text:
 Avis juridique important
 |
 21991A0326(01)
 PROTOKOL NR. 2 om fastsættelse for perioden 1. april 1990 til 31. marts 1991 af de rettigheder til fiskeri efter jomfruhummer og af den finansielle godtgørelse, der er omhandlet i aftalen om forbindelserne mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Marokko på havfiskeriområdet -
 EF-Tidende nr. L 078 af 26/03/1991 s. 0012
 PROTOKOL NR. 2 om fastsaettelse for perioden 1. april 1990 til 31. marts 1991 af de rettigheder til fiskeri efter jomfruhummer og af den finansielle godtgoerelse, der er omhandlet i aftalen om forbindelserne mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Marokko paa havfiskeriomraadet DELTAGERNE I DENNE PROTOKOL, som henviser til aftalen om forbindelserne mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Marokko paa havfiskeriomraadet, undertegnet i Rabat den 26. maj 1988, ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE: Artikel 1 Fra 1. april 1990 til 31. marts 1991 udstedes der maanedligt fem licenser til fiskeri i sydzonen efter jomfruhummer, udelukkende ved anvendelse af tejner, for en samlet kapacitet, der i gennemsnit ikke overstiger 600 BRT. Bruttoregistertonnage, der ikke udnyttes i et givet kvartal, kan overfoeres til de foelgende kvartaler. Fartoejer med licens til fiskeri efter jomfruhummer maa kun have tejner om bord. Artikel 2 Paa anmodning af Marokko og med henblik paa at opnaa bedre kendskab til bestandene af jomfruhummer forpligter de i henhold til denne protokol godkendte fartoejer sig til at ombordtage en videnskabelig observatoer udpeget af Ministeriet for Fiskeri og Handelsflaade. Vilkaarene for den videnskabelige observatoers ophold om bord er de samme som fastsat i bilaget til aftalen. Artikel 3 I henhold til de marokkanske bestemmelser herom skal fartoejer, der er godkendt i medfoer af denne protokol, afholde sig fra fiskeri efter jomfruhummer i perioden 1. juli til 30. september hvert aar, som er disse arters vaesentligste yngleperiode. Artikel 4 Den finansielle godtgoerelse for den i artikel 1 omhandlede periode fastsaettes til 300 000 ECU, som skal indbetales paa den konto, som Ministeriet for Fiskeri og Handelsflaade har ved statskassen. Artikel 5 De kontraherende parter konstituerer sig inden udloebet af denne protokols gyldighedsperiode i den blandede kommission, der er omhandlet i aftalens artikel 10, for at fastlaegge fiskerimulighederne og fastsaette den modydelse, som Faellesskabet skal betale for det foelgende aar. Artikel 6 Denne protokol traeder i stedet for protokol nr. 2, der er knyttet til aftalen om forbindelserne mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Marokko paa havfiskeriomraadet og vedroerer perioden 1. marts 1988 til 28. februar 1990. Artikel 7 Denne protokol traeder i kraft paa datoen for dens undertegnelse. Den anvendes midlertidigt fra den 1. april 1990.


text:
 31.10.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 291/2
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 52/2013
 af 3. maj 2013
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/449/EU af 27. juli 2012 om ændring af beslutning 2003/467/EF for så vidt angår erklæring af Letland som officielt frit for enzootisk kvægleukose (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om levende dyr, bortset fra fisk og akvakulturdyr og dyreprodukter, såsom æg, embryoner og sæd. Lovgivning om disse emner gælder ikke for Island, jf. punkt 2 i indledningen til kapitel I i bilag I til EØS-aftalen. Denne afgørelse gælder derfor ikke for Island.
 (3)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om dyresundhed. Lovgivning om dyresundhed gælder ikke for Liechtenstein, så længe aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter også gælder for Liechtenstein, jf. de sektorspecifikke tilpasninger i bilag I til EØS-aftalen. Denne afgørelse gælder derfor ikke for Liechtenstein.
 (4)
 Bilag I til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 70 (Kommissionens beslutning 2003/467/EF) i del 4.2 i kapitel 1 i bilag I til EØS-aftalen:
 »—
 32012 D 0449: Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/449/EU af 27. juli 2012 (EUT L 203 af 31.7.2012, s. 66).«
 Artikel 2
 Den norske udgave af gennemførelsesafgørelse 2012/449/EU, som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentisk.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 4. maj 2013, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2013.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 203 af 31.7.2012, s. 66.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
DMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 KOM(94) 511 endelig udg.
 Bruxelles, den 18.11.1994
 MEMORANDUM
 Skønsmæssig opgørelse over frosset kød til
 forarbejdning og levende dyr til opfedning
 Forslag til
 Rådets skønsmæssige opgørelse
 over ungtyre af en vægt på 300 kg
 og derunder bestemt til opfedning
 for perioden 1. januar til 30. juni 1995
 Forslag til
 Rådets skønsmæssige opgørelse
 over oksekød bestemt til forarbejdning
 for perioden 1. januar til 30. juni 1995
 (forelagt af Kommissionen)
 ---pagebreak--- <f
 MEMORANDUM
 SKØNSMÆSSIG OPGØRELSE OVER FROSSET KØD TIL FORARBEJDNING
 OG LEVENDE DYR TIL OPFEDNING
 I overensstemmelse med EF's forpligtelser inden for det multilaterale
 handelsforhandlinger har Kommissionen holdt møder med Autralien, New
 Zealand, Slovenien, Ungarn, Slovakiet, Polen, Rumænien, Bulgarien, Den
 Tjekkiske Republik, Argentina og Uruguay om deres opgørelser over den
 forventede eksport af frosset kød til forarbejdning og levende dyr.
 Oversigt over de enkelte landes bemærkninger
 Australien;
 De australske repræsentanter gjorde rede for, at de australske myndigheder
 af forarbejdet oksekød fuldt ud bliver konverteret til kød af høj kvalitet.
 De fremførte atter Australiens ønske om en permanent konvertering til kød af
 høj kvalitet hvilket ellers kunne betragtes som en reduceret markedsadgang,
 og de ydtrykte bekymring om den samlede andel, den østeuropæiske eksport af
 kød til forarbejdning, har på EU-markedet.
 New Zealand:
 New Zealands repræsentant understregede, at det er vigtigt, at Rådets
 beslutning hurtigt gennemføres i første halve år af 1995, eftersom GATT-
 toldkvote erstatter den nuværende ordning fra juli 1995.
 New Zealand forbeholdt sig desuden ret til yderligere kommentarer til det
 materiale, Kommissionens tjenestegrene har fremlagt.
 Rumænien:
 De rumænske myndigheder gav udtryk for den samme bekymring som New Zealand
 med hensyn til behovet for en hurtig gennemførelse af Rådets beslutning, men
 de kunne ikke oplyse, om Rumænien ville eksportere kød til forarbejdning til
 EU i de første 6 måneder af 1995. De rumænske repræsentanter oplyste
 desuden, at forholdene i husdyr brood? forbedrer sig, og de håber derfor, at
 eksporten af levende dyr til EU vil stige.
 Den Tjekkiske Republik:
 De tjekkiske myndigheder oplyste, at en strukturomlægning har medført en
 betydelig reduktion af landets bestande. Reduktionen vil fortsætte indtil
 1996. De forventer en samlet eksport til EU på 500 tons frosset kød til
 forarbejdning og 8 til 10.000 kalve (maksimumsvægt 80 kg.).
 ---pagebreak--- Ungarn:
 J
 Ungarn anmodede om, at der bliver oprettet en delkvote inden for rammerne af
 opgørelsen (for de første 6 måneder af 1995) på 25.000 ungdyr.
 Slovenien:
 De slovenske myndigheder oplyste, at landet på grund af nye økonomiske
 prioriteringer og deraf følgende strukturforandringer ikke kan eksportere
 kød til forarbejdning til EU, men dog nogle levende dyr.
 Polen:
 Polen gav udtryk for, at det er stærkt interesseret i at eksportere flere
 ungdyr. Det beklagede, at EU agter at opretholde et importloft
 (beskyttelsesforanstaltninger) på trods af forbedringen på oksekødsmarkedet
 og stabiliseringen af EU's bestand. Polen gjorde desuden rede for
 vanskelighederne ved at arbejde med den kvartalsvise opdeling (fordi de
 fleste ungdyr er klar til eksport i begyndelsen af året).
 Slovakiet:
 De slovakiske myndigheder oplyste, at landets interne forbrug af kød er
 højere end produktionen, og at landet derfor


text:
snarere vil importere end
 eksportere kød.
 Argentina:
 De argentinske repræsentanter understregede, at forholdene i oksekødsektoren
 i Argentina ikke er gode, og de mente, at forholdene i sektoren vil blive
 forværret, hvis opgørelsen for kød til forarbejdning fastsættes fuldt ud
 uden nogen konvertering til kød af høj kvalitet. De understregede desuden,
 at eksport af kød til forarbejdning er mere sårbar over for konkurrence fra
 de østeuropæiske lande.
 Uruguay:
 Uruguays repræsentant oplyste, at landet forventer at eksportere 2 til 4.000
 tons kød til forarbejdning til EU i 1995. Han gav udtryk for den samme
 bekymring som Argentina med hensyn til Østeuropas eksport.
 Bulgarien:
 Bulgarien har indgivet nogle statistikker over antallet af dyr for 1994, men
 der foreligger ingen opgørelser over import og eksport af kød eller levende
 dyr for 1995.
 ---pagebreak--- Y
 BEGRUNDELSE
 Under Uruguay-runden er det blevet planlagt, at de to skønsmæssige
 opgørelser, der er nævnt i artikel 13 og 14 i forordning (EØF) nr. 805/68,
 erstattes af toldkontingenter med virkning pr. 1. juli 1995. Derfor skal de
 to opgørelser kun fastsættes for første halvdel af 1995.
 I overensstemmelse med de bilaterale aftaler mellem Fællesskabet og bestemte
 leverandørlande om samarbejdet ved opstilling af disse skønsmæssige
 opgørelser har der fundet konsultationer sted med disse tredjelande.
 I det første udkast til skønsmæssig opgørelse foreslås det, at antallet af
 ungtyre, der kan indføres til opfedning, fastsættes til 99 000 dyr, idet der
 er taget hensyn til den forventede mangel på denne kategori af dyr og til
 Fællesskabets interesse i at opretholde harmoniske forbindelser med
 leverandørtredjelandene.
 For frosset kød til forarbejdning foreslås det i udkastet til opgørelse, at
 importmængden fastsættes til 25 000 tons på grundlag af et skøn over de
 mængder, der er til rådighed, og behovet for oksekød til forarbejdning.
 ---pagebreak--- -T
 A.
 Forslag til
 Rådets skønsmæssige opgørelse over ungtyre
 af en vægt på 300 kg og derunder bestemt til opfedning
 for perioden 1. januar til 30. juni 1995
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
 under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om
 den fælles markedsordning for oksekød^1), senest ændret ved forordning (EF)
 nr. 1884/94(2), særlig artikel 13, stk. 2,
 under henvisning til forslag fra Kommissionen -
 GODKENDT FØLGENDE SKØNSMÆSSIGE OPGØRELSE:
 Indledning
 I artikel 13, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 805/68 fastsættes det, at Rådet
 hvert år inden den 1. december opstiller en skønsmæssig opgørelse over
 antallet af ungtyre, som kan indføres efter den i nævnte artikel fastsatte
 ordning. I opgørelsen tages der hensyn dels til de til opfedning bestemte
 ungtyre, der forventes at være til rådighed i Fællesskabet, dels til behovet
 hos Fællesskabets kvægbrugene.
 Med henblik på at fastlægge det antal, som kan indføres i henhold til denne
 skønsmæssige opgørelse, i overensstemmelse med de forpligtelser,
 Fællesskabet har indgået inden for den almindelige overenskomst om told og
 udenrigshandel (GATT), afholdes der forud for den årlige forelæggelse af
 udkastet til opgørelse konsultationer mellem Kommissionen og repræsentanter
 for visse redjelande. Kommissionen har foreslået konsultationer med
 repræsentanter for følgende


