text:
anses for mest ugunstig efter udførelse af holdbarhedsprøvningen beskrevet i punkt 8.2.4.2, 8.2.4.4 og 8.2.4.5 i henhold til forskriften i punkt 7.2.3.2.6.
 1.2.
 Kontrol af holdbarheden af automatiske retractorer
 Efter bestemmelserne i punkt 8.2.4.2, suppleret med prøvningerne i punkt 8.2.4.4 og 8.2.4.5 ifølge forskriften i punkt 7.2.3.1.3.
 1.3.
 Prøvning af gjordenes styrke efter konditionering
 Efter metoden beskrevet i punkt 7.2.4.2 efter konditionering i henhold til forskrifterne i punkt 8.2.5.2.1 til 8.2.5.2.5.
 1.3.1. Prøvning af gjordenes styrke efter konditionering med slid
 Ifølge metoden beskrevet i punkt 7.2.4.2 efter konditionering i henhold til forskrifterne i punkt 8.2.5.2.6.
 1.4.
 Mikroglideprøvning
 Efter metoden beskrevet i punkt 8.2.3 i dette regulativ.
 1.5.
 Energioptagelse
 Efter bestemmelserne i punkt 7.1.2 i dette regulativ.
 1.6.
 Efterprøvning af barnefastholdelsesanordningens præstationer ved den pågældende dynamiske prøve
 Efter forskrifterne i punkt 8.1.3 med eventuelle lukkebeslag forkonditioneret efter forskrifterne i punkt 7.2.1.7, således at de pågældende forskrifter i punkt 7.1.4 (for barnefastholdelsesanordningens samlede præstationer) og punkt 7.2.1.8.1 (for funktion af eventuelle belastede lukkebeslag) er opfyldt.
 1.7.
 Temperaturprøvning
 Efter bestemmelserne i punkt 7.1.5. i dette regulativ.
 2. AFPRØVNINGSFREKVENS OG -RESULTATER
 2.1. Hyppigheden af prøvning efter forskrifterne i punkt 1.1 til 1.5 og 1.7 ovenfor skal baseres på en statistisk kontrolleret stikprøveudtagning svarende til den, der anvendes ved rutinemæssig kvalitetssikring, og skal udføres mindst én gang om året.
 2.2. Minimumbetingelserne for kontrol af overensstemmelsen af barnefastholdelsesanordninger i kategorierne »universal«, »semi-universal« og »begrænset« i forbindelse med de dynamiske prøvninger i henhold til punkt 1.6 ovenfor.
 I forståelse med de relevante myndigheder overvåger indehaveren af en godkendelse overensstemmelseskontrollen efter metoden med batchkontrol (punkt 2.2.1) eller metoden med løbende kontrol (punkt 2.2.2).
 2.2.1. Batchkontrol af barnefastholdelsesanordninger
 2.2.1.1. Indehaveren af godkendelsen skal inddele barnefastholdelsesanordningerne i batches, som er så ensartede som mulig med hensyn til de råvarer eller mellemprodukter, der indgår i produktionen (forskellige farver på skallen, forskellige selefabrikater) og med hensyn til produktionsbetingelserne. Antallet i en batch må ikke overstige 5 000 enheder.
 Efter aftale med de relevante myndigheder kan prøvninger udføres af den tekniske tjeneste eller under godkendelsesindehaverens ansvar.
 2.2.1.2. Der skal udtages en prøve fra hver batch i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.2.1.4. Prøven kan udtages, før batchen er komplet, men mindst 20 % af batchen skal være produceret.
 2.2.1.3. Barnefastholdelsesanordningerne og antallet af dynamiske prøvninger, der skal udføres, er angivet i punkt 2.2.1.4.
 2.2.1.4. For at kunne accepteres, skal en batch af barnefastholdelsesanordninger opfylde følgende betingelser:
 Antal stk. i batchen
 Antal prøver/karakteristika for barnefastholdelsesanordningen
 Antal prøver i alt
 Godkendelseskriterier
 Afvisningskriterier
 Kontrolniveau
 N<500
 1. = 1MH
 1
 0
 —
 Almindelige
 2. = 1MH
 2
 1
 2
 500<N<5 000
 1. = 1MH + 1LH
 2
 0
 2
 Almindelige
 2. = 1MH + 1LH
 4
 1
 2
 N<500
 1. = 2MH
 2
 0
 2
 Streng
 2. = 2MH
 4
 1
 2
 500<N<5 000
 1. = 2MH + 2LH
 4
 0
 2
 Streng
 2. = 2MH + 2LH
 8
 1
 2
 Bemærk:
 Ved MH forstås hårdere konfiguration (de mindst gode resultater opnået ved godkendelse eller udvidelse af godkendelse).
 Ved LH forstås mindre hård konfiguration.
 Denne dobbelte prøveudtagningsplan


text:
fungerer som følger:
 Ved normal kontrol accepteres batchen, hvis den første prøveudtagning ikke indeholder defekte enheder, uden prøvning af en anden prøveudtagning. Hvis den første prøveudtagning indeholder to defekte enheder, accepteres batchen ikke. Hvis den indeholder én defekt enhed, foretages en anden prøveudtagning, og det er det samlede antal, der skal opfylde kravet i kolonne 5 i ovenstående tabel.
 Der skiftes fra normal kontrol til streng kontrol, hvis to ud 5 på hinanden følgende batches ikke accepteres. Der skiftes igen til normal kontrol, hvis 5 på hinanden følgende batch accepteres.
