages tre gange.
 5.2.1. Hvis ingen af de tre måleresultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnitsværdi, er dette gennemsnit det endelige resultat.
 5.2.2. Hvis en af målingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnit, foretages en serie på yderligere ti målinger, hvis aritmetiske gennemsnit udgør det endelige resultat.
 5.3. Målemetoder
 Enhver metode kan benyttes til måling af nærlysfaldets variationer, forudsat at resultaterne har en nøjagtighed på ± 0,2 mrad (± 0,02 % fald).
 5.4. Køretøjets klargøring i de enkelte belastningstilstande
 Køretøjets affjedring og alle andre dele af det, som kan påvirke nærlysfaldet, klargøres efter de her beskrevne metoder.
 Den tekniske tjeneste og fabrikanten kan dog i fællesskab foreslå andre metoder (eksperimentelle eller beregningsmæssige), navnlig hvis afprøvningen frembyder særlige vanskeligheder, forudsat disse beregninger er klart gyldige.
 5.4.1. Køretøjer i klasse M1 med almindeligt affjedringssystem
 Mens køretøjet står på målepladsen,


text:
og hjulene eventuelt er anbragt på flydende platforme (der skal benyttes, hvis deres fravær ville medføre en begrænsning af støddæmperbevægelsen, som kunne påvirke måleresultaterne), rokkes det uafbrudt i mindst tre fuldstændige cyklusser; i hver cyklus trykkes først dets bagende og derefter dets forende ned.
 Rokkesekvensen afsluttes samtidig med en cyklus. Inden målingerne foretages, skal køretøjet være faldet til ro af sig selv. I stedet for at benytte flydende platforme kan samme virkning opnås ved at bevæge køretøjet frem og tilbage under mindst en fuldstændig hjulomdrejning.
 5.4.2. Køretøjer i klasse M2, M3 og N med almindeligt affjedringssystem
 5.4.2.1. Kan den i punkt 5.4.1 beskrevne behandlingsmetode for køretøjer i klasse M1 ikke benyttes, kan den i punkt 5.4.2.2 eller 5.4.2.3 beskrevne metode anvendes.
 5.4.2.2. Mens køretøjet står på målepladsen med hjulene på jorden, rokkes det ved kortvarige ændringer af belastningen.
 5.4.2.3. Mens køretøjet står på målepladsen med hjulene på jorden, aktiveres dets affjedringssystem og alle andre dele af det, som kan påvirke nærlysfaldet, ved hjælp af en vibrator. Denne vibrator kan være en vibrationsplatform, hvorpå hjulene er anbragt.
 5.4.3. Køretøjer, som ikke har almindeligt affjedringssystem, og hvis motor skal være i gang.
 Inden der foretages målinger, ventes der indtil køretøjet har indtaget sin endelige stilling med motoren i gang.
 5.5. Målinger
 Nærlysfaldets variation måles for hver af de forskellige belastningstilstande i forhold til det i overensstemmelse med punkt 5.2 ovenfor målte oprindelige fald.
 Er køretøjet udstyret med et manuelt system til indstilling af forlygteniveauet, skal denne stilles i de af fabrikanten angivne positioner for de forskellige belastningstilstande (i overensstemmelse med bilag 5).
 5.5.1. I første omgang foretages en enkelt måling for hver belastningstilstand. Forskrifterne er opfyldt hvis nærlysfaldets variation i alle belastningstilstande ligger inden for de beregnede grænser (f.eks. inden for forskellen mellem det opgivne oprindelige fald og de med henblik på godkendelsen fastsatte øvre og nedre grænser) med en sikkerhedsmargen på 4 mrad (0,4 % fald).
 5.5.2. Hvis resultatet af en given måling ikke ligger inden for den i punkt 5.5.1 angivne sikkerhedsmargen eller overskrider grænseværdierne, foretages yderligere tre målinger i overensstemmelse med punkt 5.5.3 i de belastningstilstande, hvori det pågældende resultat er opnået.
 5.5.3. For hver af disse belastningstilstande gælder følgende:
 5.5.3.1. Hvis ingen af de tre måleresultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnitsværdi, er dette gennemsnit det endelige resultat.
 5.5.3.2. Hvis en af målingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnit, foretages en serie på yderligere ti målinger, hvis aritmetiske gennemsnit udgør det endelige resultat.
 5.5.3.3. Er køretøjet udstyret med et automatisk system til indstilling af forlygteniveauet med iboende hysteresesløjfe, betragtes gennemsnitsresultaterne ved hysteresesløjfens top og bund som signifikante værdier.
 Alle disse målinger udføres i overensstemmelse med punkt 5.5.3.1 og 5.5.3.2.
 5.5.4. Kravene er opfyldt, hvis variationen mellem det i overensstemmelse med punkt 5.2 bestemte oprindelige fald og faldet målt i hver enkelt belastningstilstand er mindre end de i punkt 5.5.1 beregnede værdier (uden sikkerhedsmargen).
 5.5.5. Overskrides kun en af de beregnede øvre eller nedre variationsgrænser,


text:
kan fabrikanten inden for de med henblik på godkendelsen fastsatte grænser vælge en anden værdi for det angivne oprindelige fald.
 BILAG 7
 ANGIVELSE AF DET VERTIKALE FALD FOR NÆRLYSLYGTERNES AFSKÆRING SOM OMHANDLET I PUNKT 6.2.6.1.1 OG DET VERTIKALE FALD FOR TÅGEFORLYGTENS AFSKÆRING SOM OMHANDLET I PUNKT 6.3.6.1.2 I DETTE REGULATIV
 Eksempel 1
 Symbolets og tegnenes størrelse overlades til fabrikantens valg.
 Eksempel 2
 Symbolets og tegnenes størrelse overlades til fabrikantens valg.
 BILAG 8
 BETJENINGSORGANER TIL DE I REGULATIVETS PUNKT 6.2.6.2.2 OMHANDLEDE ANORDNINGER TIL INDSTILLING AF FORLYGTENIVEAUET
 1. SPECIFIKATIONER
 1.1. Nærlyset skal under alle omstændigheder kunne sænkes på en af følgende måder:
 a)
 ved at bevæge betjeningsorganet nedad eller til venstre
 b)
 ved at dreje betjeningsorganet rundt mod uret
 c)
 ved at trykke på en knap (tryk-træksystemet).
 Indstilles nærlyset ved hjælp af flere knapper, skal den knap, som giver det største nærlysfald, være anbragt til venstre for eller neden under knappen (knapperne) til de øvrige nærlyspositioner.
 Et drejeligt, kantstillet betjeningsorgan eller et betjeningsorgan, hvoraf kun kanten er synlig, skal betjenes efter samme principper som organer af type a) eller c).
 1.1.1. Dette betjeningsorgan skal være forsynet med symboler, som klart viser, med hvilke bevægelser nærlyset rettes nedad eller opad.
 1.2. 0-positionen svarer ifølge regulativets punkt 6.2.6.1.1 til det oprindelige fald.
 1.3. 0-positionen, der ifølge regulativets punkt 6.2.6.2.2 skal være en »neutral stilling«, behøver ikke nødvendigvis at ligge for enden af skalaen.
 1.4. Mærkerne på betjeningsorganet skal være forklaret i førerens instruktionsbog.
 1.5. Kun følgende symboler må anvendes til identificering af betjeningsorganerne:
 Symboler med fem stråler i stedet for fire kan også benyttes.
 Eksempel 1
 Eksempel 2
 Eksempel 3
 BILAG 9
 KONTROL MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. PRØVNING
 1.1. Lygternes placering
 Placeringen af lygterne som defineret i regulativets punkt 2.7 i bredden, højden og længden kontrolleres i forhold til de generelle forskrifter i regulativets punkt 2.8-2.10, 2.14 og 5.4.
 De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.
 1.2. Lygternes synlighed
 1.2.1. Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i regulativets punkt 2.13.
 De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 for montering af lyssignaler.
 1.2.2. Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.10.
 1.3. Indstilling af nærlyslygter og tågeforlygter i klasse F3
 1.3.1. Oprindelig indstilling af faldet
 Den oprindelige indstilling af faldet af nærlysets og F3-tågeforlygtens afskæring indstilles til den værdi, der er angivet på fabrikantmærket som krævet og vist i bilag 7.
 Alternativt kan fabrikanten vælge at sætte det oprindelige sigte til en anden værdi end den på fabrikantmærket angivne, hvis den kan godtgøres at være repræsentativ for den godkendte type, når den prøves efter fremgangsmåden i bilag 6, særlig punkt 4.1.
 1.3.2. Faldets variation med belastningen
 Variationer i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden skal ligge inden for følgende intervaller:
 0,2 % til 2,8 % for forlygter monteret i