text:
tredjelande: Ungarn, Polen, Tjekkiet, Slovakiet,
 Rumænien, Bulgarien og Slovenien.
 Under konsultationerne fandt der drøftelser sted vedrørende det samlede
 oksekødsmarked, prognoserne for produktion og forbrug i Fællesskabet samt
 tredjelandenes muligheder for udførsel af ungtyre.
 (1) EFT nr. L 148 af 28.6.1968, s. 24.
 (2) EFT nr. L 197 af 30.7.1994, s. 27.
 ---pagebreak--- c
 opgørelsen gælder kun for perioden 1. januar til 30. juni 1995, eftersom det
 under Uruguay-runden er blevet planlagt at erstatte disse opgørelser med
 toldkontingenter pr. 1. juli 1995. Opgørelsen er opstillet på grundlag af de
 oplysninger, som Kommissionen har, og på baggrund af den forventede
 udvikling i 1995 i udbuddet af og efterspørgslen i Fællesskabet efter
 ungtyre til opfedning. Kommissionen vil fortsat anvende passende
 forvaltningsbestemmelser, hvis prognoserne viser, at indførslen til
 Fællesskabet vil kunne overstige den traditionelle mængde, dvs. 425 000 dyr
 pr. år, og dermed skabe risiko for alvorlige forstyrrelser på Fællesskabets
 marked for oksekød.
 Det må bemærkes, at denne skønsmæssige opgørelse måske vil blive suppleret
 med en yderligere opgørelse, hvor der tages hensyn til den eventuelle
 udvidelse af Den Europæiske Union pr. 1. januar 1995.
 I. Fællesskabsbestanden i 1995
 Som følge af det forventede antal hundyr til avl (køer og kvier) i 1995 (ca,
 36 000 000 dyr) forudses der et antal kælvninger i løbet af samme år på
 28 300 000 kalve. Tyrekalvsproduktionen i 1995 skulle således komme til at
 ligge på ca. 14 150 000 dyr.
 II. Fællesskabets behov i 1995
 1. Antallet af slagtninger af tyrekalve i 1995 forventes på grundlag af
 oplysninger fra medlemsstaterne at blive på ca. 4 000 000 dyr.
 2. Antallet af handyr til slagtning som stude, opfedede ungtyre og avlstyre
 forventes at komme til at ligge på ca. 10 250 000 dyr.
 3. På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og ovennævnte skøn kan
 det derfor forventes, at EF-kvægbrugernes behov for ungtyre til
 opfedning i 1995 bliver på 10 250 000 dyr.
 4. Af betragtningerne i punkt 1 og 3 fremgår det, at Fællesskabets samlede
 behov for tyrekalve i 1995 bliver på 14 250 000 dyr.
 ---pagebreak--- KONKLUSION
 -f
 Ud fra ovenstående skøn og på baggrund af det toldkontingent, der ifølge
 planen skal anvendes pr. 1. juli 1995, kan det forventes, at de mængder, der
 er til rådighed i Fællesskabet, vil være 50 000 dyr lavere ehd behovet for
 perioden 1. januar - 30. juni 1995.
 For at bevare de harmoniske handelsforbindelser med de berørte tredjelande,
 bør ligesom de foregående år antallet af ungtyre, der kan indføres i medfør
 af den skønsmæssige opgørelse for ovenænvnte periode, dog fastsættes på
 grundlag af en årlig referencemængde på 198 000 dyr, idet der tages hensyn
 til den af Kommissionen forventede traditionelle import af ungtyre i 1995.
 Opgørelsen for første halvdel af 1995 fastsættes derfor til 99 000 dyr.
 ---pagebreak--- B.
 g
 Forslag til
 Rådets skønsmæssige opgørelse
 over oksekød bestemt til forarbejdning
 for perioden 1. januar til 30. juni 1995
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
 under henvisning til Rådets forordning


text:
(EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om
 den fælles markedsordning for oksekød(1), senest ændret ved forordning (EF)
 nr. 1884/94C2), særlig artikel 14, stk. Z,
 under henvisning til forslag fra Kommissionen -
 GODKENDT FØLGENDE SKØNSMÆSSIGE OPGØRELSE:
 Indledning
 I artikel 14, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 805/68 fastsættes det, at Rådet
 hvert år inden den 1. december opstiller en skønsmæssig opgørelse over kød,
 der kan indføres efter den i nævnte artikel fastsatte ordning. I opgørelsen
 tages der hensyn til, hvilke mængder der forventes at være til rådighed i
 Fællesskabet af kød af en sådan kvalitet og udbudsform, at det er egnet til
 anvendelse i industrien, ligesom der tages hensyn til industriens behov.
 Kødmængderne anføres særskilt i opgørelsen, dvs.
 a) kød, der er bestemt til fremstilling af konserves, som ikke indeholder
 andre væsentlige bestanddele end oksekød og sky
 b) kød, der er bestemt til forarbejdningsindustrien, og som skal anvendes
 til fremstilling af andre varer end den i litra a) omhandlede konserves.
 (1) EFT nr. L 148 af 28.6.1968, s. 24.
 (2) EFT nr. L 197 af 30.7.1994, s. 27.
 ---pagebreak--- 3
 Forud for den årlige fremlæggelse af udkastet til opgørelse afholdes der
 konsultationer mellem Kommissionen og visse tredjelande. Formålet med
 møderne er at udveksle synspunkter om den samlede situation på
 oksekødsmarkedet i Fællesskabet og i tredjelandene samt om prognoserne for
 produktion og forbrug med henblik på at foretage en tosidig anaiysf af de
 faktorer som kan være til hjælp ved udarbejdelse af overslagene over
 Fællesskabets behov for frosset oksekød til forarbejdning, og der udveksles
 oplysninger om eksportmulighederne.
 Kommissionen har haft konsultationer med repræsentanter for Argentina,
 Uruguay, Australien, New Zealand, Ungarn, Polen og Rumænien.
 Denne opgørelse gælder kun perioden 1. januar - 30. juni 1995, da det under
 Uruguay-runden er blevet planlagt at erstatte disse opgørelser med
 toldkontingenter pr. 1. juli 1995.
 Det må bemærkes, at denne skønsmæssige opgørelse måske vil blive suppleret
 med en yderligere opgørelse, hvor der tages hensyn til den eventuelle
 udvidelse af Den Europæiske Union pr. 1. januar 1995.
 I. Disponible mængder kød til forarbejdning
 Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne, kan de
 mængder fersk EF-kød til forarbejdning, der vil være til rådighed i 1995 i
 Fællesskabet, anslås til 1 230 000 tons, udtrykt i ikke-udbenet kød.
 I slutningen af 1994 vil der være offentlige lagerbeholdninger af kød fra
 interventionsopkøb. Den mængde af disse lagre, som er egnet til
 forarbejdning, kan anslås til 100 000 tons, udtrykt i ikke-udbenet kød.
 ---pagebreak--- It
 Fællesskabet agter med virkning pr. 1. januar 1995 at åbne et toldkontingent
 på 53 000 tons frosset, udbenet kød, hvilket svarer til 68 900 tons ikke-
 udbenet kød.
 Erfaringsmæssigt vil der under denne toldkontingentordning i 1995 blive
 indført 13 000 tons frosset, ikke-udbenet kød med henblik på forarbejdning.
 For 1995 kan den mængde af kød med oprindelse i AVS-landene, som opfylder
 forarbejdningsindustriens krav, anslås til 7 000 tons ikke-udbenet kød.
 For 1995 vil de samlede disponible mængder til forarbejdning derfor være
 følgende:
 (tons)
 fersk kød 1 230 000
 frosset kød fra interventionsopkøb 100 000


text:
frosset kød indført under GATT-kontingentet 13 000
 frosset kød indført under AVS-konventionens ordning 7 000
 I ALT 1 350 000
 II. Industriens behov for kød til forarbejdning
 Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne, kan
 Fællesskabets behov for kød til forarbejdning i 1995 anslås til 1 400 000
 tons, udtrykt i ikke-udbenet kød.
 Heri er medregnet behovet for kød til fremstilling af konserves som nævnt i
 artikel 14, stk. 1, litra a), i forordning (EØF) nr. 805/68. Sidstnævnte
 mængde skønnes at andrage 210 000 tons.
 ---pagebreak--- -M
 KONKLUSION
 Af ovenstående fremgår, at behovet kun delvis kan imødekommes med de
 mængder, der er til rådighed af sådant kød i Fællesskabet.
 Det forventede EF-behov for 1995, for så vidt angår oksekød til
 forarbejdningsindustrien, bliver således på ca. 50 000 tons. For første
 halvdel af 1995 bliver mængden derfor 25 000 tons.
 I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 805/68
 opdeles denne mængde, således at der:
 for 12 500 tons kød, der er bestemt til fremstilling af konserves, som
 ikke indeholder andre væsentlige bestanddele end oksekød og sky, kan
 anvendes en fuldstændig suspension af importafgiften
 for 12 500 tons kød, der er bestemt til forarbejdningsindustrien, og som
 skal udnyttes til fremstilling af andre varer end den i første led
 nævnte konserves, kan anvendes en delvis suspension af importafgiften.
 udfærdiget i Bruxelles, den
 På Rådets vegne
 ---pagebreak--- A
 M131/da/06/94/ws/63110000.q 1Å,
 FINANSIERINGSOVERSIGT
 DATO
 1. BUDGETPOST ; Artikel 120 (told) BEVILLINGER : 13 712 mio. ECU
 Konto 1000 (importafgifter) 861 mio. ECU
 Artikel 210 (restitutioner) 1 452 mio. ECU
 2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE : Forslag til skønsmassig opgørelse over ungtyre af en vagt på 300 kg eller derunder
 « bestemt til opfedning, for perioden 1. januar til 30. juni 1995
 3. RETSGRUNDLAG : Artikel 13 i forordning (EØF) nr. 805/68
 4. FORMÅL : Behovet for EF-import af ungtyre til opfedning fastsattes til 99 000 dyr for første halvår af 1995
 5. FINANSIELLE VIRKNINGER 6-MÅNEDERSPERIODE INDEVÆRENDE REGNSKABSÅR FØLGENDE REGNSKABSAR
 (95) (96)
 5.0. UDGIFTER, SOM AFHOLDES
 - OVER EF-BUDGETTET
 (REST I TUT ION/XXXXXXXXXXXX) + 52 mio. ECU + 52 mio. ECU
 - xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx
 - XX xxxxx
 5.1. INDTÆGTER
 - EF's EGNE INDTÆGTER
 (AFGIFTER/TOLD) + 15,6 mio. ECU + 15,6 mio. ECU
 - xxxxxxxxx xxxxxx
 1997 1998 1999 2000
 5.0.1. OVERSLAG - UDGIFTER Foranstaltningen galder kun til 1995
 5.1.1. OVERSLAG - INDTÆGTER
 5.2. BEREGNING : Da sektoren er selvforsynende, sker der ingen indførsel uden denne indrømmelse.
 Afgift: 85 000 dyr x 230 kg x 1 450 ECU/t x 25% x 1,207 (DK) = + 8,6 mio. ECU(B)
 14 000 dyr x 230 kg x 1 450 ECU/t x 35% x 1,207 (DK) = + 2 mio. ECU(B)
 I ALT = + 10,6 mio. ECU(B)
 Told: 22 770 t (levendevagt) x 0,55 x 2 500 ECU/t (slagtet) x 16% = + 5,0 mio. ECU(B)
 Restitutioner: En tilsvarende mangde skal udføres:
 99 000 dyr x 300 kg (nettoslagtevagt) x 1 450 ECU/t x 1,207 (DK) - + 5 2 mio. ECU(B)
 6.0. ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER


text:
OPFØRT UNDER DET PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET ?
 JA/xxx
 6.1. ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET ?
 XX/XXX
 6.2. ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT ?
 xx/xxx
 6.3. SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PA FREMTIDIGE BUDGETTER ?
 xx/xxx
 BEMÆRKNINGER :
 FBF 1995 tager hensyn hertil,
 *•
 ---pagebreak--- M131/da/06/94/ws/63110000.q u>
 /i
 FINANSIERINGSOVERSIGT
 DATO
 1. BUDGETPOST : Artikel 120 (told) BEVILLINGER : 13 712 mio. ECU
 Konto 1000 (importafgifter) 861 mio. ECU
 Artikel 210 (restitutioner) 1 452 mio. ECU
 2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE : Forslag til skønsmassig opgørelse over ungtyre af en vagt på 300 kg eller derunder
 bestemt til opfedning, for perioden 1. januar til 30. juni 1995
 3. RETSGRUNDLAG : Artikel 13 i forordning (EØF) nr. 805/68
 4. FORMÅL : Behovet for EF-import af ungtyre til opfedning fastsattes til 99 000 dyr for første halvår af 1995
 5. FINANSIELLE VIRKNINGER 6-MÅNEDERSPERIODE INDEVÆRENDE REGNSKABSÅR FØLGENDE REGNSKABSÅR
 (95) (96)
 5.0. UDGIFTER, SOM AFHOLDES
 - OVER EF-BUDGETTET
 (RESTITUTION/xxxxxxxxxxxx) + 52 mio. ECU + 52 mio. ECU
 - xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx
 - XX xxxxx
 5.1. INDTÆGTER
 - EF's EGNE INDTÆGTER
 (AFGIFTER/TOLD) + 15,6 mio. ECU + 15,6 mio. ECU
 - XXXXXXXXX XXXXXX
 1997 1998 1999 2000
 5.0.1. OVERSLAG - UDGIFTER Foranstaltningen galder kun til 1995
 5.1.1. OVERSLAG - INDTÆGTER
 5.2. BEREGNING : Da sektoren er selvforsynende, sker der ingen indførsel uden denne .indrømmelse.
 Afgift: 85 000 dyr x 230 kg x 1 450 ECU/t x 25% x 1,207 (DK) = + 8,6 mio. ECU(B)
 14 000 dyr x 230 kg x 1 450 ECU/t x 35% x 1,207 (DK) = + 2 mio. ECU(B)
 I ALT = + 10,6 mio. ECU(B)
 Told: 22 770 t (levendevagt) x 0,55 x 2 500 ECU/t (slagtet) x 16% = + 5,0 mio. ECU(B)
 Restitutioner: En tiIsvarende mangde skal udføres:
 99 000 dyr x 300 "kg (nettoslagtevagt) x 1 450 ECU/t x 1,207 (DK) = + 5 2 mio. ECU(B)
 6.0. ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET ?
 JA/xxx
 6.1. ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET ?
 xx/xxx
 6.2. ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT ?
 xx/xxx
 6.3. SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PÅ FREMTIDIGE BUDGETTER ?
 XX/XXX
 BEMÆRKNINGER :
 FBF 1995 tager hensyn hertil.
 ---pagebreak--- ISSN 0254-1459
 ^7
 KOM(94) 511 endelig udg.
 DOKUMENTER
 03
 Katalognummer : CB-CO-94-538-DA-C
 ISBN 92-77-82362-3
 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
 Lr2985 Luxembourg
 •«ni9Mn.Mii.ai! »IMUIIIIIII i|ii
 nti::^