 Hvis en batch ikke accepteres, anses produktionen for at være ikke-overensstemmende og batchen må ikke frigives.
 Hvis to på hinanden følgende batch underkastet den strenge kontrol ikke accepteres, finder bestemmelserne i punkt 13 anvendelse.
 2.2.1.5. Kontrollen af barnefastholdelsesanordningernes overensstemmelse starter med den første batch, der fremstilles efter den første batch, der var genstand for produktionsgodkendelse.
 2.2.1.6. Prøvningsresultaterne i punkt 2.2.1.4 må ikke overskride L, hvor L er grænseværdien foreskrevet for hver enkel godkendelsesprøvning.
 2.2.2. Løbende kontrol
 2.2.2.1. Indehaveren af en godkendelse er forpligtet til at udføre løbende kvalitetskontrol af sin fabrikationsproces på statistisk grundlag og ved prøveudtagning. Efter aftale med de relevante myndigheder kan prøvninger udføres af den tekniske tjeneste eller under godkendelsesindehaverens ansvar, som er ansvarlig for produktets sporbarhed.
 2.2.2.2. Prøveudtagninger skal finde sted i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.2.2.4.
 2.2.2.3. Barnefastholdelsesanordningens karakteristika udvælges tilfældigt, og de prøvninger, der skal udføres, er beskrevet i punkt 2.2.2.4.
 2.2.2.4. Kontrollen skal opfylde følgende krav:
 Udtagne barnefastholdelsesanordninger
 Kontrolniveau
 ved 0,02 % forstås én udtaget barnefastholdelsesanordning for hver 5 000 fremstillet
 normal
 ved 0,05 % forstås én udtaget barnefastholdelsesanordning for hver 2 000 fremstillet
 streng
 Denne dobbelte prøveudtagningsplan fungerer som følger:
 Hvis barnefastholdelsesanordningen anses for overensstemmende, er produktionen overensstemmende.
 Hvis barnefastholdelsesanordningen ikke opfylder forskrifterne, udtages en andet barnefastholdelsesanordning.
 Hvis den andet barnefastholdelsesanordning opfylder forskrifterne, er produktionen overensstemmende.
 Hvis hverken den første eller den andet barnefastholdelsesanordning opfylder forskrifterne, er produktionen ikke overensstemmende, og barnefastholdelsesanordninger, der med sandsynlighed indeholder samme defekt, skal trækkes tilbage, og der skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at genetablere produktionens overensstemmelse.
 Normal kontrol erstattes af streng kontrol, hvis produktionen skal trækkes tilbage to gange ud af 10 000 konsekutivt fremstillede barnefastholdelsesanordninger.
 Der skiftes tilbage til normal kontrol, hvis 10 000 konsekutivt fremstillede barnefastholdelsesanordninger anses for at være overensstemmende.
 Hvis produktionen underkastet den strenge kontrol tilbagetrækkes i to på hinanden følgende tilfælde, finder bestemmelserne i punkt 13 anvendelse.
 2.2.2.5. Den løbende kontrol af barnefastholdelsesanordninger indledes efter produktionsgodkendelsen.
 2.2.2.6. Prøvningsresultaterne i punkt 2.2.2.4 må ikke overskride L, hvor L er grænseværdien foreskrevet for hver enkel godkendelsesprøvning.
 2.3. For »indbyggede« køretøjsspecifikke anordninger finder følgende prøvningsfrekvenser anvendelse:
 Barnefastholdelsesanordninger bortset fra selepuder:
 En gang for hver 8 uger
 Selepuder:
 En gang for hver 12 uger
 Forskrifterne i punkt 7.1.4 og 7.2.1.8.1 i dette regulativ skal være overholdt ved hver afprøvning. Giver alle prøvninger i løbet af et år tilfredsstillende resultater, kan fabrikanten dog efter aftale med den kompetente myndighed nedsætte frekvensen som følger:
 Barnefastholdelsesanordninger bortset fra selepuder:
 En gang for hver 16 uger
 Selepuder:

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
En gang for hver 24 uger
 Når årsproduktionen er 1 000 barnefastholdelsesanordninger eller derunder, tillades dog en mindste prøvningsfrekvens på én prøvning om året.
 2.3.1. For køretøjsspecifikke anordninger i henhold til punkt 2.1.2.4.1 kan barnefastholdelsesanordningens fabrikant vælge metoder til produktionens overensstemmelse i henhold til enten punkt 2.2 ovenfor for et prøvesæde eller punkt 2.3 ovenfor for et køretøjskarrosseri.
 2.3.2. Når et prøveeksemplar ikke består en given prøve, skal endnu en prøvning med samme krav udføres på mindst tre andre prøveeksemplarer. For dynamiske prøvninger gælder, at hvis en af disse prøveeksemplarer ikke klarer prøvningen, anses produktionen for at være ikke-overensstemmende, og prøvningsfrekvensen øges til den højere frekvens, hvis den lavere blev anvendt i henhold til punkt 2.3, og de nødvendige foranstaltninger træffes til genetablering af produktionens overensstemmelse.
 2.4. Hvis produktionen konstateres at være ikke-overensstemmende i henhold til punkt 2.2.1.4, 2.2.2.4 eller 2.3.2, skal indehaveren af godkendelsen eller dennes bemyndigede repræsentant:
 2.4.1.
 underrette den typegodkendende myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, og angive, hvilke foranstaltninger der er truffet til genoprettelse af produktionens overensstemmelse.