text:
højden h < 0,8
 0,2 % til 2,8 % for forlygter monteret i højden 0,8 ≤ h ≤ 1,0 eller
 0,7 % til 3,3 % (afhængigt af den sigtegrænse, fabrikanten valgte ved godkendelsen)
 0,7 % til 3,3 % for forlygter monteret i højden 1,0 < h ≤ 1,2 m
 1,2 % til 3,8 % for forlygter monteret i højden h > 1,2 m.
 Hvis der er tale om en tågeforlygte i klasse F3 med en eller flere lyskilder med en samlet objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, skal variationerne i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden som specificeret i dette punkt ligge inden for følgende intervaller:
 0,7 % til 3,3 % for tågeforlygter monteret i højden h ≤ 0,8
 1,2 % til 3,8 % for tågeforlygter monteret i højden h > 0,8 m.
 Der skal anvendes følgende belastningstilstande på de enkelte behørigt justerede systemer, jf. bilag 5.
 1.3.2.1. Køretøjer i klasse M1:
 Punkt 2.1.1.1
 Punkt 2.1.1.6 under hensyntagen til
 Punkt 2.1.2.
 1.3.2.2. Køretøjer i klasse M2 og M3:
 Punkt 2.2.1.
 Punkt 2.2.2.
 1.3.2.3. Køretøjer i klasse N med lad:
 Punkt 2.3.1.1.
 Punkt 2.3.1.2.
 1.3.2.4. Køretøjer i klasse N uden lad:
 1.3.2.4.1. Trækkende køretøjer til sættevogne:
 Punkt 2.4.1.1.
 Punkt 2.4.1.2.
 1.3.2.4.2. Trækkende køretøjer til påhængsvogne:
 Punkt 2.4.2.1.
 Punkt 2.4.2.2.
 1.4. Elektriske forbindelser og kontrolanordninger
 Elektriske forbindelser kontrolleres ved, at samtlige lygter, der forsynes med strøm fra køretøjets elektriske system, tændes.
 Lygternes og kontrolanordningernes funktion skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 5.11-5.14 og med de særlige forskrifter for den enkelte lygte.
 1.5. Lysstyrke
 1.5.1. Fjernlyslygter
 Den samlede lysstyrke for fjernlyslygterne kontrolleres efter fremgangsmåden i regulativets punkt 6.1.9.2. Den målte værdi skal opfylde kravet i regulativets punkt 6.1.9.1.
 1.6. Lygternes montering, antal, farve og eventuelle kategori kontrolleres ved visuel inspektion af lygterne og disses mærkning.
 Forskrifterne i punkt 5.15 og 5.16 samt i de særlige forskrifter for de enkelte lygter skal være opfyldt.
 BILAG 10
 RESERVERET
 BILAG 11
 SYNLIGHEDSMÆRKNINGERS SYNLIGHED BAGUD, FREMAD OG TIL SIDEN
 (Se punkt 6.21.5 i dette regulativ)
 Figur 1a
 Bagud
 Tekst af billedet
 Observationsplan
 25 m
 Figur 1b
 Fremad (kun påhængskøretøjer)
 Tekst af billedet
 25 m
 Observationsplan
 Figur 2
 Til siden
 Tekst af billedet
 Observationsplan
 25 m
 BILAG 12
 PRØVEKØRSEL
 1. Specifikationer for prøvekørsel af den automatiske styring af fjernlyslygterne
 1.1. Prøvekørslen foretages i klar luft (1) og med rene forlygter
 1.2. Prøvestrækningen skal omfatte prøveafsnit med trafik- og hastighedsforhold, der svarer til den pågældende vejtype som beskrevet i tabel 1 nedenfor:
 Tabel 1
 Prøveafsnit
 Trafikforhold
 Vejtype
 Byområder
 Flersporet vej, f.eks. motorvej
 Landevej
 Hastighed
 50 ± 10 km/h
 100 ± 20 km/h
 80 ± 20 km/h
 Gennemsnitlig % af den samlede prøvestrækning
 10 %
 20 %
 70 %
 A
 Et enkelt modkørende eller forankørende køretøj med en tilpas hyppighed til, at fjernlyset tændes og slukkes.
 X
 X
 B
 Kombineret modkørende eller forankørende trafik med en tilpas hyppighed til, at fjernlyset tændes og slukkes.
 X
 X
 C
 Aktive og passive overhalingsmanøvrer med en tilpas hyppighed til, at fjernlyset tændes og slukkes.
 X
 X
 D
 Modkørende cykel


text:
som beskrevet i punkt 6.1.9.3.1.2.
 X
 E
 Situationer med kombineret modkørende og forankørende trafik.
 X
 1.3. Byområder skal omfatte veje med og uden belysning.
 1.4. Landeveje skal omfatte tosporede afsnit og afsnit med fire eller flere spor og skal omfatte kryds, bakker og/eller hældninger, fald og snoede veje.
 1.5. Flersporede veje (f.eks. motorveje) og landeveje skal omfatte afsnit med lige, jævne strækninger med en længde på over 600 m. Derudover skal de omfatte afsnit med venstre- og højrekurver.
 1.6. Der tages højde forhold med tæt trafik.
 2. Specifikationer for prøvekørsel af adaptive fjernlyslygter
 2.1. Prøvekørslen foretages i klar luft (1) og med rene forlygter.
 2.2. Prøvestrækningen skal omfatte prøveafsnit med trafik- og hastighedsforhold, der svarer til den pågældende vejtype som beskrevet i tabel 2 nedenfor:
 Tabel 2
 Prøveafsnit
 Trafikforhold
 Vejtype
 Byområder
 Flersporet vej, f.eks. motorvej
 Landevej
 Hastighed
 50 ± 10 km/h
 100 ± 20 km/h
 80 ± 20 km/h
 Gennemsnitlig % af den samlede prøvestrækning
 10 %
 20 %
 70 %
 A
 Et enkelt modkørende eller forankørende køretøj med en tilpas hyppighed til, at det adaptive fjernlys reagerer, således at denne funktion kan demonstreres.
 X
 X
 B
 Kombineret modkørende og forankørende trafik med en tilpas hyppighed til, at det adaptive fjernlys reagerer, således at denne funktion kan demonstreres.
 X
 X
 C
 Aktive og passive overhalingsmanøvrer med en tilpas hyppighed til, at det adaptive fjernlys reagerer, således at denne funktion kan demonstreres.
 X
 X
 D
 Modkørende cykel som beskrevet i punkt 6.22.9.3.1.2.
 X
 E
 Situationer med kombineret modkørende og forankørende trafik.
 X
 2.3. Byområder skal omfatte veje med og uden belysning.
 2.4. Landeveje skal omfatte tosporede afsnit og afsnit med fire eller flere spor og skal omfatte kryds, bakker og/eller hældninger, fald og snoede veje.
 2.5. Flersporede veje (f.eks. motorveje) og landeveje skal omfatte afsnit med lige, jævne strækninger med en længde på over 600 m. Derudover skal de omfatte afsnit med venstre- og højrekurver.
 2.6. Der tages højde forhold med tæt trafik.
 2.7. For prøvningsafsnit A og B i tabellen ovenfor skal de ingeniører, som foretager prøvningerne, evaluere og registrere den adaptive proces og dennes funktionsdygtighed, og hvorvidt denne er acceptabel i forbindelse med modkørende og forankørende trafik. Dette medfører, at der skal sidde ingeniører i det prøvede køretøj og desuden i de modkørende og forankørende køretøj.
 (1) God sigt (meteorologisk optisk rækkevidde MOR > 2 000 m som defineret i WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, punkt 1.9.1/1.9.11, Geneve 1996).
 BILAG 13
 BETINGELSER FOR AUTOMATISK TÆNDING AF NÆRLYS
 Betingelser for automatisk tænding af nærlys
 (1)
 Omgivende lys uden for køretøjet (2)
 Nærlyslygter
 Responstid
 under 1 000 lux
 ON
 højst 2 sekunder
 mellem 1 000 lux og 7 000 lux
 efter fabrikantens valg
 efter fabrikantens valg
 over 7 000 lux
 OFF
 over 5 sekunder, men ikke over 300 sekunder
 (1) Opfyldelse af disse betingelser skal påvises af ansøgeren ved simulation eller anden kontrolmetode, der accepteres af den typegodkendende myndighed.
 (2) Lysstyrken skal måles på en horisontal flade med en cosinuskorrigeret sensor på samme


text:
højde som monteringsstedet for sensoren på køretøjet. Dette kan påvises af fabrikanten ved tilstrækkelig dokumentation eller på anden måde, som accepteres af den godkendende myndighed.
 BILAG 14
 OBSERVATIONSOMRÅDE I RETNING AF MANØVRERINGS- OG OMGIVELSESLYGTERNES SYNLIGE OVERFLADE
 Observationszoner
 Denne tegning viser zonen fra den ene side — de øvrige zoner er forfra, bagfra og køretøjets anden side
 Afgrænsning af zonerne
 BILAG 15
 GONIO(FOTO)METERSYSTEM, DER ANVENDES TIL FOTOMETRISKE MÅLINGER SOM DEFINERET I PUNKT 2.34 I DETTE REGULATIV
 Tekst af billedet
 Fotometer