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22008A0814(02)
 Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Guinea-Bissau om status for Den Europæiske Unions mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Republikken Guinea-Bissau
 EU-Tidende nr. L 219 af 14/08/2008 s. 0066 - 0071
 OVERSÆTTELSEAftalemellem Den Europæiske Union og Republikken Guinea-Bissau om status for Den Europæiske Unions mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Republikken Guinea-BissauDEN EUROPÆISKE UNION, i det følgende benævnt "EU",på den ene side, ogREPUBLIKKEN GUINEA-BISSAU, i det følgende benævnt "værtsstaten",på den anden side,i det følgende tilsammen benævnt "parterne",ER — UNDER HENSYN TIL FØLGENDE:brevvekslingen mellem generalsekretæren/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Javier Solana, og Republikken Guinea-Bissaus præsident, João Bernardo Vieira, om en mulig EU-mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Republikken Guinea-BissauRådets fælles aktion 2008/112/FUSP af 12. februar 2008 om Den Europæiske Unions mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Republikken Guinea-Bissau (EU SSR Guinea-Bissau) [1],denne aftale anfægter ikke de rettigheder og forpligtelser, som parterne har i henhold til internationale aftaler og andre instrumenter om oprettelse af internationale domstole og tribunaler, herunder statutten for Den Internationale Straffedomstol —BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1Anvendelsesområde og definitioner1. Denne aftale finder anvendelse på Den Europæiske Unions mission og dens personel.2. Denne aftale finder kun anvendelse på værtsstatens område.3. I denne aftale forstås ved:a) "EU SSR Guinea-Bissau": den EU-mission, der er fastlagt i fælles aktion 2008/112/FUSP, herunder dens komponenter, styrker, enheder, hovedkvarter og personel, der er deployeret på værtsstatens område og stillet til rådighed for EU SSR Guinea-Bissaub) "missionschef": den missionschef for EU SSR Guinea-Bissau, som er udpeget af Rådet for Den Europæiske Unionc) "EU SSR Guinea-Bissaus personel": missionschefen, det personel, der er udstationeret af EU’s medlemsstater og EU-institutionerne samt af de stater, der ikke er medlemmer af EU, og som af EU er blevet indbudt til at deltage i EU SSR Guinea-Bissau, internationale medarbejdere, der er kontraktansat af EU SSR Guinea-Bissau og deployeret til forberedelse af, støtte for og gennemførelse af missionen, samt personel på tjenesterejse for en udsenderstat eller en EU-institution som led i missionen. Det omfatter ikke kommercielle entreprenører eller lokalt personeld) "hovedkvarter": EU SSR Guinea-Bissaus centrale hovedkvarter i Bissaue) "udsenderstat": en EU-medlemsstat eller en stat, der ikke er medlem af EU, som har udstationeret personel ved EU SSR Guinea-Bissauf) "faciliteter": alle bygninger, lokaler og områder, der er nødvendige for gennemførelse af EU SSR Guinea-Bissaus aktiviteter samt for indkvartering af EU SSR Guinea-Bissaus personelg) "lokalt personel": ansatte, der er statsborgere i eller har fast bopæl i værtsstaten.Artikel 2Almindelige bestemmelser1. EU SSR Guinea-Bissau og EU SSR Guinea-Bissaus personel skal overholde værtsstatens love og administrative bestemmelser og afstå fra enhver handling eller aktivitet, der er uforenelig med missionens mål.2. EU SSR Guinea-Bissau skal være uafhængig med hensyn til udførelsen af sine opgaver i henhold til denne aftale. Værtsstaten skal respektere, at EU SSR Guinea-Bissau er en enhed af international karakter.3. Missionschefen underretter regelmæssigt værtsstatens regering om, hvor stort et personel, der er udstationeret ved EU SSR Guinea-Bissau på værtsstatens område.Artikel 3Identifikation1. EU SSR Guinea-Bissaus personel modtager


text: og identificerer sig med et identitetskort fra EU SSR Guinea-Bissau, som det altid skal bære på sig. Værtsstatens relevante myndigheder modtager en model af EU SSR Guinea-Bissaus identitetskort.2. EU SSR Guinea-Bissaus køretøjer og andre transportmidler skal være tydeligt forsynet med EU SSR Guinea-Bissaus kendingsmærker og/eller nummerplader, hvoraf værtsstatens relevante myndigheder modtager et eksemplar.3. EU SSR Guinea-Bissau har ret til at opsætte EU’s flag ved sit hovedkvarter og andre steder, alene eller sammen med værtsstatens flag, efter afgørelse truffet af missionschefen. Nationale flag eller insignier for de nationale elementer, som udgør EU SSR Guinea-Bissau, kan opsættes eller sættes på EU SSR Guinea-Bissaus bygninger, køretøjer og uniformer efter afgørelse truffet af missionschefen.Artikel 4Grænsepassage og bevægelser på værtsstatens område1. EU SSR Guinea-Bissaus personel, aktiver og transportmidler skal passere værtsstatens grænse ved de officielle grænseovergangssteder, i søhavne og ad internationale luftkorridorer.2. Værtsstaten skal lette indrejse til og udrejse fra værtsstatens område for EU SSR Guinea-Bissau og EU SSR Guinea-Bissaus personel. Bortset fra paskontrol ved indrejse til og udrejse fra værtsstatens område er EU SSR Guinea-Bissaus personel ved forevisning af bevis for deltagelse i missionen undtaget fra bestemmelser om pas, toldkontrol, visum og indvandring samt enhver form for indvandringskontrol på værtsstatens område.3. EU SSR Guinea-Bissaus personel er undtaget fra værtsstatens bestemmelser om registrering af og kontrol med udlændinge, men opnår ikke ret til varigt ophold eller bopæl på værtsstatens område.4. EU SSR Guinea-Bissaus aktiver og transportmidler, der til støtte for missionen føres ind i, gennem eller ud af værtsstatens område, er fritaget for at skulle medføre materielfortegnelser og enhver anden tolddokumentation samt for kontrol.5. Køretøjer og luftfartøjer, der anvendes til støtte for missionen, er ikke omfattet af lokale licens- eller registreringskrav. De relevante internationale standarder og bestemmelser finder fortsat anvendelse. Om nødvendigt kan der indgås supplerende ordninger som omhandlet i artikel 19.6. EU SSR Guinea-Bissaus personel kan føre motorkøretøjer, sejle fartøjer og flyve luftfartøjer på værtsstatens område, hvis det har gyldigt nationalt eller internationalt henholdsvis kørekort, skibsførercertifikat eller pilotcertifikat. Værtsstaten skal acceptere kørekort eller tilladelser, der bæres af EU SSR Guinea-Bissaus personel, som gyldige uden betaling af skatter eller afgifter.7. EU SSR Guinea-Bissau og EU SSR Guinea-Bissaus personel og køretøjer, luftfartøjer eller andre transportmidler samt udstyr og forsyninger har fri og ubegrænset bevægelsesfrihed på værtsstatens område, herunder i værtsstatens territorialfarvand og luftrum. Om nødvendigt kan der indgås supplerende ordninger som omhandlet i artikel 19.8. Med henblik på missionen kan EU SSR Guinea-Bissaus personel og lokalt personel, der er ansat af EU SSR Guinea-Bissau, ved tjenesterejser benytte veje, broer, færger, lufthavne og havne uden betaling af afgifter, gebyrer, vejafgifter, skatter og lignende. EU SSR Guinea-Bissau er ikke fritaget for at betale rimelige gebyrer for bestilte og modtagne ydelser på samme betingelser som dem, der gælder for værtsstatens personel.Artikel 5Privilegier og immuniteter, som værtsstaten indrømmer EU SSR Guinea-Bissau1. EU SSR Guinea-Bissaus lokaler er ukrænkelige. Værtsstatens repræsentanter har kun adgang til dem med tilladelse fra missionschefen.2. EU SSR Guinea-Bissaus lokaler og disses inventar og andre aktiver samt transportmidler nyder immunitet med hensyn til ransagning, rekvisition, arrest eller tvangsfuldbyrdelse.3.


text: EU SSR Guinea-Bissau, dens ejendom og dens aktiver, uanset lokalisering og ejerskab, nyder immunitet med hensyn til enhver form for retsforfølgning.4. EU SSR Guinea-Bissaus arkiver og dokumenter er ukrænkelige på et hvilket som helst tidspunkt, og uanset hvor de måtte befinde sig.5. EU SSR Guinea-Bissaus officielle korrespondance er ukrænkelig. Ved officiel korrespondance forstås al korrespondance vedrørende missionen og dens funktioner.6. EU SSR Guinea-Bissau er for indkøbte og importerede varer, præsterede tjenesteydelser og lokaler, som anvendes med henblik på missionen, fritaget for alle nationale, regionale og kommunale afgifter, skatter og gebyrer af lignende art. EU SSR Guinea-Bissau er ikke fritaget for afgifter, skatter eller gebyrer, der udgør betaling for præsterede tjenesteydelser.7. Værtsstaten tillader indførsel af genstande til brug for missionen og fritager disse for al told og alle gebyrer, vejafgifter, skatter og lignende afgifter bortset fra betaling for lager- og fragtydelser samt tilsvarende ydelser.Artikel 6Privilegier og immuniteter, som værtsstaten indrømmer EU SSR Guinea-Bissaus personel1. EU SSR Guinea-Bissaus personel må hverken fængsles eller tilbageholdes.2. EU SSR Guinea-Bissaus personels dokumenter, korrespondance og ejendom er ukrænkelige, medmindre der er tale om gennemførelsesforanstaltninger, som er tilladt i henhold til stk. 6.3. EU SSR Guinea-Bissaus personel nyder under alle vilkår immunitet med hensyn til værtsstatens strafferetlige jurisdiktion. EU SSR Guinea-Bissaus personels immunitet med hensyn til værtsstatens strafferetlige jurisdiktion kan ophæves af udsenderstaten eller den pågældende EU-institution. En sådan ophævelse skal altid være eksplicit.4. EU SSR Guinea-Bissaus personel nyder immunitet med hensyn til værtsstatens civilretlige og administrative jurisdiktion for så vidt angår mundtlige eller skriftlige udtalelser og alle handlinger, det udfører som led i udøvelsen af sine officielle funktioner. Hvis der indledes civil retssag mod EU SSR Guinea-Bissaus personel ved en domstol i værtsstaten, skal missionschefen og den kompetente myndighed i udsenderstaten eller EU-institutionen omgående underrettes. Før sagen indledes ved domstolen, skal missionschefen og den kompetente myndighed i udsenderstaten eller EU-institutionen over for vedkommende domstol attestere, om den pågældende handling blev begået af EU SSR Guinea-Bissaus personel som led i udøvelsen af dettes officielle funktioner. Hvis handlingen blev begået som led i udøvelsen af officielle funktioner, må retssagen ikke indledes, og bestemmelserne i artikel 16 finder anvendelse. Hvis handlingen ikke blev begået som led i udøvelsen af officielle funktioner, kan retssagen fortsættes. Den attestering, der afgives af missionschefen og den kompetente myndighed i udsenderstaten eller EU-institutionen, er bindende i forhold til jurisdiktionen i værtsstaten, som ikke kan anfægte den.Hvis EU SSR Guinea-Bissaus personel indleder en retssag, afskærer dette det fra at påberåbe sig jurisdiktionel immunitet med hensyn til ethvert krav/enhver appel, der er direkte forbundet med den principale påstand.5. EU SSR Guinea-Bissaus personel er ikke forpligtet til at vidne i retten.6. Der må ikke træffes nogen gennemførelsesforanstaltninger over for EU SSR Guinea-Bissaus personel, medmindre det sagsøges i en civil retssag, der ikke vedrører dets officielle funktioner. Ejendom tilhørende EU SSR Guinea-Bissaus personel, som af missionschefen attesteres som værende nødvendig for udøvelsen af dets officielle funktioner, må ikke konfiskeres med henblik på fuldbyrdelse af en dom, retsafgørelse eller kendelse. I civile retssager må EU SSR Guinea-Bissaus personel ikke