 2.5. Fabrikanten skal på kvartårlig basis underrette den typegodkendende myndighed om mængden af produkter, der er produceret for hvert godkendelsesnummer, med angivelse af, hvordan det fastslås, hvilke produkter der svarer til det pågældende godkendelsesnummer.
 BILAG 17
 PRØVNING AF ENERGIOPTAGENDE MATERIALE
 1. HOVEDFORM
 1.1. Hovedattrappen er en massiv halvkugle af træ, hvorpå der er påsat en mindre kuglekalot som vist i figur A nedenfor. Den skal være konstrueret, så den kan falde frit langs den angivne akse, og være indrettet så den kan monteres med et accelerometer til måling af accelerationen i faldretningen.
 1.2. Hovedattrappens totale masse, inklusive accelerometer, skal være 2,75 ± 0,05 kg.
 Figur A
 Hovedform
 2. INSTRUMENTERING
 Under prøvningen skal accelerationen registreres ved hjælp af udstyr i overensstemmelse med kanalfrekvensklasse 1 000 som foreskrevet i den seneste version af ISO 6487.
 3. METODE
 3.1. Den samlede barnefastholdelsesanordning placeres på en stiv og plan overfalde i anslagsområdet med mindstemål på 500 × 500 mm, således at anslagsretningen er vinkelret på barnefastholdelsesanordnings indre flade i anslagsområdet.
 3.2. Løft hovedformen til en højde af 100 – 0/+ 5 mm fra de pågældende øverste overflader af den samlede barnefastholdelsesanordning til det laveste punkt på hovedformen, og lad den falde. Registrer hovedformens acceleration under anslaget.
 BILAG 18
 METODE TIL FASTLÆGGELSE AF ANSLAGSOMRÅDET FOR HOVEDET FOR ANORDNINGER MED RYGLÆN OG FOR BAGUDVENDENDE ANORDNINGER, MED FASTLÆGGELSE AF SIDEFLØJENES MINDSTESTØRRELSE
 1.
 Enheden anbringes på det i bilag 6 beskrevne prøvesæde. På anordninger med indstilleligt ryglæn stilles dette i den mest oprette position. Anbring den mindste prøvedukke i anordningen efter fabrikantens vejledning. Afsæt et punkt »A« på ryglænet i samme vandrette niveau som skulderen af den mindste prøvedukke i et punkt 2 cm inden for ydersiden af armen. Alle indvendige overflader over det vandrette plan gennem punkt A skal prøves efter bilag 17. Dette område skal omfatte ryglænet og sidefløjene, herunder sidefløjenes indvendige kanter (afrundede områder). Hvis der er tale om lifte, hvor det ikke er muligt at anbringe attrappen symmetrisk som følge af anordningen og fabrikantens


text:
anvisninger, er det område, der er i overensstemmelse med bilag 17, alle indvendige flader over punktet »A«, som tidligere defineret, i hovedets retning, når der måles med denne attrap i liften i den værste position, der er i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger, når liften er anbragt på prøvebænken.
 Hvis det er muligt at anbringe attrappen symmetrisk i liften, skal alle de indvendige flader være i overensstemmelse med bilag 17.
 2.
 Bagudvendende anordninger skal have sidefløje med en mindstedybde på 90 mm, målt fra midterlinjen af ryglænets overflade. Sidefløjene skal udgå fra det vandrette plan gennem punktet »A« og fortsætte til overkanten af ryglænet. Begyndende fra et punkt 90 mm under ryglænets overkant kan sidefløjenes dybde gradvis aftage.
 3.
 Forskriften i punkt 2 ovenfor for sidefløjes mindstestørrelse finder ikke anvendelse på barnefastholdelsesanordninger af massegruppe II og III i den køretøjsspecifikke kategori, som skal anvendes i bagageområdet i henhold til punkt 6.1.2 i dette regulativ.
 BILAG 19
 BESKRIVELSE AF KONDITIONERINGEN AF JUSTERINGSANORDNINGER MONTERET DIREKTE PÅ BARNEFASTHOLDELSESANORDNINGEN
 Figur 1
 1. METODE
 1.1. Med gjordene anbragt i den i punkt 8.2.7 beskrevne referenceposition trækkes mindst 50 mm gjord af den indbyggede sele ud ved træk i gjordens frie ende.
 1.2. Den justerede del af den indbyggede sele anbringes i trækanordningen A.
 1.3. Justeringsanordningen aktiveres, og der trækkes mindst 150 mm gjord ind i den indbyggede sele. Dette repræsenterer halvdelen af en cyklus og bringer trækanordningen A i en position svarende til maksimal udtrækning af gjorden.
 1.4. Gjordens frie ende tilsluttes trækanordning B.
 2. CYKLUSSEN BESTÅR AF FØLGENDE:
 2.1.
 Træk mindst 150 mm ud i B, mens A ikke udøver noget træk i den indbyggede sele.
 2.2.
 Aktivér justeringsanordningerne og træk i A, mens B ikke udøver noget træk i den frie ende af gjorden.
 2.3.
 Ved afslutningen af bevægelsen bringes justeringsanordningen ud af funktion.
 2.4.
 Gentag cyklussen som foreskrevet i punkt 7.2.2.7 i dette regulativ.