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0129
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 129/2001 af 23. november 2001 om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 022 af 24/01/2002 s. 0011 - 0012
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 129/2001af 23. november 2001om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 102/2001 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 26. oktober 2001(1).(2) Kommissionens beslutning 2000/288/EF af 4. april 2000 om ændring af beslutning 92/486/EØF om regler for samarbejdet mellem det fælles datacenter for edb-nettet ANIMO og medlemsstaterne(2) skal indarbejdes i aftalen.(3) Kommissionens beslutning 2000/351/EF af 3. maj 2000 om proceduren for udpegning af et nyt fælles datacenter for det integrerede veterinærinformationssystem(3) skal indarbejdes i aftalen.(4) Denne afgørelse finder ikke anvendelse på Liechtenstein,TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Del 1.2 i kapitel I i bilag I til aftalen ændres således:1. Følgende led indsættes i punkt 12 (Kommissionens beslutning 92/486/EØF): "- 32000 D 0288: Kommissionens beslutning 2000/288/EF af 4. april 2000 (EFT L 98 af 19.4.2000, s. 37)."2. Følgende punkt indsættes efter punkt 103 (Kommissionens beslutning 2000/350/EF): "104. 32000D 0351: Kommissionens beslutning 2000/351/EF af 3. maj 2000 om proceduren for udpegning af et nyt fælles datacenter for det integrerede veterinærinformationssystem (EFT L 124 af 25.5.2000, s. 61).Denne retsakt finder også anvendelse på Island."Artikel 2Teksterne til Kommissionens beslutning 2000/288/EF og 2000/351/EF på islandsk og norsk, som offentliggøres i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, er autentiske.Artikel 3Dennne afgørelse træder i kraft den 24. november 2001, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(4).Artikel 4Dennne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.Udfærdiget i Bruxelles, den 23. november 2001.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneE. BullFormand(1) EFT L 322 af 6.12.2001, s. 6.(2) EFT L 98 af 19.4.2000, s. 37.(3) EFT L 124 af 25.5.2000, s. 61.(4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 27.11.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 342/26
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 126/2014
 af 27. juni 2014
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/88/EU af 16. november 2011 om ændring af direktiv 97/68/EF for så vidt angår bestemmelserne for motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 1a (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF) i kapitel XXIV i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32011 L 0088: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/88/EU af 16. november 2011 (EUT L 305 af 23.11.2011, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2011/88/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 28. juni 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 305 af 23.11.2011, s. 1.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21993A1231(22)
 Supplerende protokol mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Fællesskaberne på den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Føderative Republik på den anden side - Protokol nr. 4 om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde - Protokol nr. 8 om transit og landtransportinfrastruktur
 EF-Tidende nr. L 349 af 31/12/1993 s. 0107 - 0208 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 27 s. 0089 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 27 s. 0089
 SUPPLERENDE PROTOKOL mellem Det Europaeiske Faellesskab og Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab paa den ene side og Den Tjekkiske Republik paa den anden side til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Faellesskaberne paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side DET EUROPAEISKE FAELLESSKAB OG DET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKAB, I DET FOELGENDE BENAEVNT »FAELLESSKABET«,paa den ene side, ogDEN TJEKKISKE REPUBLIK,paa den anden side,SOM HENVISER til den interimsaftale om handel og handelsanliggender mellem Faellesskabet paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik paa den anden side, som traadte i kraft den 1. marts 1992 og senere aendret ved brevveksling af 15. december 1992 om forlaengelse af aftalens gyldighedsperiode samt alle erklaeringer og brevvekslinger, herunder vedroerende transit, senest aendret den 1. juli 1992, i det foelgende benaevnt »interimsaftalen«;SOM TAGER I BETRAGTNING, at interimsaftalen senest er aendret ved en tillaegsprotokol paraferet den 16. juli 1993 og anvendt fra den 1. juli 1993 for at oege og fremskynde visse af Faellesskabets indroemmelser;SOM TAGER I BETRAGTNING, at Den Tjekkiske Republik og Den Slovakiske Republik i skrivelse af 7. december 1992 fra den tjekkiske udenrigsminister og i skrivelse af samme dato fra den slovakiske vicepremierminister til formanden for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber underrettede Kommissionen om, at Den Tjekkiske Republik og Den Slovakiske Republik er efterfoelgerstaterne til Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik (CSFR) fra den 1. januar 1993 i henhold til konstitutionsakten af 25. november 1992 om Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republiks oploesning vedtaget af Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republiks forbundsparlament, og at de i henhold til artikel 8, stk. 2, i denne akt har kompetence til at indgaa internationale aftaler inden Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republiks oploesning den 31. december 1992, forudsat at de paagaeldende aftaler traeder i kraft efter denne dato;SOM TAGER I BETRAGTNING, at Den Tjekkiske Republik i skrivelse af 15. december 1992 fra udenrigsminister Josef Zielenec erklaerende, at landet som en af efterfoelgerstaterne til Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik fortsat vil varetage alle forpligtelser i henhold til alle aftaler indgaaet mellem Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik og De Europaeiske Faellesskaber, og henviste specielt til interimsaftalen;SOM TAGER I BETRAGTNING, at Faellesskabet i en skrivelse af 8. januar 1993 fra kommissaer Hans van den Broek noterede, at Den Tjekkiske Republik havde til hensigt at overtage alle forpligtelser, der foelger af interimsaftalen;SOM TAGER


text: I BETRAGTNING, at Den Tjekkiske Republik og Den Slovakiske Republik har oprettet en toldunion pr. 1. januar 1993.SOM TAGER I BETRAGTNING, at Den Tjekkiske Republik og Den Slovakiske Republik har underrettet Faellesskabet om, at de er blevet enige om en fordeling af toldkvoter, toldlofter og andre rettigheder og forpligtelser, der foelger af interimsaftalen;SOM TAGER I BETRAGTNING, at Faellesskabet har noteret sig Den Tjekkiske Republiks forpligtelse og fortsat vil anvende interimsaftalen over for Den Tjekkiske Republik fra den 1. januar 1993 og er indforstaaet med, at der foretages visse aendringer i aftalen, specielt fra den 1. januar 1994 for saa vidt angaar toldkvoter og toldlofter -HAR VEDTAGET at indgaa en supplerende protokol vedroerende interimsaftalen og har med henblik herpaa som befuldmaegtigede udpeget:DET EUROPAEISKE FAELLESSKAB:Philippe de SCHOUTHEETE de TERVARENTOverordentlig og befuldmaegtiget ambassadoerBelgiens faste repraesentantFormand for De Faste Repraesentanters KomitéDET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKAB:Juan PRATGeneraldirektoer i Kommissionen for De Europaeiske FaellesskaberDEN TJEKKISKE REPUBLIK:Josef KREUTEROverordentlig og befuldmaegtiget ambassadoer,SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form,ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:Artikel 1 Interimsaftalen anvendes over for Den Tjekkiske Republik med aendringerne i denne protokol.Artikel 2 Artikel 37 i interimsaftalen affattes saaledes:»Artikel 371. Der nedsaettes et blandet udvalg bestaaende af repraesentanter for Faellesskabet paa den ene side og repraesentanter for Den Tjekkiske Republik paa den anden side.2. Det blandede udvalg udfaerdiger henstillinger efter aftale mellem de to parter.3. Det blandede udvalg fastsaetter om fornoedent sine egne procedureregler og arbejdsprogram.Det blandede udvalg afholder moede en gang om aaret. Der indkaldes til ekstraordinaere moeder efter faelles aftale paa anmodning af en af parterne. Parterne varetager paa skift formandskabet for det blandede udvalg. Dagsordenen for moeder i det blandede udvalg godkendes saa vidt muligt paa forhaand.4. Det blandede udvalg kan nedsaette arbejdsgrupper, der skal bistaa det i dets arbejde.5. Det blandede udvalg skal navnlig- undersoege alle spoergsmaal, der maatte opstaa i forbindelse med interimsaftalen og denne protokol paa grund af oploesningen af Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik- foere tilsyn med, at hver part opfylder sine forpligtelser, og- udfaerdige passende henstillinger til ovenstaaende.«Artikel 3 Bilag III, VIII, XIa, XIIIb og XIV til interimsaftalen erstattes med bilag III, VIII, XIa, XIIIb og XIV til denne supplerende protokol.Artikel 4 Artikel 3 i protokol nr. 1 til interimsaftalen affattes saaledes:»Artikel 31. Fra den 1. januar 1993 er de kvantitative ordninger og andre dertil knyttede spoergsmaal vedroerende eksporten til Faellesskabet af tekstilvarer med oprindelse i Den Tjekkiske Republik og til Den Tjekkiske Republik med oprindelse i Faellesskabet omfattet af tillaegsprotokollen til Europaaftalen om handel med tekstilvarer mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik der blev paraferet den 17. december 1992 og har vaeret anvendt siden den 1. januar 1993.2. Fra tidspunktet for denne aftales ikrafttraeden indfoeres ingen nye kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning, jf. dog eventuelle undtagelser i henhold til aftalen og tilknyttede protokoller.«Artikel 5 Foelgende indsaettes som fodnote til artikel 2, i protokol nr. 2 til interimsaftalen:»Fra den 1. juni 1993 til den 31. december 1995 anvendes bestemmelserne i


text: afgoerelse nr. 1/93 (C) (EFT nr. L 157 af 29. 6. 1993). Jf. dog eventuelle senere aendringer.«Artikel 6 Protokol nr. 4 til interimsaftalen erstattes med protokol nr. 4, der er knyttet som bilag til denne supplerende protokol.Artikel 7 Protokol nr. 8 om Den Tjekkiske Republik som efterfoelgerstat hvad angaar brevvekslingerne mellem Faellesskabet og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik vedroerende transit og landtransportinfrastruktur, undertegnet den 1. juli 1992, er vedlagt som bilag.Artikel 8 Ovennaevnte aendringer til interimsaftalen anvendes fra denne supplerende protokols ikrafttraeden, bortset fra de i artikel 3 omhandlede aendringer, som anvendes fra den 1. januar 1994.Artikel 9 Denne supplerende protokol og dens bilag udgoer en integreret del af interimsaftalen.Artikel 10 Denne supplerende protokol traeder i kraft med de kontraherende parters undertegnelse.Artikel 11 Denne protokol udfaerdiges i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, tysk og tjekkisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Protocolo adicional.Til bekraeftelse heraf har undertegnede befuldmaegtigede underskrevet denne supplerende protokol.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmaechtigten ihre Unterschriften unter dieses Zusatzprotokoll gesetzt.AAéò ðssóôùóç ôùí áíùôÝñù, ïé õðïãaaãñáììÝíïé ðëçñaaîïýóéïé Ýèaaóáí ôéò õðïãñáoeÝò ôïõò óôï ðáñueí óõìðëçñùìáôéêue ðñùôueêïëëï.In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Supplementary Protocol.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent protocole complémentaire.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente protocollo complementare.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit aanvullend Protocol hebben gesteld.Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Protocolo Complementar.Hecho en Bruselas, el veintiuno de diciembre de mil novecientos noventa y tres.Udfaerdiget i Bruxelles den enogtyvende december nitten hundrede og treoghalvfems.Geschehen zu Bruessel am einundzwanzigsten Dezember neunzehnhundertdreiundneunzig. ̧ãéíaa óôéò ÂñõîÝëëaaò, óôéò aassêïóé ìssá AEaaêaaìâñssïõ ÷ssëéá aaííéáêueóéá aaíaaíÞíôá ôñssá.Done at Brussels on the twenty-first day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-three.Fait à Bruxelles, le vingt-et-un décembre mil neuf cent quatre-vingt-treize.Fatto a Bruxelles, addì ventuno dicembre millenovecentonovantatré.Gedaan te Brussel, de eenentwintigste december negentienhonderd drieënnegentig.Feito em Bruxelas, em vinte e um de Dezembro de mil novecentos e noventa e três.Por la Comunidad Europea y la Comunidad Europea del Carbón y del AceroFor Det Europaeiske Faellesskab og Det Europaeiske Kul- og StaalfaellesskabFuer die Europaeische Gemeinschaft und die Europaeische Gemeinschaft fuer Kohle und StahlÃéá ôçí AAõñùðáúêÞ Êïéíueôçôá êáé ôçí AAõñùðáúêÞ Êïéíueôçôá ¶íèñáêá êáé ×UEëõâáFor the European Community and the European Coal and Steel CommunityPour la Communauté européenne et la Communauté européenne du charbon et de l'acierPer la Comunità europea e la Comunità europea del carbone e dell'acciaioVoor de Europese Gemeenschap en de Europese Gemeenschap voor Kolen en StaalPela Comunidade Europeia e pela Comunidade Europeia do Carvão e do AçoZa Evropské spole Ocenství a Evropské spole Ocenství uhlí a oceli>REFERENCE TIL EN FILM>Por la República ChecaFor Den Tjekkiske RepublikFuer die Tschechische RepublikÃéá ôçí Ôóaa÷éêÞ AEçìïêñáôssáFor the Czech RepublicPour la République tchèquePer la Repubblica CecaVoor de Tsjechische RepubliekPela República ChecaZa OCeskou