text: underkastes nogen begrænsninger i dets personlige frihed eller nogen anden tvangsforanstaltning.7. EU SSR Guinea-Bissaus personels immunitet med hensyn til værtsstatens jurisdiktion fritager det ikke for at være underlagt de respektive udsenderstaters jurisdiktioner.8. EU SSR Guinea-Bissaus personel er med hensyn til tjenesteydelser præsteret for EU SSR Guinea-Bissau undtaget fra eventuelle bestemmelser om social sikring i værtsstaten.9. EU SSR Guinea-Bissaus personel er fritaget for enhver form for beskatning i værtsstaten af de vederlag og honorarer, som EU SSR Guinea-Bissau eller udsenderstaterne betaler det, samt af enhver indkomst, der modtages uden for værtsstaten.10. Værtsstaten tillader i overensstemmelse med eventuelle love og administrative bestemmelser, den måtte vedtage, indførsel af genstande til EU SSR Guinea-Bissaus personels personlige brug og fritager disse for al told og alle skatter og lignende afgifter bortset fra betaling for lager- og fragtydelser samt tilsvarende ydelser. Værtsstaten tillader også eksport af sådanne genstande. For så vidt angår varer og tjenesteydelser, der købes på hjemmemarkedet, er EU SSR Guinea-Bissaus personel fritaget for merværdiafgift og skatter i henhold til værtsstatens lovgivning.11. EU SSR Guinea-Bissaus personels personlige bagage er fritaget for kontrol, medmindre der er vægtige grunde til at antage, at den indeholder genstande, der ikke er til EU SSR Guinea-Bissaus personels personlige brug, eller genstande, hvis import eller eksport i værtsstaten er forbudt ved lov eller underlagt karantæneregler. En sådan kontrol må kun udføres i nærværelse af det berørte personel ved EU SSR Guinea-Bissau eller en bemyndiget repræsentant for EU SSR Guinea-Bissau.Artikel 7Lokalt personelLokalt personel nyder kun privilegier og immuniteter i det omfang, dette tillades af værtsstaten. Værtsstaten skal dog udøve sin jurisdiktion over dette personel på en sådan måde, at det ikke i urimeligt omfang griber forstyrrende ind i udførelsen af missionens funktioner.Artikel 8Strafferetlig jurisdiktionEn udsenderstats kompetente myndigheder kan på værtsstatens område udøve den strafferetlige og disciplinære jurisdiktion, de er tillagt i henhold til udsenderstatens lovgivning, over alt EU SSR Guinea-Bissaus personel, der er underlagt udsenderstatens relevante lovgivning.Artikel 9Sikkerhed1. Værtsstaten har det fulde ansvar for med sin egen kapacitet at garantere sikkerheden for EU SSR Guinea-Bissaus personel.2. Med henblik herpå træffer værtsstaten alle nødvendige foranstaltninger til EU SSR Guinea-Bissaus og EU SSR Guinea-Bissaus personels beskyttelse og sikkerhed. Alle specifikke bestemmelser herom, som værtsstaten foreslår, skal godkendes af missionschefen, inden de iværksættes. Værtsstaten tillader og støtter uden vederlag aktiviteter i forbindelse med medicinsk evakuering af EU SSR Guinea-Bissaus personel. Om nødvendigt kan der indgås supplerende ordninger som omhandlet i artikel 19.Artikel 10Uniform1. EU SSR Guinea-Bissaus personel bærer national uniform eller civil beklædning med tydelig identifikation af EU SSR Guinea-Bissau.2. Uniform bæres efter regler udstedt af missionschefen.Artikel 11Samarbejde og adgang til oplysninger1. Værtsstaten samarbejder fuldt ud med og yder fuld støtte til EU SSR Guinea-Bissau og EU SSR Guinea-Bissaus personel.2. På anmodning, og når det er nødvendigt af hensyn til gennemførelsen af EU SSR Guinea-Bissaus mission, sikrer værtsstaten, at EU SSR Guinea-Bissaus personel får reel adgang til:a) bygninger, lokaler, områder og officielle køretøjer, der kontrolleres af værtsstatenb) dokumenter, materiale og oplysninger, der kontrolleres af værtsstaten, og som er relevante for EU SSR Guinea-Bissaus mandat.Om


text: nødvendigt kan der indgås supplerende ordninger som omhandlet i artikel 19.3. Missionschefen og værtsstaten konsulterer regelmæssigt hinanden og træffer passende foranstaltninger for at sikre tætte og gensidige forbindelser på alle relevante niveauer. Værtsstaten kan udpege en forbindelsesofficer ved EU SSR Guinea-Bissau.Artikel 12Værtsstatens støtte og indgåelse af kontrakter1. Værtsstaten bistår på anmodning EU SSR Guinea-Bissau med at finde egnede lokaler.2. Værtsstaten stiller lokaler, der ejes af værtsstaten, og lokaler, der ejes af private juridiske enheder, gratis til rådighed, hvis de er nødvendige for udførelsen af EU SSR Guinea-Bissaus administrative og operative aktiviteter og er ledige.3. Værtsstaten bistår, så vidt dens midler og kapacitet rækker, ved forberedelsen, etableringen og gennemførelsen af samt støtten til missionen, herunder med samplacerede lokaler og udstyr til EU SSR Guinea-Bissaus eksperter.4. Bistanden og støtten fra værtsstaten til missionen ydes på samme betingelser som bistanden og støtten til værtsstatens personel.5. Lovvalg i forbindelse med kontrakter, der indgås af EU SSR Guinea-Bissau i værtsstaten, fastsættes i de respektive kontrakter.6. Det kan i kontrakten fastsættes, at den procedure for bilæggelse af tvister, der er omhandlet i artikel 16, stk. 3 og 4, finder anvendelse på tvister, der skyldes kontraktens gennemførelse.Artikel 13Ændringer af lokalerEU SSR Guinea-Bissau er bemyndiget til at opføre, ombygge eller på anden måde ændre lokaler, når dette er nødvendigt af operative hensyn.Værtsstaten kan ikke kræve erstatning af EU SSR Guinea-Bissau for sådanne opførelser, ombygninger eller ændringer.Artikel 14Personel ved EU SSR Guinea-Bissau, der er afgået ved døden1. Missionschefen har ret til at forestå og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til hjemtransport af personel ved EU SSR Guinea-Bissau, der er afgået ved døden, samt af den pågældende persons personlige ejendele.2. Der foretages ikke obduktion af deltagere i EU SSR Guinea-Bissau uden udsenderstatens samtykke og overværelse af en repræsentant for EU SSR Guinea-Bissau og/eller den pågældende stat.3. Værtsstaten og EU SSR Guinea-Bissau samarbejder i videst muligt omfang med henblik på hurtig hjemtransport af personel ved EU SSR Guinea-Bissau, der er afgået ved døden.Artikel 15Kommunikation1. EU SSR Guinea-Bissau kan installere og drive radiosende- og modtageanlæg samt satellitsystemer. Den rådfører sig med værtsstatens kompetente myndigheder for at undgå konflikter vedrørende brug af de dertil egnede frekvenser. Værtsstaten giver gratis adgang til frekvensspektret.2. EU SSR Guinea-Bissau har ret til ubegrænset radio- (herunder satellitradio, bærbar eller håndholdt radio-), telefon-, telegraf- og faxkommunikation samt anden kommunikation og til at installere de nødvendige anlæg til opretholdelse af sådan kommunikation inden for og mellem EU SSR Guinea-Bissaus lokaler, herunder ret til at trække kabler og jordledninger til brug for operationen.3. EU SSR Guinea-Bissau kan inden for sine egne lokaler træffe foranstaltninger til befordring af post, der er adresseret til eller afsendt af EU SSR Guinea-Bissau og/eller EU SSR Guinea-Bissaus personel.Artikel 16Erstatningskrav ved død, tilskadekomst, skade eller tab1. EU SSR Guinea-Bissau og EU SSR Guinea-Bissaus personel drages ikke til ansvar for skade på eller tab af privat eller statslig ejendom, der er forbundet med operativ nødvendighed eller skyldes aktiviteter i forbindelse med borgerlige uroligheder eller beskyttelse af EU SSR Guinea-Bissau.2. Med henblik på afgørelse ved mindelig ordning skal erstatningskrav for skade


text: på eller tab af privat eller statslig ejendom, der ikke er omfattet af stk. 1, samt erstatningskrav for personers død eller tilskadekomst samt skade på eller tab af EU SSR Guinea-Bissaus ejendom forelægges for EU SSR Guinea-Bissau via værtsstatens kompetente myndigheder for så vidt angår erstatningskrav fra juridiske og fysiske personer i værtsstaten eller for værtsstatens kompetente myndigheder for så vidt angår erstatningskrav fra EU SSR Guinea-Bissau.3. Hvis der ikke kan findes en mindelig ordning, forelægges erstatningskravet for en kravskommission, der er ligeligt sammensat af repræsentanter for EU SSR Guinea-Bissau og repræsentanter for værtsstaten. Afgørelserne vedrørende erstatningskravene træffes i fællesskab.4. Hvis der ikke kan opnås en ordning i kravskommissionen, skal tvistena) for erstatningskrav på til og med 40000 EUR bilægges ved diplomatiske midler mellem værtsstaten og repræsentanter for EUb) for erstatningskrav på mere end det i litra a) nævnte beløb forelægges for en voldgiftsdomstol, hvis afgørelser er bindende.5. Voldgiftsdomstolen sammensættes af tre voldgiftsmænd, idet én voldgiftsmand udpeges af værtsstaten, én voldgiftsmand af EU SSR Guinea-Bissau og den tredje af værtsstaten og EU SSR Guinea-Bissau i fællesskab. Har én af parterne ikke udpeget nogen voldgiftsmand inden to måneder, eller kan der ikke opnås enighed mellem værtsstaten og EU SSR Guinea-Bissau om udpegelsen af den tredje voldgiftsmand, udpeges den pågældende voldgiftsmand af præsidenten for De Europæiske Fællesskabers Domstol.6. EU SSR Guinea-Bissau og værtsstatens administrative myndigheder indgår en administrativ ordning for at fastlægge kravskommissionens og domstolens mandat, hvilken procedure der skal anvendes i disse instanser, og under hvilke betingelser erstatningskravene skal fremsættes.Artikel 17Forbindelser og tvister1. Alle spørgsmål, der opstår i forbindelse med anvendelsen af denne aftale, drøftes i fællesskab af repræsentanter for EU SSR Guinea-Bissau og værtsstatens kompetente myndigheder.2. I mangel af forudgående bilæggelse løses tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale udelukkende med diplomatiske midler mellem værtsstaten og repræsentanter for EU.Artikel 18Andre bestemmelser1. Når der i denne aftale henvises til EU SSR Guinea-Bissaus og EU SSR Guinea-Bissaus personels privilegier, immuniteter og rettigheder, er værtsstatens regering ansvarlig for, at værtsstatens lokale myndigheder implementerer og overholder sådanne privilegier, immuniteter og rettigheder.2. Intet i denne aftale tilsigter eller kan anses for at fravige rettigheder, som en EU-medlemsstat eller en anden stat, der bidrager til EU SSR Guinea-Bissau, har ifølge andre aftaler.Artikel 19GennemførelsesbestemmelserMed henblik på gennemførelsen af denne aftale kan operative, administrative og tekniske spørgsmål gøres til genstand for separate ordninger, som skal indgås mellem missionschefen og værtsstatens administrative myndigheder.Artikel 20Ikrafttræden og ophør1. Denne aftale træder i kraft på dagen for undertegnelsen og forbliver i kraft indtil den dato, hvor det sidste personel ved EU SSR Guinea-Bissau er udrejst som meddelt af EU SSR Guinea-Bissau.2. Uanset stk. 1 anses bestemmelserne i artikel 4, stk. 8, artikel 5, stk. 1, 2, 3, 6 og 7, artikel 6, stk. 1, 3, 4, 6, 8, 9 og 10, artikel 13 og artikel 16 for at finde anvendelse fra den dato, hvor det første personel ved EU SSR Guinea-Bissau blev deployeret, hvis denne dato er tidligere end datoen for denne aftales ikrafttræden.3. Aftalen kan ændres ved skriftlig aftale mellem