 BILAG 20
 ANORDNING TIL STYRKEPRØVNING AF TYPISK LUKKEBESLAG
 Tekst af billedet
 3 eller 5 gjorde
 dimensioner i mm
 a = overflade ved A:
 trækstyrke
 spænde
 trækstyrke
 BILAG 21
 OPSTILLING TIL DYNAMISK SAMMENSTØDSPRØVNING
 1. METODE
 1.1. Hoftesele alene
 Belastningscelle 1 monteres på yderpositionen som vist ovenfor. Barnefastholdelsesanordningen monteres, og referenceselen på yderpositionen strammes til en belastning på 75 N ± 5 N på yderpositionen.
 1.2. Hofte- og diagonalsele
 1.2.1. Belastningscelle 1 monteres på yderpositionen som vist ovenfor. Barnefastholdelsesanordningen monteres i korrekt position. Hvis anordningen har en låseanordning og virker på diagonalselen, anbringes belastningscelle 2 et passende sted bag barnefastholdelsesanordningen mellem spærreanordningen og lukkebeslaget som vist ovenfor. Er der ingen låseanordning, eller er låseanordningen monteret på lukkebeslaget, anbringes lukkebeslaget en passende position mellem vendebeslaget på stolpen og barnefastholdelsesanordningen.
 1.2.2. Juster hoftedelen af referenceselen til en spænding på 50 N ± 5 N ved belastningscelle 1. Sæt et kridtmærke på det sted af gjorden, hvor denne passerer gennem det simulerede lukkebeslag. Mens selen fastholdes i denne stilling, indstilles diagonalen til en spænding på 50 N ± 5 N ved belastningscelle 2 ved enten at låse gjorden ved barnefastholdelsesanordningens gjordlås eller trække i


text:
selen tæt på standardretractoren.
 1.2.3. Træk al gjord ud af retractorens rulle og rul den på igen med en spænding af selen på 4 ± 3 N mellem retractoren og vendebeslaget på stolpen. Rullen skal være låst inden den dynamiske prøve. Udfør den dynamiske sammenstødsprøve.
 1.2.4. Før forsøget opstilles, kontrolleres barnefastholdelsesanordningen for overensstemmelse med punkt 6.2.1.3. Er monteringsspændingen ændret på grund af ændret vinkelfunktion, prøver man sig frem til den tilstand, der bevirker den slappeste montering, opstiller forsøget og bringer selen i strammeste position, hvorefter man bringer barnefastholdelsesanordningen i stillingen svarende til værste tilfælde uden igen at stramme voksenselen. Foretag den dynamiske prøvning.
 1.3. Isofix-beslag
 For en Isofix-barnefastholdelsesanordning med Isofix-forankringer i samlingen mellem ryg og sæde, hvis position kan justeres. Den ubelastede Isofix-barnefastholdelsesanordning fastgøres til forankringerne i samlingen mellem ryg og sæde, H1-H2, i den passende prøvningsposition. Lad Isofix-barnefastholdelsesanordningens låsemekanisme trække den ubelastede Isofix-barnefastholdelsesanordning i retning mod samlingen mellem ryg og sæde. Påfør en yderligere kraft på 135 ± 15 N i et plan parallelt med prøvebænkens sædehyndeoverflade i retning af samlingen mellem ryg og sæde for at overvinde friktionskræfter mellem Isofix-barnefastholdelsesanordningen og sædehynden, idet låsemekanismens selvstrammende virkning derved hjælpes. Kraften skal påføres eller fordeles ligeligt omkring Isofix-barnefastholdelsesanordningens centerlinje og i en højde højst 100 mm over prøvebænkens hyndeoverflade. Topstroppen justeres om nødvendigt til en spænding på 50 ± 5 N (*). Den pågældende attrap anbringes i barnefastholdelsesanordningen, når Isofix-barnefastholdelsesanordningen skal justeres.
 Bemærkninger
 1.
 Montering sker efter at attrappen er anbragt i fastholdelsesanordningen for så vidt angår punkt 1.1 og 1.2.
 2.
 Da prøvepuden af skum vil blive sammenpresset efter montering af barnefastholdelsesanordningen, skal den dynamiske prøvning så vidt muligt udføres senest 10 minutter efter monteringen. For at puden kan rejse sig, skal der gå mindst 20 minutter mellem to prøvninger med samme pude.
 3.
 Belastningsceller monteret direkte på selens gjord kan være frakoblet elektrisk, men skal blive siddende under den dynamiske prøvning. Massen af hver celle må ikke være over 250 gram. Alternativt kan hofteselens belastningscelle erstattes af en belastningscelle fastgjort ved forankringspunktet.
 4.
 Hvis der er tale om fastholdelsesanordninger med anordninger til at stramme voksenselen, er prøvningsmetoden som følger:
 Barnefastholdelsesanordningen monteres i henhold til dette bilag, og derefter aktiveres strammeanordningen ifølge fabrikantens anvisninger. Kan anordningen ikke aktiveres, fordi topstroppen er for stram, anses den for uacceptabel.
 5.
 Ingen yderligere kraft påføres barnefastholdelsesanordningen ud over det minimum, der er nødvendigt for at opnå de korrekte monteringskræfter som angivet i punkt 1.1 og 1.2.2.
 6.