text: republiku>REFERENCE TIL EN FILM>BILAG III Liste over varer naevnt i artikel 10, stk. 3 >TABELPOSITION>BILAG VIII Liste over varer, for hvilke der kraeves importlicens >TABELPOSITION>BILAG XIa Liste over varer naevnt i artikel 21, stk. 2 (1) For varer opfoert i dette bilag gaelder en afgiftsnedsaettelse paa 50 %.Maengderne i tons for aar 3 gaelder fra 1. juli 1993 til 30. juni 1994. Maengder indfoert foer den 1. juli 1993, og som overstiger 50 % af maengden for aar 2 skal fratraekkes maengden for aar 3.Maengderne i tons for aar 4 og 5 gaelder henholdsvis fra 1. juli 1994 til 30. juni 1995 og fra 1. juli 1995 til 30. juni 1996.>TABELPOSITION>(1) Varebeskrivelsen har kun vejledende karakter, idet praeferenceordningen afgoeres i henhold til numrene i den kombinerede nomenklatur, og beroerer ikke reglerne for fortolkningen af den kombinerede nomenklatur. Hvor der er angivet ex KN-koder, afgoeres praeferenceordningen ved anvendelse af KN-koden og den tilsvarende varebeskrivelse taget som en helhed.BILAG XIIIb Liste over varer naevnt i artikel 21, stk. 4 (1) For de maengder, der indfoeres under de KN-koder, der er naevnt i dette bilag med undtagelse af KN-kode 0104 og 0204, vil der gaelde en afgifts- og toldnedsaettelse paa 20 % fra den 1. marts 1992, 40 % fra den 1. januar 1993 og 60 % fra den 1. juli 1993.Maengderne i tons for aar 3 gaelder fra 1. juli 1993 til 30. juni 1994. Maengder indfoert foer den 1. juli 1993, og som overstiger 50 % af maengden for aar 2 skal fratraekkes maengden for aar 3.Maengderne i tons for aar 4 og 5 gaelder henholdsvis fra 1. juli 1994 til 30. juni 1995 og fra 1. juli 1995 til 30. juni 1996.>TABELPOSITION>(1) Varebeskrivelsen har kun vejledende karakter, idet praeferenceordningen afgoeres i henhold til numrene i den kombinerede nomenklatur, og beroerer ikke reglerne for fortolkningen af den kombinerede nomenklatur. Hvor der er angivet ex KN-koder, afgoeres praeferenceordningen ved anvendelse af KN-koden og den tilsvarende varebeskrivelse taget som en helhed.BILAG XIV Liste over varer naevnt i artikel 21, stk. 4 (1) For indfoersel i Den Tjekkiske Republik af foelgende varer med oprindelse i Faellesskabet gaelder nedenfor anfoerte indroemmelser.>TABELPOSITION>(1) Varebeskrivelsen har kun vejledende karakter, idet praeferenceordningen afgoeres i henhold til numrene i den kombinerede nomenklatur, og beroerer ikke reglerne for fortolkningen af den kombinerede nomenklatur. Hvor der er angivet ex KN-koder, afgoeres praeferenceordningen ved anvendelsen af KN-koden og den tilsvarende varebeskrivelse taget som en helhed.PROTOKOL Nr. 4 om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde AFSNIT I DEFINITION AF BEGREBET »VARER MED OPRINDELSESSTATUS« Artikel 1 OprindelseskriterierFor anvendelsen af aftalen gaelder foelgende, jf. dog artikel 2 og 3 i denne protokol:1) Som varer med oprindelse i Faellesskabet anses:a) varer, der fuldt ud er fremstillet i Faellesskabet i den i artikel 4 i denne protokol fastlagte betydningb) varer, der er fremstillet i Faellesskabet, og som indeholder materialer, der ikke fuldt ud er fremstillet i Faellesskabet, dog paa betingelse af, at disse materialer har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i


text: Faellesskabet i den i artikel 5 i denne protokol fastlagte betydning2) Som varer med oprindelse i Den Tjekkiske Republik anses:a) varer, der fuldt ud er fremstillet i Den Tjekkiske Republik i den i artikel 4 i denne protokol fastlagte betydningb) varer, der er fremstillet i Den Tjekkiske Republik, og som indeholder materialer, der ikke fuldt ud er fremstillet i Den Tjekkiske Republik, dog paa betingelse af, at disse materialer har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i Den Tjekkiske Republik i den i artikel 5 i denne protokol fastlagte betydning.Artikel 2 Bilateral kumulation1. Uanset artikel 1, stk. 1, litra b), anses materialer med oprindelse i Den Tjekkiske Republik i henhold til denne protokol som materialer med oprindelse i Faellesskabet, og det kraeves ikke, at disse materialer dér har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning, dog paa betingelse af, at de har undergaaet en mere vidtgaaende bearbejdning eller forabejdning en den, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, i denne protokol.2. Uanset artikel 1, stk. 2, litra b), anses materialer med oprindelse i Faellesskabet i henhold til denne protokol som materialer med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, og det kraeves ikke, at disse materialer dér har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning, dog paa betingelse af, at de har undergaaet en mere vidtgaaende bearbejdning eller forarbejdning, som er mere omfattende end den bearbjedning eller forarbejdning, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, i denne protokol.Artikel 3 Kumulation med materialer med oprindelse i Polen, Ungarn eller Slovakiet1. a) Uanset artikel 1, stk. 1, litra b), og uden at indskraenke bestemmelserne i stk. 2 og 4 anses materialer med oprindelse i Polen, Ungarn eller Slovakiet i den i protokol nr. 4 til aftalen mellem Faellesskabet og disse lande fastlagte betydning som materialer med oprindelse i Faellesskabet, og det kraeves ikke, at disse materialer har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning dér, dog paa betingelse af, at de i Faellesskabet har undergaaet en mere vidtgaaende bearbejdning eller forarbejdning end den, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, i denne protokol.b) Uanset artikel 1, stk. 2, litra b), og uden at indskraenke bestemmelserne i stk. 2 og 4 anses materialer med oprindelse i Polen, Ungarn eller Slovakiet i den i protokol nr. 4 til aftalen mellem Faellesskabet og disse lande fastlagte betydning som materialer med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, og det kraeves ikke, at disse materialer har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning dér, dog paa betingelse af, at de i Den Tjekkiske Republik har undergaaet en mere vidtgaaende bearbejdning eller forarbejdning end den, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, i denne protokol.2. Varer, der har erhvervet oprindelsesstatus i henhold til stk. 1, beholder kun deres oprindelsesstatus i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik, hvis den vaerdi, der er tilfoert dem dér, overstiger vaerdien af de anvendte materialer med oprindelse i Polen, Ungarn eller Slovakiet. Hvis dette ikke er tilfaeldet, anses de paagaeldende varer med henblik paa anvendelsen af denne aftale og aftalerne mellem Faellesskabet, Polen, Ungarn og Slovakiet som