text:
13 . 8 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 224/23
 DEN BLANDEDE KOMITÉS AFGØRELSE Nr. 2/74
 om indførelse af en forenklet procedure for udstedelse af varecertifikat EUR.1
 DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR — byde tilfredsstillende garanti for kontrollen med
 varernes oprindelsesstatus .
 under henvisning til overenskomsten mellem Det eu 2. Toldmyndighederne skal nægte at give autorisa
 ropæiske økonomiske Fællesskab og republikken tion til en eksportør, som ikke tilbyder de garantier,
 Island, undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, der skønnes nødvendige.
 under henvisning til protokol nr. 3 angående defini 3 . Toldmyndighederne kan til enhver tid tilbage
 tionen af begrebet » varer med oprindelsesstatus « og kalde autorisationen . Tilbagekaldelse skal ske, når en
 angående metoderne for administrativt samarbejde, autoriseret eksportør ikke længere opfylder de betin
 særlig artiklerne 16 og 28 , og gelser eller ikke længere tilbyder de garantier, der
 omhandles i de foregående stykker.
 ud fra følgende betragtning :
 Formaliteterne i forbindelse med udstedelsen af vare Artikel 4
 certifikat EUR.1 kan lettes i betydeligt omfang for de
 eksportører, som ofte gennemfører eksportforretnin 1 . Autorisationen indebærer, efter toldmyndighe
 ger; betingelserne og retningslinjerne for denne let dernes valg, at rubrik nr. 11 »Toldvæsenets påtegnin
 telse bør fastsættes —
 ger« på varecertifikat EUR.1
 a) enten forud af toldvæsenet i eksportlandet atteste
 res med det kompetente toldsteds stempel samt
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
 påtrykt eller håndskreven underskrift af en told
 embedsmand ved det pågældende toldsted, eller
 Artikel 1 b ) af den autoriserede eksportør forsynes med et
 særligt stempel, som er godkendt af eksportlan
 Som undtagelse fra artikel 8 , stk. 1 , 2 og 5 , og artik dets toldmyndigheder, og som er i overensstem
 lerne 9 og 10 i protokol nr. 3 indføres ved denne melse med det i bilaget afbillede stempelaftryk.
 afgørelse en forenklet procedure for udstedelse af Dette stempel kan påtrykkes certifikatformularen.
 varecertifikat EUR.1 i overensstemmelse med neden
 stående regler. 2. I de i stk. 1 , litra a) omhandlede tilfælde skal
 rubrik nr. 7 » Bemærkninger« på varecertifikat EUR.1
 Artikel 2 forsynes med en af følgende påtegninger : » Forenklet
 procedure «, » Vereinfachtes Verfahren «, » Simplified
 procedure «, » Procédure simplifiée «, » Procedura sem
 I forbindelse med udstedelse af varecertifikat EUR.1 i plificata «, » Vereenvoudigde procedure «, »Einföldun
 henhold til artikel 8 i protokol nr. 3 kan toldmyndig afgreidslu «.
 hederne i eksportlandet fritage enhver eksportør, i det
 følgende benævnt » autoriseret eksportør«, både for 3 . Toldmyndighederne i eksportlandet kan i
 at frembyde varen på eksportlandets toldsteder og for tilfælde af forenklet procedure foreskrive anvendelsen
 at indgive anmodning om udstedelse af et varecertifi af varecertifikater EUR.1 forsynet med et karakteri
 kat EUR.1 for de pågældende varer, forudsat at den stisk mærke, gennem hvilket certifikaterne kan identi
 pågældende opfylder betingelserne i artikel 3 , og at ficeres .
 vedkommende agter at gennemføre transaktioner, for
 hvilke der kan udstedes et varecertifikat EUR.1 .
 Artikel 5
 Artikel 3
 1. Toldmyndighedernes autorisation skal især an
 give :
 1. Den i artikel 2 omhandlede autorisation


text:
gives
 kun til en eksportør, der ofte foretager eksportforret a) de betingelser, som skal overholdes ved udfærdi
 ninger, og som over for toldmyndighederne kan til gelse af anmodninger om varecertifikater EUR.1 ,
 ---pagebreak--- Nr. L 224/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 13 . 8 . 74
 b ) bestemmelser om opbevaring i mindst 2 år af an 2. Den autoriserede eksportør skal i rubrik nr. 13
 modningerne samt de varecertifikater EUR.l , der » Anmodning om undersøgelse « på varecertifikat
 er blevet anvendt ved udstedelsen af andre vare EUR.l i givet fald anføre navn og adresse på den
 certifikater EUR.l i medfør af artikel 8 , stk. 2, i toldmyndighed, der er kompetent til at kontrollere
 protokol nr. 3 , certifikatet.
 c) samt i de i artikel 4, stk. 1 , litra b ) nævnte
 tilfælde, den toldmyndighed, der er kompetent til
 at udføre den efterfølgende kontrol, der omhand Artikel 8
 les i artikel 19 i Den blandede Komités afgørelse
 nr. 3/73 . Toldmyndighederne i eksportlandet kan hos de auto
 riserede eksportører foretage enhver kontrol, som
 2. Efter bestemmelser fastsat af toldmyndighederne skønnes påkrævet. Eksportøren er forpligtet til at un
 kan det pålægges den autoriserede eksportør at un derkaste sig denne kontrol.
 derrette toldmyndighederne om varesendingers afsen
 delse, med henblik på at gøre det muligt for det kom
 petente toldsted eventuelt at foretage en kontrol in Artikel 9
 den varernes afsendelse.
 Toldmyndighederne i eksportlandet kan udelukke
 Artikel 6 visse varekategorier fra de i artikel 1 omhandlede let
 telser.
 I tilfælde, hvor artikel 20 i Den blandede Komités
 afgørelse nr. 3/73 finder anvendelse under den i
 nærværende afgørelse omhandlede forenklede proce Artikel 10
 dure, skal de påtegninger, som er omfattet af nævnte
 artikel, attesteres enten med eksportlandets kompe Denne afgørelse berører ikke anvendelsen af Fælles
 tente toldsteds stempel eller med det særlige stempel, skabets, medlemsstaternes og Islands forskrifter om
 som ér nævnt i artikel 4, stk. 1 , litra b ). Sidstnævnte toldformaliteter og benyttelse af tolddokumenter.
 stempel kan påtrykkes certifikatformularen.
 Artikel 7
 Artikel 11
 1. I de i artikel 4, stk. 1 , omhandlede tilfælde
 udfyldes rubrik nr. 11 » Toldvæsenets påtegninger« i Denne afgørelse finder tilsvarende anvendelse, når de
 varecertifikat EUR.l i givet fald af den autoriserede i artikel 13 , stk. 3 , i Den blandede Komités afgørelse
 eksportør. nr. 10/73 omhandlede varecertifikater anvendes .
 Udfærdiget i Bruxelles, den 8 . juli 1974.
 På Den blandede Komités vegne
 R. de KERGORLAY
 Formand
 Sekretærerne
 O. EGILSSON M. C. SAOT
 ---pagebreak--- 13 . 8 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 224/25
 BILAG
 (x ) Eksportlandets kendebogstaver eller våbenmærke.
 (2) Sådanne oplysninger som er nødvendige for identificeringen af den autoriserede eksportør.


text:
 14.10.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 269/44
 AFGØRELSE NR. 1/2005 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMMISSION EF-EFTA FOR FORENKLING AF FORMALITETERNE I SAMHANDELEN
 den 4. oktober 2005
 om en opfordring til Rumænien om at tiltræde konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen
 (2005/711/EF)
 DEN BLANDEDE KOMMISSION HAR —
 under henvisning til konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen (1), i det følgende benævnt »konventionen«, særlig artikel 11, stk. 3, og,
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Som forberedelse til Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union bør samhandelen med dette land lettes gennem en forenkling af formaliteterne i samhandelen mellem dette land, Det Europæiske Fællesskab, Republikken Island, Kongeriget Norge og Schweiz.
 (2)
 Med henblik på en sådan forenkling bør Rumænien opfordres til at tiltræde konventionen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Rumænien opfordres i overensstemmelse med konventionens artikel 11a på basis af en brevveksling mellem Rådet for Den Europæiske Union og Rumænien, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, til at blive kontraherende part i konventionen fra den 1. januar 2006.
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Basel, den 4. oktober 2005.
 På Den Blandede Kommissions vegne
 Rudolf DIETRICH
 Formand
 (1) EFT L 134 af 22.5.1987, s. 2. Senest ændret ved afgørelse nr. 2/95 (EFT L 117 af 14.5.1996, s. 18).
 Hr.,
 Jeg har den ære hermed at underrette Dem om afgørelse nr. 1/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for forenkling af formaliteterne i samhandelen den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at blive kontraherende part i konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen.
 Rumæniens tiltrædelse af konventionen kan effektueres ved deponering af tiltrædelsesinstrumentet i generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union sammen med en oversættelse af konventionen til Rumæniens officielle sprog i overensstemmelse med konventionens artikel 11a.
 Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 Generalsekretæren
 Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union
 Rumænien,
 som noterer sig afgørelse nr. 1/2005 truffet af Den Blandede Kommission EF-EFTA for forenkling af formaliteterne i samhandelen den 4. oktober 2005 om en opfordring til Rumænien om at blive kontraherende part i konventionen af 20. maj 1987 om forenkling af formaliteterne i samhandelen,
 som ønsker at blive part i konventionen,
 tiltræder HERVED konventionen,
 vedlægger HERVED dette instrument en oversættelse af konventionen til Rumæniens officielle sprog,
 erklærer HERVED, at Rumænien accepterer de forskellige henstillinger og afgørelser, som Den Blandede Kommission EF-EFTA for forenkling af formaliteterne i samhandelen måtte træffe mellem den 4. oktober 2005 og datoen for Rumæniens faktiske tiltrædelse i overensstemmelse med konventionens artikel 11a.
 Udfærdiget i ...
 På Rumæniens vegne


text:
 Avis juridique important
 |
 21993A1231(09)
 Aftale i form af brevvekslinger mellem Det Europæiske Fællesskab og Canadas regering om fiskeri - Aftalememorandum
 EF-Tidende nr. L 340 af 31/12/1993 s. 0003 - 0014 den finske specialudgave: kapitel 4 bind 5 s. 0172 den svenske specialudgave: kapitel 4 bind 5 s. 0172
 AFTALEi form af brevvekslinger mellem Det Europaeiske Faellesskab og Canadas regering om fiskeriA. Skrivelse fra Canada Hr. . . . . . ., Jeg henviser til forhandlingerne mellem Canadas og Det Europaeiske Faellesskabs delegationer, der fandt sted i Bruxelles den 16. 17. december 1992 og vedroerte bilaterale fiskeriforbindelser. Disse forhandlinger foerte den 17. december 1992 til parafering af vedlagte aftalememorandum om en fiskeriaftale mellem Det Europaeiske Faellesskab og Canadas regering, som tager sigte paa, at der i overensstemmelse med De Forenede Nationers havretskonvention og konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedroerende fiskeriet i det nordvestlige Atlanterhav fra 1978 tilvejebringes en effektiv bevarelse og baeredygtig udnyttelse af det nordvestlige Atlanterhavs fiskeressourcer. Jeg vil endvidere foreslaa, at denne skrivelse, som er autentisk paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, og vedfoejede aftalememorandum, hvis Faellesskabet er indforstaaet hermed, sammen med Deres svarskrivelse med angivelse af en saadan indforstaaelse, udgoer en fiskeriaftale mellem Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab, som traeder i kraft paa datoen for Deres svarskrivelse. Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne af Canadas regeringAFTALEMEMORANDUM om en fiskeriaftale mellem Det Europaeiske Faellesskab og Canadas regering Canadas og Det Europaeiske Faellesskabs delegationer har forhandlet om en bilateral fiskeriaftale i Bruxelles, den 16. 17. december 1992, Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab (i det foelgende benaevnt »parterne«), henviser til rammeaftalen for handelsmaessigt og oekonomisk samarbejde mellem Canada og Det Europaeiske Faellesskab fra 1976; henviser til erklaeringen fra 1990 om forbindelserne mellem EF og Canada, hvor begge parter bekraefter deres hensigt om at styrke deres samarbejde om sager af faelles interesse, isaer inden for internationale organer; tager i betragtning, at parterne har forpligtet sig til et naert samarbejde i alle internationale fora med henblik paa at fremme den faktiske gennemfoerelse af De Forenede Nationers havretskonvention i overensstemmelse med folkeretten, saerlig med hensyn til bevarelse og udnyttelse af de levende havressourcer; henviser til konventionen fra 1978 om det fremtidige multilaterale samarbejde vedroerende fiskeriet i det nordvestlige Atlanterhav, saerlig til at parterne har forpligtet sig til over for egne statsborgere at gennemfoere forslag til aktioner i faellesskab vedroerende regulering af fiskeri i det regulerede omraade, som er vedtaget i henhold til konventionens artikel XI; tager i betragtning, at parterne er bekymrede over fiskebestandenes tilstand i det nordvestlige Atlanterhav, saerlig den hoeje fiskeridoedelighed og fangsten af yngel, som hindrer genopbygning af bestandene; tager i betragtning, at parterne er enige om, at en effektiv gennemfoerelse af de foranstaltninger, der blev vedtaget af fiskerikommissionen paa det fjortende aarlige NAFO-moede, saerlig dem, der angaar mindstemaskestoerrelser og mindstemaal, maa forventes at begraense fiskeridoedeligheden og fangsten af yngel; tager i betragtning, at situationen er alvorlig, og at tidligere begraensninger