 Hvis der er tale om en lift monteret som angivet i punkt 8.1.3.5.6 i dette regulativ, simuleres forbindelsen mellem voksenselen og fastholdelsesanordningen. En voksensele med en 500 mm fri endelængde (målt som beskrevet i bilag 13) forbindes med forankringspladen beskrevet i bilag 13 til de foreskrevne forankringspunkter. Fastholdelsesanordningen forbindes derefter til voksenselerne med frie ender. Voksenselens tilspænding målt mellem forankringspunkt og fastholdelsesanordning skal være 50 ± 5 N.
 (*) Hvis der er tale om fastholdelsesanordninger med anordninger til at stramme topstroppen, er prøvningsmetoden som følger:
 Isofix-barnefastholdelsesanordningen monteres i henhold til dette bilag, og derefter aktiveres


text:
strammeanordningen ifølge fabrikantens anvisninger. Kan anordningen ikke aktiveres, fordi topstroppen er for stram, anses den for uacceptabel.
 BILAG 22
 PRØVNING MED UNDERKROP-BLOK
 Figur 1
 Afskåret attrapblok P10
 Materiale: EPS (40 til 45 g/l)
 Figur 2
 Trækprøvning af selepude ved hjælp af attrapblok
 BILAG 23
 ANORDNINGER TIL KRAFTPÅFØRING
 Anordning til kraftpåføring I
 Tekst af billedet
 Set forfra
 Målestok: 1:2
 Forskudt tværsnit B-B
 Forskudt tværsnit A-A
 Udsnit C
 Målestok: 1:1
 Stræklængde
 (± 5 mm)
 Prøvedukke P/Q 0
 Prøvedukke P/Q 3/4
 P/Q 1,5
 P/Q 3
 P/Q 6
 P/Q 10
 Hovedsele
 1 000 mm
 1 000 mm
 1 000 mm
 1 200 mm
 1 200 mm
 1 200 mm
 Skuldersele
 750 mm
 850 mm
 950 mm
 1 000 mm
 1 100 mm
 1 300 mm
 Skridtsele
 300 mm
 350 mm
 400 mm
 400 mm
 450 mm
 570 mm
 Hoftesele
 400 mm
 500 mm
 550 mm
 600 mm
 700 mm
 800 mm
 Dimension X
 120 mm
 130 mm
 140 mm
 140 mm
 150 mm
 160 mm
 Nr.
 Navn
 Oplysninger
 Mængde
 1
 Hovedsele — 39 mm
 —
 1
 2
 Skuldersele ventre/højre — 39 mm
 —
 2
 3
 Skridtsele — 39 mm
 —
 1
 4
 Hoftesele — 39 mm
 —
 1
 5
 Syningens mønster (30 × 17)
 Syning: 77, tråd: 30
 8
 6
 Plastikspænde
 2
 7
 Syningens mønster (2 × 37)
 Syning: 77, tråd: 30
 2
 Syningens mønster
 Min. påkrævede kraft
 12 × 12 mm
 3,5 kN
 30 × 12 mm
 5,3 kN
 30 × 17 mm
 5,3 kN
 30 × 30 mm
 7,0 kN
 alle selers radius = 5 mm
 Tekst af billedet
 Isometrisk afbildning
 Målestok: 1:10
 Set fra oven
 Målestok: 1:2
 Anordning til kraftpåføring II
 Nr.
 Navn
 Oplysninger
 Mængde
 1
 Hovedsele — 39 mm
 —
 1
 2
 Hoftesele (øvre/nedre) — 39 mm
 —
 2
 3
 Syningens mønster (30 × 17)
 Syning: 77, tråd: 30-
 4
 Stræklængde
 (± 5 mm)
 Prøvedukke P/Q 0
 Prøvedukke P/Q 3/4
 P/Q 1,5
 P/Q 3
 P/Q 6
 P/Q 10
 Hovedsele
 1 600 mm
 1 600 mm
 1 600 mm
 2 000 mm
 2 000 mm
 2 000 mm
 Hoftesele
 440 mm
 540 mm
 640 mm
 740 mm
 740 mm
 840 mm
 Syningens mønster
 Min. påkrævede kraft
 12 × 12 mm
 3,5 kN
 30 × 12 mm
 5,3 kN
 30 × 17 mm
 5,3 kN
 30 × 30 mm
 7,0 kN
 alle selers radius = 5 mm


text:
 12.7.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 187/3
 AFTALE
 mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om anvendelse af visse bestemmelser i Rådets afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet, i Rådets afgørelse 2008/616/RIA om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet, samt bilaget hertil, og i Rådets rammeafgørelse 2009/905/RIA om akkreditering af leverandører af kriminaltekniske ydelser, der udfører laboratorieaktiviteter
 DEN EUROPÆISKE UNION,
 på den ene side, og
 DET SCHWEIZISKE FORBUND,
 på den anden side,
 i det følgende under ét benævnt »de kontraherende parter«,
 SOM ØNSKER at forbedre politisamarbejdet og det retlige samarbejde mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Det Schweiziske Forbund, uden at dette berører reglerne om beskyttelse af den enkeltes frihed,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at de nuværende forbindelser mellem de kontraherende parter, navnlig aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (1), er udtryk for et tæt samarbejde om bekæmpelse af kriminalitet,
 SOM UNDERSTREGER, at det er i de kontraherende parters fælles interesse at sikre, at politisamarbejdet mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Det Schweiziske Forbund fungerer hurtigt og effektivt på en måde, der er forenelig med de grundlæggende principper i deres nationale retssystemer, og som respekterer den enkeltes rettigheder og overholder principperne i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, undertegnet den 4. november 1950 i Rom,
 SOM ANERKENDER, at Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA af 18. december 2006 om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder (2) allerede indeholder regler for, hvordan de retshåndhævende myndigheder i Den Europæiske Unions medlemsstater og Det Schweiziske Forbund effektivt og hurtigt kan udveksle oplysninger og efterretninger med henblik på gennemførelse af kriminalefterforskninger eller kriminalefterretningsoperationer,
 SOM ANERKENDER, at det med henblik på at stimulere det internationale samarbejde på området retshåndhævelse er af afgørende betydning, at der hurtigt og effektivt kan udveksles nøjagtige oplysninger,
 SOM ANERKENDER, at målet er at indføre procedurer til fremme af hurtige, effektive og billige metoder til udveksling af oplysninger, og at disse procedurer af hensyn til den fælles anvendelse af oplysningerne bør være pålidelige og bør omfatte passende garantier med hensyn til oplysningernes nøjagtighed og sikkerhed under fremsendelse og lagring samt procedurer for registrering af udvekslinger af oplysninger og restriktioner for anvendelsen af de udvekslede oplysninger,