text: varer med oprindelse i Polen, Ungarn eller Slovakiet, afhaengigt af, hvilket af disse lande tegner sig for den stoerste vaerdi af de oprindelsesmaterialer, der er medgaaet.Der tages ikke hensyn til denne fordeling af materialer med oprindelse i Polen, Ungarn eller Slovakiet, som har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik.3. Ved »mervaerdi« forstaas prisen ab fabrik minus toldvaerdien af alle anvendte materialer, som ikke har oprindelse i det land eller den landegruppe, hvor de paagaeldende varer er fremstillet.4. Med henblik paa anvendelsen af denne artikel gaelder oprindelsesregler, der er identiske med reglerne i denne protokol, i samhandelen mellem Faellesskabet og Polen, Ungarn eller Slovakiet og mellem Den Tjekkiske Republik og disse tre lande og tillige mellem hvert af disse tre lande indbyrdes.Artikel 4 Fuldt ud fremstillede varer1. Som varer, der fuldt ud er fremstillet i Faellesskabet eller i Den Tjekkiske Republik i den i artikel 1, stk. 1, litra a), og stk. 2, litra a), fastlagte betydning, anses foelgende:a) mineralske produkter, som er udvundet af deres jord eller havbundb) vegetabilske produkter, der er hoestet dérc) levende dyr, som er foedt og opdraettet dérd) produkter fra levende dyr, som er opdraettet dére) produkter fra jagt og fiskeri, som drives dérf) produkter fra havfiskeri og andre produkter fra havet, som er optaget af deres fartoejerg) produkter, som er fremstillet paa deres flydende fabrikker udelukkende paa grundlag af de i litra f) naevnte produkterh) brugte varer, der kun er tjenlige til genindvinding af raamateriale, som indsamles déri) affald og skrot, der hidroerer fra fremstillingsvirksomhed, som udoeves dérj) varer, som er fremstillet dér udelukkende paa grundlag af de i litra a) til i) naevnte produkter.2. Udtrykket »deres fartoejer« i stk. 1, litra f), omfatter kun de fartoejer:- som er registreret eller anmeldt i Den Tjekkiske Republik eller i en af Faellesskabets medlemsstater- som foerer Den Tjekkiske Republiks flag eller et af Faellesskabets medlemsstaters flag- som mindst for halvdelens vedkommende ejes af statsborgere i Den Tjekkiske Republik eller Faellesskabets medlemsstater eller af et selskab, hvis hovedsaede ligger i en af disse stater eller i Den Tjekkiske Republik, hvis administrerende direktoer eller direktoerer, hvis formand for bestyrelsen eller tilsynsraadet samt flertallet af disse organers medlemmer er statsborgere i Den Tjekkiske Republik eller Faellesskabets medlemsstater, og hvis kapital desuden, naar det drejer sig om interessentskaber eller selskaber med begraenset ansvar, for mindst halvdelens vedkommende tilhoerer disse medlemsstater, Den Tjekkiske Republik, offentlige institutioner eller statsborgere i disse lande- hvis officersbesaetning er sammensat af statsborgere i Den Tjekkiske Republik eller Faellesskabets medlemsstater- og hvis besaetning er sammensat saaledes, at mindst 75 % er statsborgere i Den Tjekkiske Republik eller Faellesskabets medlemsstater.3. Udtrykket »Den Tjekkiske Republik« og »Faellesskabet« daekker ligeledes Den Tjekkiske Republik og Faellesskabets medlemsstaters territoriale farvande.Skibe, der befinder sig paa det aabne hav, herunder »flydende fabrikker«, om bord paa hvilke der foretages en bearbejdning eller forarbejdning af fangsterne, anses som dele af Faellesskabets eller Den Tjekkiske Republiks omraade, forudsat at de opfylder de i stk. 2 angivne betingelser.Artikel 5 Tilstraekkeligt forarbejdede varer1. Med


text: henblik paa anvendelsen af artikel 1 anses materialer uden oprindelsesstatus for at have undergaaet tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning, naar den fremstillede vare henfoeres under en anden toldposition end dem, hvorunder alle de materialer, der ikke har oprindelsesstatus, og som er blevet anvendt til fremstillingen, tariferes, jf. dog bestemmelserne i stk. 2 og 3.Ved »kapitler« og »positioner« forstaas i denne protokol kapitler og positioner (fircifrede koder), der er anvendt i nomenklaturen i »det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem«, i det foelgende benaevnt »det harmoniserede system« og »HS«.Ved »tarifering« forstaas tarifering af en vare eller materiale under en bestemt position.2. For en vare, der er anfoert i kolonne 1 og 2 i listen i bilag II, opfyldes de for varen i kolonne 3 angivne betingelser i stedet for reglen i stk. 1.a) Naar der i listen i bilag II anvendes en procentregel ved bestemmelsen af oprindelsesstatus for en vare, der er fremstillet i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik, skal mervaerdien som foelge af bearbejdningen eller forarbejdningen svare til prisen ab fabrik for den fremstillede vare med fradrag af toldvaerdien af de materialer fra tredjelande, der er indfoert til Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik.b) Ved »vaerdi« i listen i bilag II forstaas toldvaerdien paa tidspunktet for indfoerslen af de anvendte materialer uden oprindelsesstatus eller, saafremt denne ikke er kendt eller ikke kan konstateres, den foerst konstaterbare pris, der er betalt for materialerne paa det paagaeldende omraade.Er det noedvendigt at fastsaette vaerdien af de anvendte materialer med oprindelsesstatus, finder bestemmelserne i ovenstaaende litra tilsvarende anvendelse.c) Ved »prisen ab fabrik« i listen i bilag II forstaas den pris, der betales for den fremstillede vare til producenten i den virksomhed, i hvilken den sidste bearbejdning eller forarbejdning har fundet sted, heri medregnet vaerdien af alle anvendte materialer, men fratrukket alle indenlandske afgifter, der godtgoeres eller kan godtgoeres ved udfoerslen af den fremstillede vare.d) Ved »toldvaerdi« forstaas den vaerdi, der er fastlagt i overensstemmelse med aftalen om anvendelsen af artikel VII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel, udfaerdiget i Genève den 12. april 1979.3. Med henblik paa anvendelsen af stk. 1 og 2 anses foelgende bearbejdning eller forarbejdning altid som utilstraekkelig til at give varerne oprindelsesstatus, uanset om der er sket aendring af toldposition:a) behandling, som er bestemt til at opretholde varernes tilstand under deres transport og oplagring (lufttilfoersel, straekning, toerring, afkoeling, anbringelse i saltvand, svovlholdigt vand eller i vand, der er tilsat andre substanser, fjernelse af beskadigede eller fordaervede dele o.lign.)b) enkle foranstaltninger som afstoevning, sigtning, sortering, klassificering, sammenstilling (herunder samling af varesaet), vask, maling og tilskaeringc) i) udskiftning af emballage og adskillelse og samling af kolliii) enkel aftapning, paafyldning af flakoner, anbringelse i saekke, etuier, aesker, paa braet, plader eller bakker mv. samt alle andre enkle emballeringsarbejderd) anbringelse af maerker, etiketter eller andre lignende kendetegn paa selve varerne eller deres emballagee) enkel blanding af varer, ogsaa af forskellige arter, naar en eller flere af bestanddelene i blandingen ikke opfylder betingelserne i denne protokol for at kunne anses som varer med oprindelsesstatus i Faellesskabet eller


text: Den Tjekkiske Republikf) enkel samling af dele for at kunne danne en komplet artikelg) forening af to eller flere af de i litra a) til f) naevnte foranstaltningerh) slagtning af dyr.Artikel 6 Neutrale elementerVed bestemmelse af, om en vare har oprindelse i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik, er det ikke noedvendigt at undersoege, om elektrisk energi, braendsel, anlaeg og udstyr, maskiner og vaerktoej, der er anvendt ved fremstillingen af faerdigvarerne, eller om materialer eller varer, der er anvendt ved fremstillingen, men som ikke er bestemt til at indgaa i det paagaeldende produkts endelige sammensaetning, har oprindelsesstatus.Artikel 7 Tilbehoer, reservedele og vaerktoejTilbehoer, reservedele og vaerktoej, der leveres som standardudstyr til materiel, maskiner eller koeretoejer til en pris, der er indbefattet i varens pris, eller ikke faktureres saerskilt, betragtes som vaerende et hele med dette materiel, disse maskiner eller disse koeretoejer.Artikel 8 Varer i saetSaet som defineret i almindelige tariferingsbestemmelser punkt 3 i HS anses som varer med oprindelsesstatus, naar alle dele har oprindelsesstatus. Saet, som bestaar af dele med og dele uden oprindelsesstatus, anses dog i deres helhed for at have oprindelsesstatus, hvis vaerdien af de dele, der ikke har oprindelsesstatus, ikke overstiger 15 % af saettets pris ab fabrik.Artikel 9 Direkte transport1. Den praeferencebehandling, der er fastsat i henhold til aftalen, eller, naar bestemmelserne i artikel 3, stk. 2, anvendes, til aftalen mellem Faellesskabet og Polen, Ungarn og Slovakiet gaelder kun for varer eller materialer, som transporteres mellem Faellesskabets og Den Tjekkiske Republiks omraade uden passage af andre omraader. Dog kan transport af varer med oprindelse i Den Tjekkiske Republik som en enkelt forsendelse ske med passage af andre omraader en Faellesskabets eller Den Tjekkiske Republiks omraade, eventuelt med omladning eller midlertidig oplagring paa disse omraader, saafremt varerne er forblevet under opsyn af toldmyndighederne i transit- eller oplagringslandet, og ikke dér har undergaaet anden behandling end losning og genindladning eller enhver behandling, der skal sikre, at deres tilstand ikke forringes.2. Som dokumentation for, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt, skal der for de ansvarlige toldmyndigheder fremlaegges:a) enten et gennemgaaende transportdokument, der er udstedt i udfoerselslandet, og som daekker passagen gennem transitlandetb) eller en erklaering fra toldmyndighederne i transitlandet, der indeholder:- en noejagtig beskrivelse af varerne- datoen for varernes losning og lastning eller for deres indskibning og udskibning med angivelse af de anvendte fartoejers eller andre transportmidlers navne- dokumenterede oplysninger om de omstaendigheder, under hvilke varerne har henligget i transitlandetc) eller i mangel heraf enhver anden dokumentation.Artikel 10 TerritorialkravBetingelserne i dette afsnit vedroerende opnaaelse af oprindelsesstatus skal opfyldes uden afbrydelse i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik, jf. dog undtagelserne i artikel 2 og 3.Saafremt varer med oprindelsesstatus, der er udfoert fra Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik til et andet land, genindfoeres, anses de som varer uden oprindelsesstatus, jf. dog bestemmelserne i artikel 2 og 3, medmindre det over for toldmyndighederne kan godtgoeres, at- de genindfoerte varer er de samme varer som dem, der blev udfoert, og at- de ikke har undergaaet nogen behandling, ud over hvad der var noedvendigt for