text: i fangstmulighederne ikke har medfoert tilsvarende fald i fiskeridoedeligheden; tager i betragtning, at parterne er enige om, at fiskeriindsatsen i det NAFO-regulerede omraade boer forvaltes saaledes, at bestandene kan genopbygges; tager i betragtning, at Canada i 1992 indfoerte et moratorium for fiskeri efter torsk i 2J3KL i den canadiske fiskerizone for at sikre bevarelsen af bestanden, og at det paa det fjortende aarlige NAFO-moede blev besluttet at forbyde direkte fiskeri paa denne bestand i 3L i det NAFO-regulerede omraade i 1993; tager i betragtning, at parterne, baade bilateralt og inden for NAFO, samarbejder om at udvikle og vedtage foranstaltninger, der kan sikre en effektiv international inspektion og kontrol af fiskeriaktiviteter i det NAFO-regulerede omraade; tager i betragtning, at parterne, baade individuelt og inden for NAFO, overvejer foranstaltninger, der kan forbedre ligevaegten mellem fiskeriindsatsen og de tilladte fangstmuligheder i det NAFO-regulerede omraade; tager i betragtning, at parterne er enige om, at den omstaendighed at fartoejer omflager til en stat, som ikke er kontraherende part i NAFO-konventionen, med henblik paa at fiske uden begraensninger i det NAFO-regulerede omraade, udgoer en uacceptabel trussel mod bevarelsen af fiskebestanden i det nordvestlige Atlanterhav, henviser til, at Det Videnskabelige Raad under NAFO har observeret, at fartoejer, hvis flagstater ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, fisker i det NAFO-regulerede omraade med finmaskede redskaber i strid med de bevarelsesforanstaltninger, der er fastsat af de kontraherende parter, og saaledes modarbejder, at konventionens maalsaetninger opfyldes, henviser til, at parterne har samarbejdet inden for NAFO om forholdsregler mod fiskeri i strid med NAFO's bevarelsesforanstaltninger, som udoeves af fartoejer, hvis flagstater ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, og at parterne desuden har soegt at samarbejde med de paagaeldende flagstater for at faa dem til at traekke deres fartoejer ud af det NAFO-regulerede omraade, erkender, at de skridt, der er taget af flagstater, som ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, ikke har fjernet den nuvaerende trussel mod bevarelsen af det NAFO-regulerede omraade, erkender, at begge parter for at forbedre inspektionen og kontrollen i det NAFO-regulerede omraade har vedtaget og gennemfoert foranstaltninger i forbindelse med NAFO-indsatsen, som omfatter foelgende: a) identifikation og maerkning af fiskerfartoejer og redskaber i henhold til NAFO-standarderb) mulighed for loebende udveksling af oplysninger om overvaagning og kontrol samt udveksling af inspektoererc) luftovervaagning i forbindelse med NAFO's ordning for faelles international inspektion og overvaagning samt behandling af rapporter om luftovervaagningd) NAFO's hall-systeme) sikring af, at de kompetente myndigheder straks tager skridt til at gennemfoere de undersoegelser, der er noedvendige for at dokumentere formodede overtraedelser af NAFO's bevarelses- og haandhaevelsesforanstaltninger, og at sagen straks forfoelges retsligt eller administrativtf) kontrol med udnyttelsen af kvoter (dvs. fangster set i forhold til kvoter) og med, om fiskeriforbud overholdes, ved at der foretages inspektion i det NAFO-regulerede omraade og ved inspektioner af landinger, erkender, at begge parter fra den 1. januar 1993 gennemfoerer foelgende foranstaltninger, der er vedtaget i NAFO: a) en observatoerordning paa forsoegsplan i 18 maanederb) krav til fartoejsfoereren om at fremvise stuveplaner eller produktionslogboeger for NAFO-inspektoerernec) mindstemaal for torsk og fladfiskd) standardmaskestoerrelse paa


text: 130 mm for bundfisk med to undtagelser, der er accepteret af NAFOe) bestemmelser om utilsigtede bifangsterf) en et-netsregel (bortstuvning af redskaber, det ikke er tilladt at anvende i det NAFO-regulerede omraade). I. Parterne er blevet enige oma) at samarbejde om at fremme en effektiv bevarelse og baeredygtig udnyttelse af det nordvestlige Atlanterhavs fiskeressourcerb) at efterkomme NAFO-beslutningerne om forvaltning og bevarelse af fiskeriet i overensstemmelse med deres rettigheder og forpligtelser i henhold til NAFO-konventionenc) at stoette, at NAFO's Fiskerikommission traeffer forvaltnings- og bevarelsesforanstaltninger, der er i overensstemmelse med artikel XI i NAFO-konventionen i betragtning af det samarbejde mellem Canada og EF, der bidrog til de forvaltnings- og bevarelsesbeslutninger, der blev truffet paa det aarlige NAFO-moede i 1992. I henhold til naevnte artikel skal Canada fortsat underrette Fiskerikommissionen om foranstaltninger og beslutninger vedroerende forvaltning og bevarelsed) at fastlaegge maader, hvorpaa det fremtidige oekonomiske og handelsmaessige samarbejde mellem Canada og EF paa fiskeriomraadet kan fremmese) at foere konsultationer med henblik paa at forelaegge faelles forslag, som ikke beroerer internationale rettigheder og forpligtelser, paa det aarlige NAFO-moede i 1993 om: - en maeglingsordning til loesning af eventuelle tvister mellem NAFO's kontraherende parter, i tilfaelde af at indsigelsesproceduren anvendes paa en maade, der kan modarbejde, at NAFO-konventionens maalsaetninger opfyldes- foranstaltninger, der kan forhindre, at fartoejer, hvis flagstater ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, fisker i det NAFO-regulerede omraade og saaledes modarbejder, at NAFO-konventionens maalsaetninger opfyldes, saerlig foranstaltninger, der gaelder flagstater, som ikke i tide traeffer effektive foranstaltninger i forbindelse med deres statsborgeres eller fartoejers fiskeriaktiviteter i det NAFO-regulerede omraade- yderligere foranstaltninger, herunder mulighed for at forhindre import af fisk, der er fanget i det NAFO-regulerede omraade af fartoejer, hvis flagstater ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionenf) at gennemfoere foranstaltninger, der skal forebygge, at fartoejer omflager til stater, som ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, med henblik paa at fiske uden begraensninger i det NAFO-regulerede omraade i strid med NAFO's bevarelses- og haandhaevelsesforanstaltningerg) at samarbejde om at gennemfoere og forbedre foranstaltninger, der skal sikre en effektiv overvaagning og inspektion af fiskeriaktiviteterne i det NAFO-regulerede omraade, saaledes at de vedtagne forvaltningsforanstaltninger overholdesh) at samarbejde inden for NAFO om at udvikle og gennemfoere yderligere foranstaltninger, der skal forbedre ligevaegten mellem fiskeriindsatsen og de tilladte fangstmuligheder, samt at traeffe de nationale foranstaltninger, der er noedvendige for at sikre, at saadanne foranstaltninger gennemfoeres effektivti) at nedsaette et faelles embedsmandsudvalg paa hoejt niveau, der moedes efter behov, dog mindst én gang om aaret, for at vurdere, om aftalen fungerer, og om parterne gennemfoerer foranstaltningernej) at sikre en passende skaerpelse af NAFO's bevarelses- og haandhaevelsesforanstaltninger og af deres egne bestemmelser om deres fartoejers fiskeri i det NAFO-regulerede omraade, - idet Faellesskabet fra 1993 skal udoeve mindst den samme kontrol over for EF-fartoejer som i 1992 for at sikre, at fangsterne ikke overskrider kvoterne, ved at fiskeri indstilles, naar kvoterne skoennes opbrugt, og ved at fiskeriindsatsen (antal fartoejer og fiskedage) begraenses i forhold til kvoter og andre tilladte fangstmuligheder for at sikre effektiv overvaagning og kontrolk) fortsat at have inspektionsfartoejer i det NAFO-regulerede


text: omraade til at foretage inspektion ifoelge ordningen for faelles international inspektion og overvaagning paa naermere fastsatte betingelser, - idet EF-Kommissionen i 1993, som det var tilfaeldet i 1992, med dette formaal agter at placere et inspektionsfartoej i det NAFO-regulerede omraade i ti maaneder- idet EF-Kommissionen, naar der ikke er noget EF-inspektionsfartoej i omraadet, og naar det er praktisk muligt for begge parter, udpeger fiskeriinspektoerer til at udfoere NAFO-inspektionsopgaver fra canadiske inspektionsfartoejerl) fortsat i 1993, og uden at foregribe eventuelle aendringer i de efterfoelgende aar efter faelles overenskomst, at gennemfoere kvartaarlige evalueringer af Canadas og EF's overvaagning og inspektion samt af de indsamlede data, herunder fangstrapporterne fra deres fartoejer i det NAFO-regulerede omraade for at sikre en praecis og ajourfoert bestemmelse af det faktiske kvoteforbrug. II. Vedroerende torsk i 2J3KLParterne erkender, at NAFO's Videnskabelige Raad siden 1986 har konstateret, at gennemsnitlig 5 % af bestandens biomasse aarligt skoennes at forefindes i det NAFO-regulerede omraade oga) tager i betragtning, at Canada hvert aar vil anmode NAFO's Videnskabelige Raad om at foretage en vurdering af bestandens stoerrelse under hensyntagen til alle relevante videnskabelige oplysninger, herunder undersoegelsesresultater og supplerende oplysninger fra Canadas Atlantic Fisheries Scientific Advisory Committeeb) erkender, at Canada hvert aar fastsaetter en samlet tilladt fangstmaengde (TAC), og at NAFO's Fiskerikommission fastsaetter og tildeler en maengde til de kontraherende parter for det NAFO-regulerede omraade, som svarer til 5 % af TAC'en, i henhold til den fordelingsnoegle, Kommissionen har fastsat, og i overensstemmelse med NAFO-konventionenc) er enige om at stoette beslutninger, som NAFO's Fiskerikommission traeffer paa baggrund af information og raadgivning fra NAFO's Videnskabelige Raad vedroerende 5 % af TAC'en, og som er i overensstemmelse med Canadas beslutninger om forvaltning og bevarelse. III. Parterne bemaerker, at den canadiske regering har beslutteta) at tillade, at EF-fiskerfartoejer anloeber og benytter canadiske havne i henhold til canadiske love, bestemmelser og praksisb) at lade saadanne maengder, som ifoelge Canada overstiger det canadiske fiskeribehov, indgaa i EF-tildelingerne paa vilkaar, som svarer til de ordninger, der giver andre udenlandske fartoejer mulighed for at fiske i den canadiske fiskerizone, under hensyntagen til EF's traditionelle oenske om i det omfang, der er overskydende maengder til raadighed, at faa tildelt kvoter af bundfisk (isaer arter som f.eks. roedfisk, skaerising og hellefisk)c) at tillade, at EF-fartoejer deltager sammen med canadiske selskaber i handelsarrangementer i forbindelse med udviklingsprogrammer eller andre fiskeriprogrammer, der er led i den canadiske regerings politik. IV. Parterne er enige om, a) at intet i denne aftale griber ind i multilaterale konventioner, hvori Canada og EF eller Canada eller nogen af EF's medlemsstater er parter, eller parternes indstilling til noget spoergsmaal vedroerende havrettenb) at denne aftale ingen indflydelse har paa afgraensningen af oekonomiske zoner eller af fiskerizoner mellem Canada og EF's medlemsstaterc) at denne aftale traeder i kraft ved undertegnelsen, hvorved den afloeser den fiskeriaftale mellem Canadas regering og Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, som blev undertegnet den 30. december 1981d) at de underretter hinanden, hvis der opstaar problemer med at fortolke eller gennemfoere ovenstaaende aftaler og foranstaltninger, og i saa fald anmoder