 SOM UNDERSTREGER, at denne aftale derfor indeholder bestemmelser, som er baseret på de vigtigste bestemmelser i Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (3), Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (4) og bilaget hertil samt Rådets rammeafgørelse 2009/905/RIA af 30. november 2009 om akkreditering af leverandører af kriminaltekniske ydelser, der udfører laboratorieaktiviteter (5), og som har til formål at forbedre udvekslingen af oplysninger,


text:
hvorved Den Europæiske Unions medlemsstater og Det Schweiziske Forbund indrømmer hinanden adgangsret til deres elektroniske DNA-analysedatabaser, elektroniske fingeraftryksidentifikationssystemer og køretøjsregistre,
 SOM UNDERSTREGER, at i forbindelse med oplysninger fra nationale DNA-analysedatabaser og elektroniske fingeraftryksidentifikationssystemer skal et hit/no hit-system i anden omgang gøre det muligt for den søgende stat at anmode om relevante personoplysninger fra den stat, der administrerer databasen, og om nødvendigt anmode om yderligere oplysninger ved hjælp af procedurer for gensidig retshjælp, herunder de procedurer, der er vedtaget i medfør af Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at disse bestemmelser vil fremskynde de eksisterende procedurer betydeligt og dermed sætte Den Europæiske Unions medlemsstater og Det Schweiziske Forbund i stand til at finde ud af, om en anden stat ligger inde med de oplysninger, der er behov for, og i givet fald hvilken stat,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at sammenligning af oplysninger på tværs af grænserne vil åbne en ny dimension inden for bekæmpelse af kriminalitet, og at de informationer, der opnås ved at sammenligne oplysninger, vil give mulighed for nye efterforskningsmetoder og således spille en afgørende rolle ved at bistå staternes retshåndhævende og judicielle myndigheder,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at reglerne bygger på etablering af netværk mellem staternes nationale databaser,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at medlemsstaterne på visse betingelser bør kunne levere personoplysninger og andre oplysninger end personoplysninger for at forbedre udvekslingen af oplysninger med henblik på at forebygge strafbare handlinger og opretholde den offentlige orden og sikkerhed i forbindelse med store arrangementer med en grænseoverskridende dimension,
 SOM ANERKENDER, at der ud over en forbedring af udvekslingen af oplysninger er behov for at regulere andre former for tættere samarbejde mellem politimyndighederne, navnlig ved hjælp af fælles sikkerhedsoperationer (såsom fælles patruljer),
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at hit/no hit-systemet er opbygget med henblik på sammenligning af anonyme profiler, hvor supplerende personoplysninger kun udveksles efter et hit, og levering og modtagelse heraf henhører under den nationale lovgivning, herunder bestemmelserne om retshjælp, og at denne opbygning sikrer et passende databeskyttelsessystem, idet levering af personoplysninger til andre stater kræver et passende databeskyttelsesniveau fra den modtagende stats side,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at Det Schweiziske Forbund bør dække de operative udgifter i forbindelse med sine organers anvendelse af denne aftale,
 SOM ERKENDER, at akkreditering af leverandører af kriminaltekniske ydelser, der udfører laboratorieaktiviteter, er et vigtigt skridt i retning af en sikrere og mere effektiv udveksling af kriminaltekniske oplysninger, og at visse bestemmelser i Rådets rammeafgørelse 2009/905/RIA bør overholdes af Det Schweiziske Forbund,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at behandlingen af personoplysninger i henhold til denne aftale hos myndighederne i Det Schweiziske Forbund med henblik på forebyggelse, afsløring eller efterforskning af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet bør være omfattet af en standard for beskyttelse af personoplysninger i henhold til Det Schweiziske Forbunds nationale ret, som er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og


text:
om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (6),
 SOM TAGER AFSÆT I den gensidige tillid mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Det Schweiziske Forbund for så vidt angår deres retssystemers struktur og den måde, de fungerer på,
 SOM TAGER HENSYN TIL, at i henhold til aftalen mellem Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein, der henviser til samarbejde inden for rammerne af den schweiziske informationssystem for fingeraftryksoplysninger og DNA-profiler (7), deler begge lande samme database og systemer til udveksling af information om henholdsvis DNA og fingeraftryksoplysninger,
 SOM ANERKENDER, at bestemmelserne i bilaterale og multilaterale aftaler fortsat gælder i alle spørgsmål, der ikke er omfattet af nærværende aftale —
 HAR VEDTAGET AT INDGÅ DENNE AFTALE:
 Artikel 1
 Genstand og formål
 1. Med forbehold af denne aftale finder artikel 1-24, artikel 25, stk. 1, og artikel 26-32 og 34 i Rådets afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet, anvendelse i de bilaterale forbindelser mellem Det Schweiziske Forbund og hver af medlemsstaterne.