text: deres bevarelse, medens de befandt sig i det paagaeldende land.AFSNIT II BEVIS FOR OPRINDELSE Artikel 11 Varecertifikat EUR.1Bevis for varers oprindelsesstatus i henhold til denne protokol gives ved fremlaeggelse af et varecertifikat EUR.1. Modellen hertil findes i bilag III til denne protokol.Artikel 12 Normal procedures for udstedelse af certifikater1. Varecertifikat EUR.1 udstedes kun efter skriftlig anmodning fra eksportoeren eller dennes bemyndigede repraesentant paa foerstnaevntes ansvar. Anmodningen skal fremsaettes paa den formular, der er vist i bilag III til denne protokol, og som udfyldes i overensstemmelse med denne protokol.Anmodninger om varecertifikater EUR.1 skal opbevares i mindst to aar af udfoerselslandets toldmyndigheder.2. Eksportoeren eller dennes repraesentant fremlaegger samtidig med anmodningen enhver fornoeden dokumentation for, at de varer, der skal udfoeres, opfylder betingelserne for udstedelse af et varecertifikat EUR.1.Den paagaeldende forpligter sig til paa forlangende af de kompetente myndigheder at forelaegge al yderligere dokumentation, som disse finder noedvendig med henblik paa at fastslaa rigtigheden af oprindelsesstatus for de varer, der er omfattet af praeferenceordningen, samt til at acceptere enhver kontrol fra de paagaeldende myndigheders side af regnskaber og af de naermere omstaendigheder ved fremstillingen af de paagaeldende varer.Eksportoeren er forpligtet til at opbevare den i dette stykke omhandlede dokumentation i mindst to aar.3. Varecertifikat EUR.1 maa kun udstedes, hvis det kan laegges til grund som adkomstdokument ved gennemfoerelsen af denne aftale eller aftalerne mellem Faellesskabet og Polen, Ungarn og Slovakiet.4. Varecertifikat EUR.1 udstedes af toldmyndighederne i en af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs medlemsstater, hvis de varer, der skal udfoeres, kan anses som varer med oprindelse i Faellesskabet i den i artikel 1, stk 1, i denne protokol fastsatte betydning eller som varer med oprindelse i Polen, Ungarn og Slovakiet i den i artikel 3, stk. 2, i denne protokol fastsatte betydning. Varecertifikat EUR.1 udstedes af toldmyndighederne i Den Tjekkiske Republik, hvis de varer, der skal udfoeres, kan anses som varer med oprindelse i Den Tjekkiske Republik i den i artikel 1, stk. 2, i denne protokol fastsatte betydning eller som varer med oprindelse i Polen, Ungarn og Slovakiet i den i artikel 3, stk. 2, i denne protokol fastsatte betydning.5. I tilfaelde hvor kumulationsbestemmelserne i artikel 2 eller 3 finder anvendelse, kan toldmyndighederne i Faellesskabets medlemsstater eller Den Tjekkiske Republik udstede varecertifikater EUR.1 paa de betingelser, der er fastsat i denne protokol, hvis de varer, der skal udfoeres, kan anses som varer med oprindelsesstatus i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik i den i denne protokol fastsatte betydning, og forudsat at de varer, som varecertifikaterne EUR.1 vedroerer, befinder sig i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik.I disse tilfaelde kan der udstedes certifikater EUR.1, forudsat at der fremlaegges et tidligere udstedt eller udfaerdiget bevis for varernes oprindelse. Oprindelsesbeviset opbevares mindst to aar af toldmyndighederne i udfoerselslandet.6. Da varecertifikatet EUR.1 udgoer adkomstdokumentet for anvendelse af aftalens toldpraeferenceordninger, paahviler det udfoerselslandets toldmyndigheder at tage de noedvendige skridt til at undersoege varernes oprindelsesstatus og kontrollere de oevrige oplysninger i certifikatet.7. For at kontrollere, om betingelserne for udstedelse af certifikater EUR.1 er opfyldt, har toldmyndighederne ret til at kraeve enhver


text: form for dokumentation og til at foretage enhver kontrol, de maatte finde hensigtsmaessig.8. Det paahviler toldmyndighederne i udfoerselslandet at overvaage, at den i stk. 1 naevnte formular udfyldes korrekt. Specielt skal de kontrollere, om rubrikken beregnet til varebeskrivelsen er udfyldt paa en saadan maade, at det ikke er muligt at foretage tilfoejelser i svigagtigt oejemed. Varebeskrivelsen skal derfor anfoeres uden mellemrum mellem linjerne. Saafremt rubrikken ikke udfyldes fuldstaendigt, skal der traekkes en vandret streg under varebeskrivelsens sidste linje, og den ikke udfyldte del skal skraveres.9. Datoen for udstedelsen af varecertifikat EUR.1 skal anfoeres i den rubik i certifikatet, der er forbeholdt toldmyndighederne.10. Varecertifikat EUR.1 udstedes af udfoerselslandets toldmyndigheder ved udfoerslen af de varer, som det vedroerer. Certifikatet stilles til raadighed for eksportoeren, saa snart udfoerslen faktisk har fundet sted eller er sikret.Artikel 13 Langtidscertifikater EUR.11. Uanset bestemmelserne i artikel 12, stk. 10, kan udfoerselslandets toldmyndigheder udstede et varecertifikat EUR.1, naar kun en del af de varer, det vedroerer, er udfoert, i tilfaelde hvor et certifikat daekker en raekke udfoersler af samme varer fra samme eksportoer til samme importoer over en periode paa hoejst et aar regnet fra datoen for udfaerdigelsen, i det foelgende benaevnt »LT-certifikat«.2. LT-certifikater udstedes i overensstemmelse med artikel 12 efter udfoerselslandets toldmyndigheders skoen og vurdering af behovet for en saadan procedure kun, saafremt oprindelsesstatus af de varer, der skal udfoeres, forventes at ville forblive uaendret i hele LT-certifikatets gyldighedsperiode. Er en eller flere varer ikke laengere omfattet af LT-certifikatet, skal den autoriserede eksportoer straks underrette de toldmyndigheder, der udstedte certifikatet.3. Toldmyndighederne i udfoerselslandet kan i tilfaelde, hvor proceduren med LT-certifikater benyttes, foreskrive anvendelse af certifikater EUR.1 forsynet med et maerke, der goer det muligt at identificere disse certifikater.4. Rubrik 11 »Toldvaesenets paategninger« i certifikat EUR.1 udfyldes som saedvanlig af toldmyndighederne i udfoerselslandet.5. En af de foelgende oplysninger anfoeres i rubrik 7 i certifikat EUR.1:»CERTIFICADO LT VÁLIDO HASTA EL . . .«»LT-CERTIFIKAT GYLDIGT INDTIL . . .«»LT-CERTIFICATE GUELTIG BIS . . .«»ÐÉÓÔÏÐÏÉÇÔÉÊÏÍ LT ÉÓ×ÕÏÍ ÌAA×ÑÉ . . .«»LT-CERTIFICATE VALID UNTIL . . .«»CERTIFICAT LT VALABLE JUSQU'AU . . .«»CERTIFICATO LT VALIDO FINO AL . . .«»LT-CERTIFICAAT GELDIG TOT EN MET . . .«»CERTIFICADO LT VÁLIDO ATÉ . . .«»LT-SWÍADECTWO WAZNE DO . . .«»LT-BIZONYITVANY ÉRVÉNYES . . .-IG«»LT-OSV OED OCENÍ PLATNÉ DO . . .«»LT-OSVED OCENIE PLATNE DO . . .«(dato angivet med arabiske tal).6. Det er ikke paakraevet at indfoere henvisning i rubrik 8 og 9 i LT-certifikatet til kollienes maerke, numre, antal og art og bruttovaegt (kg) eller andet maal (liter, m3, mv.). Rubrik 8 skal dog indeholde en tilstraekkelig praecis beskrivelse og betegnelse af varerne til, at det er muligt at identificere dem.7. Uanset bestemmelserne i artikel 18 skal LT-certifikatet forelaegges paa indfoerselstoldstedet senest ved den foerste indfoersel af de varer, som det vedroerer. I tilfaelde hvor importoeren fortolder varerne ved flere forskellige toldsteder i indfoerselslandet, kan toldmyndighederne forlange, at der fremlaegges en kopi af LT-certifikatet ved hvert toldsted.8. Naar et LT-certifikat er blevet fremlagt for toldmyndighederne, dokumenteres de indfoerte varers oprindelsesstatus inden for LT-certifikatets