text: om, at der afholdes bilaterale konsultationer hurtigst muligt, for at problemerne kan loesese) at de hver isaer, hvis der ikke findes nogen loesning paa trods af deres bestraebelser, kan opsige aftalen uden varsel 60 dage efter den dato, hvor de fra den anden part har modtaget den i litra d) omhandlede anmodning om konsultationer. B. Skrivelse fra Det Europaeiske Faellesskab Hr. . . . . . ., Jeg anerkender hermed modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd: »Jeg henviser til forhandlingerne mellem Canadas og Det Europaeiske Faellesskabs delegationer, der fandt sted i Bruxelles den 16. 17. december 1992 og vedroerte bilaterale fiskeriforbindelser. Disse forhandlinger foerte den 17. december 1992 til parafering af vedlagte aftalememorandum om en fiskeriaftale mellem Det Europaeiske Faellesskab og Canadas regering, som tager sigte paa, at der i overensstemmelse med De Forenede Nationers havretskonvention og konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedroerende fiskeriet i det nordvestlige Atlanterhav fra 1978 tilvejebringes en effektiv bevarelse og baeredygtig udnyttelse af det nordvestlige Atlanterhavs fiskeressourcer. Jeg vil endvidere foreslaa, at denne skrivelse, som er autentisk paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, og vedfoejede aftalememorandum, hvis Faellesskabet er indforstaaet hermed, sammen med Deres svarskrivelse med angivelse af en saadan indforstaaelse, udgoer en fiskeriaftale mellem Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab, som traeder i kraft paa datoen for Deres svarskrivelse.«Jeg kan meddele Dem, at Det Europaeiske Faellesskab er indforstaaet med indholdet af Deres skrivelse. Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne af Raadet for Den Europaeiske UnionAFTALEMEMORANDUM om en fiskeriaftale mellem Det Europaeiske Faellesskab og Canadas regering Canadas og Det Europaeiske Faellesskabs delegationer har forhandlet om en bilateral fiskeriaftale i Bruxelles, den 16. 17. december 1992, Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab (i det foelgende benaevnt »parterne«), henviser til rammeaftalen for handelsmaessigt og oekonomisk samarbejde mellem Canada og Det Europaeiske Faellesskab fra 1976; henviser til erklaeringen fra 1990 om forbindelserne mellem EF og Canada, hvor begge parter bekraefter deres hensigt om at styrke deres samarbejde om sager af faelles interesse, isaer inden for internationale organer; tager i betragtning, at parterne har forpligtet sig til et naert samarbejde i alle internationale fora med henblik paa at fremme den faktiske gennemfoerelse af De Forenede Nationers havretskonvention i overensstemmelse med folkeretten, saerlig med hensyn til bevarelse og udnyttelse af de levende havressourcer; henviser til konventionen fra 1978 om det fremtidige multilaterale samarbejde vedroerende fiskeriet i det nordvestlige Atlanterhav, saerlig til at parterne har forpligtet sig til over for egne statsborgere at gennemfoere forslag til aktioner i faellesskab vedroerende regulering af fiskeri i det regulerede omraade, som er vedtaget i henhold til konventionens artikel XI; tager i betragtning, at parterne er bekymrede over fiskebestandenes tilstand i det nordvestlige Atlanterhav, saerlig den hoeje fiskeridoedelighed og fangsten af yngel, som hindrer genopbygning af bestandene; tager i betragtning, at parterne er enige om, at en effektiv gennemfoerelse af de foranstaltninger, der blev vedtaget af fiskerikommissionen paa det fjortende aarlige NAFO-moede, saerlig dem, der


text: angaar mindstemaskestoerrelser og mindstemaal, maa forventes at begraense fiskeridoedeligheden og fangsten af yngel; tager i betragtning, at situationen er alvorlig, og at tidligere begraensninger i fangstmulighederne ikke har medfoert tilsvarende fald i fiskeridoedeligheden; tager i betragtning, at parterne er enige om, at fiskeriindsatsen i det NAFO-regulerede omraade boer forvaltes saaledes, at bestandene kan genopbygges; tager i betragtning, at Canada i 1992 indfoerte et moratorium for fiskeri efter torsk i 2J3KL i den canadiske fiskerizone for at sikre bevarelsen af bestanden, og at det paa det fjortende aarlige NAFO-moede blev besluttet at forbyde direkte fiskeri paa denne bestand i 3L i det NAFO-regulerede omraade i 1993; tager i betragtning, at parterne, baade bilateralt og inden for NAFO, samarbejder om at udvikle og vedtage foranstaltninger, der kan sikre en effektiv international inspektion og kontrol af fiskeriaktiviteter i det NAFO-regulerede omraade; tager i betragtning, at parterne, baade individuelt og inden for NAFO, overvejer foranstaltninger, der kan forbedre ligevaegten mellem fiskeriindsatsen og de tilladte fangstmuligheder i det NAFO-regulerede omraade; tager i betragtning, at parterne er enige om, at den omstaendighed at fartoejer omflager til en stat, som ikke er kontraherende part i NAFO-konventionen, med henblik paa at fiske uden begraensninger i det NAFO-regulerede omraade, udgoer en uacceptabel trussel mod bevarelsen af fiskebestanden i det nordvestlige Atlanterhav, henviser til, at Det Videnskabelige Raad under NAFO har observeret, at fartoejer, hvis flagstater ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, fisker i det NAFO-regulerede omraade med finmaskede redskaber i strid med de bevarelsesforanstaltninger, der er fastsat af de kontraherende parter, og saaledes modarbejder, at konventionens maalsaetninger opfyldes, henviser til, at parterne har samarbejdet inden for NAFO om forholdsregler mod fiskeri i strid med NAFO's bevarelsesforanstaltninger, som udoeves af fartoejer, hvis flagstater ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, og at parterne desuden har soegt at samarbejde med de paagaeldende flagstater for at faa dem til at traekke deres fartoejer ud af det NAFO-regulerede omraade, erkender, at de skridt, der er taget af flagstater, som ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, ikke har fjernet den nuvaerende trussel mod bevarelsen af det NAFO-regulerede omraade, erkender, at begge parter for at forbedre inspektionen og kontrollen i det NAFO-regulerede omraade har vedtaget og gennemfoert foranstaltninger i forbindelse med NAFO-indsatsen, som omfatter foelgende: a) identifikation og maerkning af fiskerfartoejer og redskaber i henhold til NAFO-standarderb) mulighed for loebende udveksling af oplysninger om overvaagning og kontrol samt udveksling af inspektoererc) luftovervaagning i forbindelse med NAFO's ordning for faelles international inspektion og overvaagning samt behandling af rapporter om luftovervaagningd) NAFO's hall-systeme) sikring af, at de kompetente myndigheder straks tager skridt til at gennemfoere de undersoegelser, der er noedvendige for at dokumentere formodede overtraedelser af NAFO's bevarelses- og haandhaevelsesforanstaltninger, og at sagen straks forfoelges retsligt eller administrativtf) kontrol med udnyttelsen af kvoter (dvs. fangster set i forhold til kvoter) og med, om fiskeriforbud overholdes, ved at der foretages inspektion i det NAFO-regulerede omraade og ved inspektioner af landinger, erkender, at begge parter fra den 1. januar 1993 gennemfoerer foelgende foranstaltninger, der er vedtaget i NAFO: a) en


text: observatoerordning paa forsoegsplan i 18 maanederb) krav til fartoejsfoereren om at fremvise stuveplaner eller produktionslogboeger for NAFO-inspektoerernec) mindstemaal for torsk og fladfiskd) standardmaskestoerrelse paa 130 mm for bundfisk med to undtagelser, der er accepteret af NAFOe) bestemmelser om utilsigtede bifangsterf) en et-netsregel (bortstuvning af redskaber, det ikke er tilladt at anvende i det NAFO-regulerede omraade). I. Parterne er blevet enige oma) at samarbejde om at fremme en effektiv bevarelse og baeredygtig udnyttelse af det nordvestlige Atlanterhavs fiskeressourcerb) at efterkomme NAFO-beslutningerne om forvaltning og bevarelse af fiskeriet i overensstemmelse med deres rettigheder og forpligtelser i henhold til NAFO-konventionenc) at stoette, at NAFO's Fiskerikommission traeffer forvaltnings- og bevarelsesforanstaltninger, der er i overensstemmelse med artikel XI i NAFO-konventionen i betragtning af det samarbejde mellem Canada og EF, der bidrog til de forvaltnings- og bevarelsesbeslutninger, der blev truffet paa det aarlige NAFO-moede i 1992. I henhold til naevnte artikel skal Canada fortsat underrette Fiskerikommissionen om foranstaltninger og beslutninger vedroerende forvaltning og bevarelsed) at fastlaegge maader, hvorpaa det fremtidige oekonomiske og handelsmaessige samarbejde mellem Canada og EF paa fiskeriomraadet kan fremmese) at foere konsultationer med henblik paa at forelaegge faelles forslag, som ikke beroerer internationale rettigheder og forpligtelser, paa det aarlige NAFO-moede i 1993 om: - en maeglingsordning til loesning af eventuelle tvister mellem NAFO's kontraherende parter, i tilfaelde af at indsigelsesproceduren anvendes paa en maade, der kan modarbejde, at NAFO-konventionens maalsaetninger opfyldes- foranstaltninger, der kan forhindre, at fartoejer, hvis flagstater ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, fisker i det NAFO-regulerede omraade og saaledes modarbejder, at NAFO-konventionens maalsaetninger opfyldes, saerlig foranstaltninger, der gaelder flagstater, som ikke i tide traeffer effektive foranstaltninger i forbindelse med deres statsborgeres eller fartoejers fiskeriaktiviteter i det NAFO-regulerede omraade- yderligere foranstaltninger, herunder mulighed for at forhindre import af fisk, der er fanget i det NAFO-regulerede omraade af fartoejer, hvis flagstater ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionenf) at gennemfoere foranstaltninger, der skal forebygge, at fartoejer omflager til stater, som ikke er kontraherende parter i NAFO-konventionen, med henblik paa at fiske uden begraensninger i det NAFO-regulerede omraade i strid med NAFO's bevarelses- og haandhaevelsesforanstaltningerg) at samarbejde om at gennemfoere og forbedre foranstaltninger, der skal sikre en effektiv overvaagning og inspektion af fiskeriaktiviteterne i det NAFO-regulerede omraade, saaledes at de vedtagne forvaltningsforanstaltninger overholdesh) at samarbejde inden for NAFO om at udvikle og gennemfoere yderligere foranstaltninger, der skal forbedre ligevaegten mellem fiskeriindsatsen og de tilladte fangstmuligheder, samt at traeffe de nationale foranstaltninger, der er noedvendige for at sikre, at saadanne foranstaltninger gennemfoeres effektivti) at nedsaette et faelles embedsmandsudvalg paa hoejt niveau, der moedes efter behov, dog mindst én gang om aaret, for at vurdere, om aftalen fungerer, og om parterne gennemfoerer foranstaltningernej) at sikre en passende skaerpelse af NAFO's bevarelses- og haandhaevelsesforanstaltninger og af deres egne bestemmelser om deres fartoejers fiskeri i det NAFO-regulerede omraade, - idet Faellesskabet fra 1993 skal udoeve mindst den samme kontrol over for EF-fartoejer som i 1992 for at sikre, at fangsterne ikke overskrider kvoterne, ved at fiskeri indstilles, naar kvoterne skoennes opbrugt, og ved at fiskeriindsatsen (antal fartoejer og