 2. Med forbehold af denne aftale finder artikel 1-19 og artikel 21 i Rådets afgørelse 2008/616/RIA om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet, og bilaget hertil, med undtagelse af kapitel 4, punkt 1, anvendelse i de bilaterale forbindelser mellem Det Schweiziske Forbund og hver af medlemsstaterne.
 3. De erklæringer, som medlemsstaterne har afgivet i medfør af Rådets afgørelse 2008/615/RIA og 2008/616/RIA, finder også anvendelse i deres bilaterale forbindelser med Det Schweiziske Forbund.
 4. Med forbehold af denne aftale finder artikel 1-5 og artikel 6, stk. 1, i Rådets rammeafgørelse 2009/905/RIA om akkreditering af leverandører af kriminaltekniske ydelser, der udfører laboratorieaktiviteter, anvendelse i de bilaterale forbindelser mellem Det Schweiziske Forbund og hver af medlemsstaterne.
 Artikel 2
 Definitioner
 I denne aftale forstås ved:
 1) »kontraherende parter«: Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund
 2) »medlemsstat«: en medlemsstat i Den Europæiske Union
 3) »stat«: en medlemsstat eller Det Schweiziske Forbund.
 Artikel 3
 Ensartet anvendelse og fortolkning
 1. Med henblik på at sikre, at de i artikel 1 omhandlede bestemmelser anvendes og fortolkes på en så ensartet måde som muligt, følger de kontraherende parter løbende udviklingen i retspraksis fra Den Europæiske Unions Domstol og fra de kompetente schweiziske domstole vedrørende disse bestemmelser. Med henblik herpå oprettes der en ordning for at sikre regelmæssig, gensidig udveksling af oplysninger om denne retspraksis.
 2. Det Schweiziske Forbund har ret til at forelægge processkrifter eller skriftlige indlæg for Den Europæiske Unions Domstol i sager, hvor en domstol i en medlemsstat har forelagt den et præjudicielt spørgsmål vedrørende fortolkningen af en af de i artikel 1 nævnte bestemmelser.
 Artikel 4
 Bilæggelse af tvister
 En eventuel tvist mellem Det Schweiziske Forbund og en medlemsstat om fortolkningen eller anvendelsen af denne aftale eller en af de i artikel 1 nævnte bestemmelser samt ændringer heraf kan af en af tvistens parter forelægges på et møde mellem repræsentanterne for regeringerne for medlemsstaterne og for Det Schweiziske Forbund med


text:
henblik på hurtig bilæggelse.
 Artikel 5
 Ændringer
 1. Såfremt det bliver nødvendigt at ændre de i artikel 1 omhandlede bestemmelser, underretter Den Europæiske Union snarest muligt Det Schweiziske Forbund herom og modtager dets eventuelle bemærkninger.
 2. Den Europæiske Union giver Det Schweiziske Forbund notifikation om enhver ændring af de i artikel 1 omhandlede bestemmelser, så snart ændringen er vedtaget.
 Det Schweiziske Forbund beslutter i uafhængighed, om det vil acceptere indholdet af ændringen og gennemføre det i sine interne retsregler. Nævnte beslutning meddeles Den Europæiske Union senest tre måneder efter den i første afsnit omhandlede notifikation.
 3. Hvis indholdet af ændringen først kan være bindende for Det Schweiziske Forbund, efter at de forfatningsmæssige krav er opfyldt, underretter Det Schweiziske Forbund Den Europæiske Union herom ved dens notifikation. Det Schweiziske Forbund giver snarest Den Europæiske Union skriftlig meddelelse, når alle forfatningsmæssige krav er opfyldt. Hvis der ikke kræves folkeafstemning, gives meddelelsen umiddelbart efter udløbet af fristen for afgørelse af, om der skal afholdes folkeafstemning. Hvis der kræves folkeafstemning, har Det Schweiziske Forbund en frist på højst to år fra datoen for notifikationen fra Den Europæiske Union til at give meddelelse om sin beslutning. Fra den fastsatte dato for ændringens ikrafttræden for Det Schweiziske Forbund og indtil det har givet meddelelse om, at de forfatningsmæssige krav er opfyldt, anvender Det Schweiziske Forbund midlertidigt indholdet af ændringen, hvis det er muligt.
 4. Hvis Det Schweiziske Forbund ikke accepterer ændringens indhold, suspenderes denne aftale. De kontraherende parter indkaldes til et møde for at undersøge enhver mulighed for at få aftalen til at fungere, herunder muligheden for anerkendelse af ækvivalens i lovgivningerne. Suspensionen hæves, når Det Schweiziske Forbund meddeler, at det accepterer ændringens indhold, eller hvis de kontraherende parter indbyrdes beslutter på ny at anvende aftalen.