text: gyldighedsperiode ved fremlaeggelse af fakturaer, der skal opfylde foelgende betingelser:a) hvis der i en faktura baade optraeder varer, som har oprindelsesstatus, og varer, som ikke har oprindelsesstatus, skal eksportoeren foretage en klar sondring mellem disse to varekategorierb) eksportoeren skal paa hver faktura angive nummeret paa det LT-certifikat, som vedroerer varerne, tillige med datoen for udloebet af gyldighedsfristen for dette certifikat samt anfoere navnet paa det eller de lande, hvor disse varer har oprindelse.Eksportoerens angivelse paa fakturaen af nummeret paa LT-certifikatet tillige med oplysningen om oprindelseslandet gaelder som erklaering om, at varerne opfylder de krav, der i denne protokol er fastsat for opnaaelse af praeferenceoprindelse.Udfoerselslandets toldmyndigheder kan kraeve, at de oplysninger, der skal paafoeres fakturaen som omhandlet ovenfor, bekraeftes med en underskrift skrevet i haanden efterfulgt af en tydelig angivelse af underskriverens fulde navnc) beskrivelsen og betegnelsen af varerne i fakturaen skal vaere tilstraekkelig praecise til, at det tydeligt fremgaar, at varerne er omfattet at det LT-certifikat, hvortil der henvises i fakturaend) fakturaen kan kun udfaerdiges for varer, som udfoeres i loebet af gyldighedsperioden for det LT-certifikat, hvortil der henvises i fakturaen. De kan dog forelaegges paa indfoerselstoldstedet inden for en frist paa fire maaneder regnet fra den dato, paa hvilken eksportoeren har udfaerdiget dem.9. I forbindelse med proceduren med LT-certifikater kan fakturaer, der opfylder betingelserne i denne artikel udfaerdiges og/eller overfoeres via telekommunikation eller edb. Disse fakturaer accepteres af indfoerselslandets toldvaesen som bevis for de indfoerte varers oprindelsesstatus i henhold til naermere bestemmelser fastsat af toldmyndighederne i dette land.10. Hvis udfoerselslandets toldmyndigheder konstaterer, at et certifikat og/eller en faktura, som er udfaerdiget i henhold til bestemmelserne i denne artikel, ikke gaelder for de leverede varer, underretter de omgaaende indfoerselslandets toldmyndigheder.11. Bestemmelserne i denne artikel beroerer ikke anvendelsen af Faellesskabets, medlemsstaternes og Den Tjekkiske Republiks forskrifter vedroerende toldformaliteter og brugen af tolddokumenter.Artikel 14 Efterfoelgende udstedelse af varecertifikat EUR.11. Undtagelsesvis kan varecertifikatet EUR.1 udstedes efter udfoerslen af de varer, som det vedroerer, naar det ikke er sket ved selve udfoerslen paa grund af fejltagelser, uforsaetlige undladelser eller saerlige omstaendigheder.2. Ved anvendelse af stk. 1 skal eksportoeren i anmodningen:- anfoere sted og dato for udfoerslen af de varer, som certifikatet vedroerer- erklaere, at der ikke paa udfoerselstidspunktet er blevet udstedt et varecertifikat EUR.1 for de naevnte varer, og anfoere aarsagerne dertil.3. Toldmyndighederne maa kun udstede et varecertifikat EUR.1 efterfoelgende, naar de har undersoegt, om oplysningerne i eksportoerens anmodning er i overensstemmelse med oplysningerne i de tilsvarende dokumenter.Paa certifikater, der udstedes efterfoelgende, anfoeres en af foelgende paategninger:»NACHTRAEGLICH AUSGESTELLT«»DÉLIVRÉ A POSTERIORI«»RILASCIATO A POSTERIORI«»AFGEGEVEN A POSTERIORI«»ISSUED RETROSPECTIVELY«»UDSTEDT EFTERFOELGENDE«»AAÊAEÏÈAAÍ AAÊ ÔÏÍ ÕÓÔAAÑÙÍ«»EXPEDIDO A POSTERIORI«»EMITIDO A POSTERIORI«»WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE«»KIADVA VISSZAMENOELEGES HATÁLLYAL«»VYSTAVENO DODATE OCNÉ«»VYSTAVENÉ DODATO OCNE«.4. De paategninger, der er naevnt i stk. 3, anfoeres i rubrikken »Bemaerkninger« paa varecertifikat EUR.1.Artikel 15 Udstedelse af et duplikateksemplar af varecertifikat EUR.11. I tilfaelde af tyveri, bortkomst eller oedelaeggelse af et varecertifikat EUR.1 kan eksportoeren henvende sig til de toldmyndigheder, der udstedte dette, og anmode om udstedelse af et duplikateksemplar paa grundlag af de hos myndighederne beroende udfoerselsdokumenter.2. Paa duplikateksemplarer, der bliver udstedt


text: paa denne maade, skal anfoeres en af foelgende paategninger:»DUPLIKAT«»DUPLICATA«»DUPLICATO«»DUPLICAAT«»DUPLICATE«»ÁÍÔÉÃÑÁOEÏ«»DUPLICADO«»SEGUNDA VIA«»DUPLIKÁT«»MÁSOLAT«.3. De paategninger, der er naevnt i stk. 2, skal anfoeres i rubrikken »Bemaerkninger« paa varecertifikat EUR.1.4. Duplikateksemplaret, paa hvilket der anfoeres det originale varecertifikat EUR.1's udstedelsesdato, har gyldighed fra denne dato.Artikel 16 Forenklet procedure for udstedelse af certifikater1. Som undtagelse fra artikel 12, 14 og 15 i denne protokol anvendes en forenklet procedure for udstedelse af varecertifikat EUR.1 i overensstemmelse med nedenstaaende regler.2. Udfoerselslandets toldmyndigheder kan fritage en eksportoer, i det foelgende benaevnt »autoriseret eksportoer«, som ofte udfoerer varer, for hvilke der kan udstedes varecertifikater EUR.1, og som over for toldmyndighederne kan tilbyde tilfredsstillende garanti for kontrollen med varernes oprindelsesstatus, for ved udfoerslen at frembyde varen ved toldstedet i udfoerselslandet samt for at indgive den anmodning om certifikat EUR.1, der gaelder for disse varer, i forbindelse med udstedelsen af et certifikat EUR.1 paa de vilkaar, der er fastsat i artikel 12 i denne protokol.3. Den i stk. 2 omhandlede bemyndigelse skal, efter toldmyndighedernes valg, indeholde bestemmelse om, at rubrik 11 »Toldvaesenets paategninger« paa certifikat EUR.1:a) enten forud af toldmyndighederne i udfoerselslandet forsynes med det kompetente toldsteds stempel samt haandskrevet eller paatrykt underskrift af en toldembedsmand ved det paagaeldende toldstedb) eller af den autoriserede eksportoer forsynes med et saerligt stempel, som er godkendt af udfoerselslandets toldmyndigheder, og som er i overensstemmelse med det i bilag V til denne protokol afbildede stempelaftryk. Saadanne stempler kan vaere paatrykt formularen.4. I de i stk. 3, litra a), omhandlede tilfaelde skal rubrik 7 »Bemaerkninger« i varecertifikat EUR.1 forsynes med en af foelgende paategninger:»PROCEDIMIENTO SIMPLIFICADO«»FORENKLET PROCEDURE«»VEREINFACHTES VERFAHREN«»ÁÐËÏÕÓÔAAÕÌAAÍÇ AEÉÁAEÉÊÁÓÉÁ«»SIMPLIFIED PROCEDURE«»PROCÉDURE SIMPLIFIÉE«»PROCEDURA SIMPLICIFATA«»VEREENVOUDIGDE PROCEDURE«»PROCEDIMENTO SIMPLIFICADO«»UPROSZCZONA PROCEDURA«»EGYSZERUSÍTETT ELJÁRÁS«»ZJEDNODU OSENÉ RÍZENÍ«»ZJEDNODU OSENÉ KONANIE«.5. Rubrik 11 »Toldvaesenets paategninger« i varecertifikat EUR.1 udfyldes i givet fald af den autoriserede eksportoer.6. Den autoriserede eksportoer skal i rubrik 13 »Anmodning om undersoegelse« i varecertifikat EUR.1 i givet fald anfoere navn og adresse paa de toldmyndigheder, der er kompetente til at kontrollere certifikatet.7. Udfoerselslandets toldmyndigheder kan, i tilfaelde hvor den forenklede procedure benyttes, foreskrive anvendelse af varecertifikater EUR.1 forsynet med et maerke, der goer det muligt at identificere disse certifikater.8. I de i stk. 2 omhandlede bemyndigelser skal toldmyndigheder navnlig angive:a) hvilke betingelser der skal overholdes ved udfaerdigelsen af anmodninger om varecertifikater EUR.1.b) bestemmelser om opbevaring i mindst to aar af anmodningernec) i de stk. 3, litra b), naevnte tilfaelde, hvilke myndigheder der er kompetente til at foretage den i artikel 28 i denne protokol omhandlede efterfoelgende kontrol.9. Udfoerselslandets toldmyndigheder kan udelukke visse varekategorier fra den i stk. 2 omhandlede saerlige behandling.10. Toldmyndighederne skal naegte at give den i stk. 2 omhandlede bemyndigelse til eksportoerer, som ikke tilbyder de garantier, der skoennes noedvendige. De kompetente myndigheder kan til enhver tid tilbagekalde bemyndigelsen. Tilbagekaldelse skal ske, naar en autoriseret eksportoer ikke laengere opfylder betingelserne for meddelelsen af bemyndigelsen eller ikke laengere tilbyder naevnte garantier.11. For at give de kompetente myndigheder mulighed for eventuelt at foretage en kontrol, foer varen afsendes, kan det paalaegges den autoriserede eksportoer at holde disse myndigheder underrettet om de forsendelser, han agter


text: at foretage; de naermere bestemmelser herom fastlaegges af disse myndigheder.12. Udfoerselslandets toldmyndigheder kan kontrollere de autoriserede eksportoerer, hvis de finder det noedvendigt. De paagaeldende eksportoerer skal tillade dette.13. Bestemmelserne i denne artikel beroerer ikke anvendelsen af Faellesskabets, medlemsstaternes og Den Tjekkiske Republiks forskrifter vedroerende toldformaliteter og brugen af tolddokumenter.Artikel 17 Erstatning af certifikater1. Det skal til enhver tid vaere muligt at erstatte et eller flere varecertifiakter EUR.1 med et andet eller andre certifikater, forudsat at dette foretages af de toldmyndigheder eller andre myndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere varerne.2. Naar der foretages bearbejdning eller forarbejdning af varer med oprindelse i Faellesskabet, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Polen eller Ungarn og indfoert i en frizone paa grundlag af et certifikat EUR.1, udsteder de paagaeldende myndigheder paa eksportoerens anmodning et nyt certifikat EUR.1, hvis den foretagne bearbejdning eller forarbejdning er i overensstemmelse med denne protokol.3. Erstatningscertifikatet betragtes som et endeligt varecertifikat EUR.1 med henblik paa anvendelsen af denne protokol, herunder ogsaa bestemmelserne i denne artikel.4. Erstatningscertifikatet udstedes paa grundlag af en skriftlig anmodning fra den eksportoer, der staar for genudfoerslen, efter at de beroerte myndigheder har kontrolleret oplysningerne i ansoegerens anmodning. Dato og serienummer for det oprindelige varecertifikat EUR.1 anfoeres i rubrik 7.Artikel 18 Gyldigheden af certifikaterne1. Varecertifikat EUR.1 skal inden for fire maaneder fra datoen for den af toldmyndighederne i udfoerselslandet foretagne udstedelse fremlaegges for det toldsted i indfoerselslandet, hvor varerne frembydes.2. Varecertifikater EUR.1, som fremlaegges for indfoerselslandets toldmyndigheder efter udloebet af den i stk. 1 naevnte endelige frist, kan godtages som grundlag for praeferencebehandling, naar overskridelsen af fristen skyldes force majeure eller ekstraordinaere omstaendigheder.3. Ud over disse tilfaelde kan indfoerselslandets toldmyndigheder godtage certifikaterne, naar varerne frembydes for dem inden udloebet af den naevnte frist.Artikel 19 Udstillinger1. Varer, der afsendes fra Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik til en udstilling i et andet land end en af Faellesskabets medlemsstater eller Den Tjekkiske Republik, og som efter udstillingen saelges til indfoersel i Den Tjekkiske Republik eller Faellesskabet, opnaar ved indfoerslen de fordele, som foelger af aftalens bestemmelser, forudsat at de opfylder de i denne protokol fastsatte betingelser for at kunne anerkendes som vare med oprindelse i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik, og at der over for toldmyndighederne foeres tilfredsstillende bevis for:a) at en eksportoer har afsendt disse varer fra Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik til det land, hvor udstillingen holdes, og har udstillet dem dérb) at denne eksportoer har solgt varerne eller paa anden maade overdraget dem til en modtager i Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republikc) at varerne under udstillingen eller umiddelbart derefter er afsendt til Faellesskabet eller Den Tjekkiske Republik i den stand, i hvilken de blev afsendt til udstillingend) at varerne fra det tidspunkt, da de blev afsendt til udstillingen, ikke har vaeret benyttet til andre formaal end til fremvisning paa udstillingen.2. Et varecertifikat EUR.1 skal fremlaegges for toldmyndighederne paa normale betingelser. Udstillingens navn og adresse skal anfoeres derpaa. Om fornoedent kan der kraeves supplerende dokumentation for varernes art og for de omstaendigheder, under hvilke de har vaeret udstillet.3. Stk. 1