text: fiskedage) begraenses i forhold til kvoter og andre tilladte fangstmuligheder for at sikre effektiv overvaagning og kontrolk) fortsat at have inspektionsfartoejer i det NAFO-regulerede omraade til at foretage inspektion ifoelge ordningen for faelles international inspektion og overvaagning paa naermere fastsatte betingelser, - idet EF-Kommissionen i 1993, som det var tilfaeldet i 1992, med dette formaal agter at placere et inspektionsfartoej i det NAFO-regulerede omraade i ti maaneder- idet EF-Kommissionen, naar der ikke er noget EF-inspektionsfartoej i omraadet, og naar det er praktisk muligt for begge parter, udpeger fiskeriinspektoerer til at udfoere NAFO-inspektionsopgaver fra canadiske inspektionsfartoejerl) fortsat i 1993, og uden at foregribe eventuelle aendringer i de efterfoelgende aar efter faelles overenskomst, at gennemfoere kvartaarlige evalueringer af Canadas og EF's overvaagning og inspektion samt af de indsamlede data, herunder fangstrapporterne fra deres fartoejer i det NAFO-regulerede omraade for at sikre en praecis og ajourfoert bestemmelse af det faktiske kvoteforbrug. II. Vedroerende torsk i 2J3KLParterne erkender, at NAFO's Videnskabelige Raad siden 1986 har konstateret, at gennemsnitlig 5 % af bestandens biomasse aarligt skoennes at forefindes i det NAFO-regulerede omraade oga) tager i betragtning, at Canada hvert aar vil anmode NAFO's Videnskabelige Raad om at foretage en vurdering af bestandens stoerrelse under hensyntagen til alle relevante videnskabelige oplysninger, herunder undersoegelsesresultater og supplerende oplysninger fra Canadas Atlantic Fisheries Scientific Advisory Committeeb) erkender, at Canada hvert aar fastsaetter en samlet tilladt fangstmaengde (TAC), og at NAFO's Fiskerikommission fastsaetter og tildeler en maengde til de kontraherende parter for det NAFO-regulerede omraade, som svarer til 5 % af TAC'en, i henhold til den fordelingsnoegle, Kommissionen har fastsat, og i overensstemmelse med NAFO-konventionenc) er enige om at stoette beslutninger, som NAFO's Fiskerikommission traeffer paa baggrund af information og raadgivning fra NAFO's Videnskabelige Raad vedroerende 5 % af TAC'en, og som er i overensstemmelse med Canadas beslutninger om forvaltning og bevarelse. III. Parterne bemaerker, at den canadiske regering har beslutteta) at tillade, at EF-fiskerfartoejer anloeber og benytter canadiske havne i henhold til canadiske love, bestemmelser og praksisb) at lade saadanne maengder, som ifoelge Canada overstiger det canadiske fiskeribehov, indgaa i EF-tildelingerne paa vilkaar, som svarer til de ordninger, der giver andre udenlandske fartoejer mulighed for at fiske i den canadiske fiskerizone, under hensyntagen til EF's traditionelle oenske om i det omfang, der er overskydende maengder til raadighed, at faa tildelt kvoter af bundfisk (isaer arter som f.eks. roedfisk, skaerising og hellefisk)c) at tillade, at EF-fartoejer deltager sammen med canadiske selskaber i handelsarrangementer i forbindelse med udviklingsprogrammer eller andre fiskeriprogrammer, der er led i den canadiske regerings politik. IV. Parterne er enige om, a) at intet i denne aftale griber ind i multilaterale konventioner, hvori Canada og EF eller Canada eller nogen af EF's medlemsstater er parter, eller parternes indstilling til noget spoergsmaal vedroerende havrettenb) at denne aftale ingen indflydelse har paa afgraensningen af oekonomiske zoner eller af fiskerizoner mellem Canada og EF's medlemsstaterc) at denne aftale traeder i kraft ved undertegnelsen, hvorved den afloeser den fiskeriaftale mellem Canadas regering og Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, som blev undertegnet den 30.


text: december 1981d) at de underretter hinanden, hvis der opstaar problemer med at fortolke eller gennemfoere ovenstaaende aftaler og foranstaltninger, og i saa fald anmoder om, at der afholdes bilaterale konsultationer hurtigst muligt, for at problemerne kan loesese) at de hver isaer, hvis der ikke findes nogen loesning paa trods af deres bestraebelser, kan opsige aftalen uden varsel 60 dage efter den dato, hvor de fra den anden part har modtaget den i litra d) omhandlede anmodning om konsultationer. A. Brev fra Canada Hr. . . . . . ., Under henvisning til fiskeriaftalen mellem Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab undertegnet i dag, henvender jeg mig herved til Dem angaaende den beslutning, der skal tages om fordeling mellem NAFO-medlemmerne af de 5 % af den samlede tilladte fangstmaengde af torsk i 2J3KL, som aarligt er til raadighed i det NAFO-regulerede omraade. Jeg har den aere herved at bekraefte, at Canada og Faellesskabet paa det aarlige NAFO-moede i 1993 vil foreslaa, at EF's andel af de 5 % skal udgoere to tredjedele. Jeg tager til efterretning, at Faellesskabet vil begraense sine fangster af torsk i 2J3KL til den andel, der er godkendt af NAFO. Canada bemaerker sig, at Raadet for Den Europaeiske Union forbereder bestemmelser i forbindelse med reformen af den faelles fiskeripolitik, herunder nye kontrolforanstaltninger og en licensordning for EF-fartoejer, der fisker i det NAFO-regulerede omraade, som er egnet til at styre fiskeriindsatsen (antal fartoejer og fiskedage) med henblik paa at sikre, at fangsterne svarer til de fastsatte kvoter og andre tilladte fangstmuligheder, samt tilbagetraekning af licenserne i tilfaelde af overtraedelser. Jeg har den aere at foreslaa, at dette brev, som har samme gyldighed paa engelsk og fransk, tillige med Deres brev af samme dato udgoer en integrerende del af fiskeriaftalen mellem Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab, der er undertegnet i dag. Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa Canadas regerings vegneB. Brev fra Faellesskabet Hr. . . . . . ., Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med foelgende ordlyd: »Under henvisning til fiskeriaftalen mellem Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab undertegnet i dag, henvender jeg mig herved til Dem angaaende den beslutning, der skal tages om fordeling mellem NAFO-medlemmerne af de 5 % af den samlede tilladte fangstmaengde af torsk i 2J3KL, som aarligt er til raadighed i det NAFO-regulerede omraade. Jeg har den aere herved at bekraefte, at Canada og Faellesskabet paa det aarlige NAFO-moede i 1993 vil foreslaa, at EF's andel af de 5 % skal udgoere to tredjedele. Jeg tager til efterretning, at Faellesskabet vil begraense sine fangster af torsk i 2J3KL til den andel, der er godkendt af NAFO. Canada bemaerker sig, at Raadet for Den Europaeiske Union forbereder bestemmelser i forbindelse med reformen af den faelles fiskeripolitik, herunder nye kontrolforanstaltninger og en licensordning for EF-fartoejer, der fisker i det NAFO-regulerede omraade, som er egnet til at styre fiskeriindsatsen (antal fartoejer og fiskedage) med henblik paa at


text: sikre, at fangsterne svarer til de fastsatte kvoter og andre tilladte fangstmuligheder, samt tilbagetraekning af licenserne i tilfaelde af overtraedelser. Jeg har den aere at foreslaa, at dette brev, som har samme gyldighed paa engelsk og fransk, tillige med Deres brev af samme dato udgoer en integrerende del af fiskeriaftalen mellem Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab, der er undertegnet i dag.«Jeg har den aere at bekraefte, at Faellesskabet er indforstaaet med indholdet af Deres brev, og at Deres brev tillige med det brev, saaledes som De foreslaar, udgoer en integrerende del af fiskeriaftalen mellem Canadas regering og Det Europaeiske Faellesskab, der er undertegnet i dag. Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne afRaadet for Den Europaeiske Union


text:
 4.10.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 270/37
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 113/2012
 af 15. juni 2012
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 95/2012 af 30. april 2012 (1).
 (2)
 Kommissionens afgørelse 2011/385/EU af 28. juni 2011 om anerkendelse af Ecuador i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF med hensyn til uddannelses- og bevisudstedelsessystemerne for søfartserhverv (2) skal indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/517/EU af 25. august 2011 om anerkendelse af Aserbajdsjan i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende (3) skal indarbejdes i aftalen.
 (4)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/520/EU af 31. august 2011 om anerkendelse af Marokko i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende (4) skal indarbejdes i aftalen —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 56jh (Kommissionens afgørelse 2011/259/EU) i bilag XIII til aftalen:
 »56ji.
 32011 D 0385: Kommissionens afgørelse 2011/385/EU af 28. juni 2011 om anerkendelse af Ecuador i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF med hensyn til uddannelses- og bevisudstedelsessystemerne for søfartserhverv (EUT L 170 af 30.6.2011, s. 38).
 56jj.
 32011 D 0517: Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/517/EU af 25. august 2011 om anerkendelse af Aserbajdsjan i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende (EUT L 220 af 26.8.2011, s. 22).
 56jk.
 32011 D 0520: Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/520/EU af 31. august 2011 om anerkendelse af Marokko i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende (EUT L 226 af 1.9.2011, s. 10).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af afgørelse 2011/385/EU og gennemførelsesafgørelse 2011/517/EU og 2011/520/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 16. juni 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (5).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juni 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Fungerende formand
 (1) EUT L 248 af 13.9.2012, s. 33.
 (2) EUT L 170 af 30.6.2011, s. 38.
 (3) EUT L 220 af 26.8.2011, s. 22.
 (4) EUT L 226 af 1.9.2011, s. 10.
 (5) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 23.12.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 367/10
 AFTALE
 mellem Den Europæiske Union og Canada om toldsamarbejde vedrørende spørgsmål om forsyningskædesikkerhed
 DEN EUROPÆISKE UNION og CANADA (»de kontraherende parter«) —
 SOM ERKENDER behovet for at øge forsyningskædesikkerheden fra første til sidste led i Canada og Den Europæiske Union og samtidig skabe bedre vilkår for lovlig samhandel,
 SOM ANERKENDER de langvarige, nære og frugtbare relationer mellem toldmyndighederne i Canada og i Den Europæiske Union,
 SOM ERKENDER, at disse relationer kan forbedres ved et tættere samarbejde inden for containersikkerhed og andre spørgsmål, som vedrører forsyningskædesikkerhed, idet samarbejdet så vidt muligt baseres på gensidig anerkendelse af risikostyringsteknikker, risikostandarder, sikkerhedskontroller og handelspartnerskabsprogrammer,
 SOM ØNSKER at etablere en ramme for fremtidigt samarbejde om forbedring af praksis inden for forsyningskædesikkerhed, som vil kunne bidrage til at øge den toldrelaterede effektivitet og derved sikre forsyningskædesikkerhed fra første til sidste led og skabe bedre vilkår for lovlig samhandel, hvilket vil være til gavn for begge parters erhvervsliv,
 SOM ØNSKER at udvikle en strategi, hvorved Canada og Den Europæiske Union kan samarbejde på lastinspektionsområdet,
 SOM BYGGER videre på de grundlæggende elementer i Verdenstoldorganisationens SAFE-ramme (Framework of Standards to Secure and Facilitate Global Trade),
 SOM HENHOLDER SIG til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om toldsamarbejde og gensidig bistand i toldspørgsmål, der trådte i kraft den 1. januar 1998 (»toldsamarbejdsaftalen«), og ønsker at udvide omfanget af nævnte aftale ved hjælp af en aftale om et specifikt anliggende i overensstemmelse med artikel 23 i toldsamarbejdsaftalen,
 SOM ANERKENDER, at der blev nedsat et blandet toldsamarbejdsudvalg i henhold til artikel 20 i toldsamarbejdsaftalen til at drage omsorg for, at toldsamarbejdsaftalen fungerer korrekt, og som bl.a. skal træffe de foranstaltninger, som er nødvendige for toldsamarbejdet i overensstemmelse med målene i toldsamarbejdsaftalen og for udvidelsen af toldsamarbejdsaftalen med sigte på at øge toldsamarbejdet og supplere det inden for specifikke sektorer og områder —
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1
 I denne aftale forstås ved »toldmyndighed«:
 —
 i Den Europæiske Union de kompetente tjenestegrene i Europa-Kommissionen og toldmyndighederne i Den Europæiske Unions medlemsstater
 —
 i Canada det eller de statslige organer, som Canada har tildelt ansvaret for administrationen af sin toldlovgivning.
 Artikel 2
 De kontraherende parter samarbejder om spørgsmål vedrørende forsyningskædesikkerhed og dermed forbundet risikostyring.
 Artikel 3
 De kontraherende parters respektive toldmyndigheder skal forvalte dette samarbejde.
 Artikel 4
 De kontraherende parters samarbejde består i at:
 a)
 styrke de toldrelaterede aspekter af sikringen af den internationale samhandels logistikkæde og samtidig skabe bedre vilkår for den lovlige samhandel
 b)
 etablere minimumstandarder for risikostyringsteknikker og de dermed forbundne krav og programmer i det omfang, det er praktisk muligt
 c)
 arbejde hen imod og, hvor det er hensigtsmæssigt, etablere gensidig anerkendelse af risikostyringsteknikker, risikostandarder, sikkerhedskontroller, forsyningskædesikkerheds- og handelspartnerskabsprogrammer, herunder tilsvarende foranstaltninger til lettelse af samhandel
 d)
 udveksle oplysninger om forsyningskædesikkerhed og risikostyring; enhver udveksling af oplysninger under denne aftale er underlagt bestemmelserne om oplysningers fortrolighed og beskyttelse af personoplysninger i artikel 16 i toldsamarbejdsaftalen og alle bestemmelser om fortrolighed og beskyttelse af privatlivets fred i de kontraherende