text: gaelder for alle udstillinger, messer og tilsvarende offentlige arrangementer af kommerciel, industriel, landbrugsmaessig eller haandvaerksmaessig karakter, under hvilke varerne er under konstant toldkontrol, som ikke er arrangementer med privat formaal i forretninger eller handelslokaler med henblik paa salg af udenlandske varer.Artikel 20 Fremlaeggelse af certifikaterVarecertifikater EUR.1 forelaegges for toldmyndighederne i indfoerselslandet i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat af det paagaeldende land. Disse myndigheder er berettiget til at forlange en oversaettelse af certifikatet. De kan endvidere kraeve, at importangivelsen suppleres med en attestation fra importoeren om, at varerne opfylder de betingelser, der kraeves for anvendelse af aftalen.Artikel 21 Indfoersel i form af delsendingerUden at artikel 5, stk. 3, i denne protokol beroeres, betragtes en vare, der henhoerer under kapitel 84 eller 85 i HS, naar den paa klarererens anmodning indfoeres i demonteret eller ikke-monteret stand i delsendinger paa de af de kompetente myndigheder fastsatte betingelser, som en enkelt vare, og der fremlaegges et varecertifikat EUR.1 for hele varen ved indfoersel af den foerste delsending.Artikel 22 Opbevaring af certifikaterVarecertifikater EUR.1 opbevares af indfoerselslandets toldmyndigheder efter de gaeldende regler i det paagaeldende land.Artikel 23 Certifikat EUR.21. Uanset bestemmelserne i artikel 11 kan dokumentationen for oprindelsesstatus i den i denne protokol fastsatte betydning for forsendelser, som udelukkende indeholder varer med oprindelsesstatus, og hvis vaerdi ikke overstiger 5 110 ECU, ske ved fremlaeggelse af et certifikat EUR.2, som er vist i bilag IV til denne protokol.2. Certifikat EUR.2 udfyldes og undertegnes af eksportoeren eller dennes bemyndigede repraesentant paa foerstnaevntes ansvar i overensstemmelse med denne protokol.3. Der udfyldes et certifikat EUR.2 for hver forsendelse.4. Eksportoerer, der anmoder om et certifikat EUR.2, skal paa anmodning af toldmyndighederne i udfoerselslandet forelaegge alle stoettedokumenter vedroerende anvendelsen af dette certifikat.5. Artikel 18, 20 og 22 finder tilsvarende anvendelse for certifikater EUR.2.Artikel 24 UoverensstemmelserHvis der konstateres mindre uoverensstemmelser mellem oplysningerne i varecertifikat EUR.1 eller certifikat EUR.2 og de dokumenter, der indgives til toldstedet med henblik paa varernes indklarering, medfoerer dette i sig selv ikke, at dokumentet er ugyldigt, naar det paa fyldestgoerende maade godtgoeres, at det svarer til de frembudte varer.Artikel 25 Undtagelse for bevis paa oprindelse1. Varer, der indfoeres som smaaforsendelser til private, eller som medbringes af rejsende i deres personlige bagage, kan indfoeres som varer med oprindelsesstatus, uden at det er noedvendigt at fremlaegge et varecertifikat EUR.1 eller at udfylde et certifikat EUR.2, forudsat at der er tale om indfoersel helt uden erhvervsmaessig karakter, og naar det erklaeres, at varerne opfylder betingelserne for anvendelse af aftalen, samt naar der ikke er nogen tvivl om denne erklaerings rigtighed.2. Som indfoersel helt uden erhvervsmaessig karakter anses lejlighedsvis indfoersel, der udelukkende bestaar af varer bestemt til personlig brug for modtagerne eller de rejsende eller deres familie, og som ikke ved deres beskaffenhed eller maengde giver anledning til tvivl om, at indfoerslen sker i ikke-erhvervsmaessigt oejemed.Endvidere maa den samlede vaerdi af disse varer ikke overstige 365 ECU, naar der er tale om smaaforsendelser, eller 1 025 ECU, naar der er tale om indholdet af rejsendes personlige bagage.Artikel 26 Beloeb i ECU1.


text: De beloeb i udfoerselslandets nationale valuta, der svarer til de i ecu udtrykte beloeb, fastsaette af udfoerselslandet og meddeles de andre parter i denne aftale og parterne i aftalerne mellem Faellesskabet, Polen, Ungarn og Slovakiet. Naar disse beloeb er hoejere end de tilsvarende af indfoerselslandet fastsatte beloeb, skal indfoerselslandet godkende dem, hvis varerne faktureres i udfoerselslandets valuta.Faktureres varerne i et andet lands valuta, naar det drejer sig om en af Faellesskabets medlemsstater eller Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Polen eller Ungarn, anerkender indfoerselslandet det beloeb, der er meddelt af det paagaeldende land.2. Indtil den 30. april 1993 skal den ecu, der anvendes i en national valuta, svare til ecuens vaerdi i den paagaeldende nationale valuta den 3. oktober 1990. For hver efterfoelgende to-aars periode skal den svare til ecuens vaerdi i den paagaeldende nationale valuta paa den foerste arbejdsdag i oktober i aaret umiddelbart forud for denne to-aars periode.AFSNIT III METODER FOR ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE Artikel 27 Meddelelse af stemplerToldmyndighederne i medlemsstaterne og Den Tjekkiske Republik skal gennem Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber forsyne hinanden med aftryk af de stempler, der anvendes paa toldstederne ved udstedelsen af varecertifikater EUR.1, og med adresserne paa de toldmyndigheder, der er ansvarlige for udstedelsen af varecertifikater EUR.1 og for kontrollen af disse og certifikater EUR.2.Artikel 28 Kontrol af varecertifikat EUR.1 og certifikat EUR.21. Efterfoelgende kontrol af varecertifikater EUR.1 og certifikater EUR.2 foretages ved stikproever, og i oevrigt naar indfoerselslandets toldmyndigheder naerer begrundet tvivl om dokumenternes aegthed eller rigtigheden af oplysningerne vedroerende de paagaeldende varers faktiske oprindelse.2. Med henblik paa efterfoelgende undersoegelse af varecertifikat EUR.1, skal udfoerselslandets toldmyndigheder opbevare kopier af certifikaterne og de eksportdokumenter, der anvendes, i mindst to aar.3. For at sikre en korrekt anvendelse af denne protokol yder Den Tjekkiske Republik og Faellesskabets medlemsstater gennem deres respektive toldmyndigheder hinanden bistand ved kontrollen af aegtheden af varecertifikater EUR.1, ogsaa certifikater udstedt i henhold til artikel 12, stk. 5, og certifikaterne EUR.2 samt rigtigheden af oplysningerne vedroerende de paagaeldende varers faktiske oprindelse.4. Med henblik paa gennemfoerelse af bestemmelserne i stk. 1 skal indfoerselslandets toldmyndigheder tilbagesende varecertifikat EUR.1 eller certifikat EUR.2 eller en fotokopi deraf til toldmyndighederne i udfoerselslandet, eventuelt med angivelse af de formelle eller materielle aarsager, der berettiger en kontrol.De relevante handelsdokumenter eller en kopi deraf vedlaegges varecertifikaterne EUR.1 eller certifikaterne EUR.2, og toldmyndighederne fremsender samtlige oplysninger, som de er kommet i besiddelse af, og som tyder paa, at angivelserne i disse certifikater er urigtige.5. Hvis indfoerselslandets toldmyndigheder traeffer afgoerelse om at suspendere anvendelsen af bestemmelserne i aftalen, medens de afventer resultatet af undersoegelsen, skal de tilbyde at frigive varerne til importoeren med forbehold af saadanne sikkerhedsforanstaltninger, der maatte findes noedvendige.6. Indfoerselslandets toldmyndigheder underrettes om resultatet af den efterfoelgende kontrol saa hurtigt som muligt. Dette resultat skal goere det muligt at afgoere, om det anfaegtede varecertifikat EUR.1 eller certifikat EUR.2 gaelder for de paagaeldende varer, og om disse varer virkelig er berettiget til anvendelsen af praeferenceordningen.Hvis der i tilfaelde af begrundet tvivl ikke er afgivet svar senest ti maaneder efter datoen for anmodningen om kontrol,