 5. Hvis de kontraherende parter ikke har besluttet at anvende aftalen igen ved udløbet af suspensionen på seks måneder, finder aftalen ikke længere anvendelse.
 6. Denne artikels stk. 4 og 5 finder ikke anvendelse på ændringer i kapitel 3, 4 og 5 i Rådets afgørelse 2008/615/RIA eller af artikel 17 i Rådets afgørelse 2008/616/RIA, for hvilke Det Schweiziske Forbund har meddelt Den Europæiske Union, at de ikke kan accepteres og grundene hertil. I dette tilfælde og med forbehold af denne aftales artikel 10 finder de relevante bestemmelser i den udgave, der går forud for ændringen, fortsat anvendelse i de bilaterale forbindelser mellem Det Schweiziske Forbund og hver af medlemsstaterne.
 Artikel 6
 Revision
 De kontraherende parter er enige om at tage denne aftale op til fælles revision senest fem år efter dens ikrafttræden. Revisionen skal især tage sigte på den praktiske gennemførelse, fortolkningen og udviklingen af aftalen og skal også omhandle spørgsmål som f.eks. konsekvenserne af den videre udvikling i Den Europæiske Union på det område, som denne aftale omfatter.
 Artikel 7
 Forbindelsen med andre instrumenter
 1. Det Schweiziske Forbund kan fortsat anvende bilaterale eller multilaterale aftaler eller ordninger vedrørende grænseoverskridende samarbejde med medlemsstaterne, som er i kraft på datoen for denne aftales indgåelse, for så vidt sådanne aftaler eller ordninger


text:
ikke er uforenelige med denne aftales mål. Det Schweiziske Forbund giver Den Europæiske Union meddelelse om sådanne aftaler eller ordninger, der fortsat finder anvendelse.
 2. Efter denne aftales ikrafttræden kan Det Schweiziske Forbund indgå yderligere bilaterale eller multilaterale aftaler eller ordninger vedrørende grænseoverskridende samarbejde med medlemsstaterne, eller lade sådanne sætte i kraft, for så vidt sådanne aftaler eller ordninger giver mulighed for at udvide eller udbygge denne aftales mål. Det Schweiziske Forbund giver Den Europæiske Union meddelelse om sådanne nye aftaler eller ordninger inden tre måneder efter deres undertegnelse eller, for så vidt angår aftaler eller ordninger, der blev undertegnet inden denne aftales ikrafttræden, inden tre måneder efter deres ikrafttræden.
 3. De aftaler og ordninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, berører ikke forbindelserne med de medlemsstater, der ikke er parter i dem.
 4. Denne aftale berører ikke eksisterende aftaler om retshjælp eller gensidig anerkendelse af retsafgørelser.
 Artikel 8
 Notifikation, erklæringer og ikrafttræden
 1. De kontraherende parter giver gensidigt hinanden notifikation om afslutningen af de procedurer, der er nødvendige for, at de kan give deres samtykke til at være bundet af denne aftale.
 2. Den Europæiske Union kan give sit samtykke til at være bundet af denne aftale, selv om afgørelserne vedrørende behandlingen af personoplysninger, der leveres eller er leveret i henhold til Rådets afgørelse 2008/615/RIA, endnu ikke er truffet for alle medlemsstaters vedkommende.
 3. Artikel 5, stk. 1, og 2, finder midlertidig anvendelse fra datoen for undertegnelsen af denne aftale.
 4. Perioden på tre måneder, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, andet afsnit, vedrørende ændring af de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 1, foretaget efter undertegnelsen af denne aftale, men inden dens ikrafttræden, starter på dagen for denne aftales ikrafttræden.
 5. Når Det Schweiziske Forbund giver notifikation, jf. stk. 1, eller, hvis dette er fastsat, på ethvert tidspunkt derefter, skal det afgive de erklæringer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3.
 6. Denne aftale træder i kraft på den første dag i den tredje måned efter datoen for den sidste notifikation i henhold til stk. 1.
 7. Medlemsstaters og Det Schweiziske Forbunds udlevering af personoplysninger som omhandlet i denne aftale må ikke ske, før bestemmelserne i kapitel 6 i Rådets afgørelse 2008/615/RIA er gennemført i national ret i de stater, der deltager i sådan udlevering.
 For at kontrollere, om dette er tilfældet for Det Schweiziske Forbund, foretages der et evalueringsbesøg og en testkørsel i overensstemmelse med de betingelser og ordninger, der er accepteret af Det Schweiziske Forbund, og som svarer til dem, medlemsstaterne er underlagt i medfør af kapitel 4 i bilaget til Rådets afgørelse 2008/616/RIA.
 På grundlag af en samlet evalueringsrapport og efter samme procedure som for lanceringen af elektroniske dataudvekslinger i medlemsstaterne fastsætter Rådet med enstemmighed den eller de datoer, hvorfra medlemsstaterne kan udlevere deres personoplysninger til Det Schweiziske Forbund i overensstemmelse med denne aftale.
 8. Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 skal gennemføres og anvendes af Det Schweiziske Forbund. Det Schweiziske Forbund meddeler Europa-Kommissionen teksten til de vigtigste


text:
retsforskrifter, som det vedtager på det område, der er omfattet af nævnte direktiv.
 9. Artikel 1-24, artikel 25, stk. 1, og artikel 26-32 og 34 i Rådets rammeafgørelse 2009/905/RIA skal gennemføres og anvendes af Det Schweiziske Forbund. Det Schweiziske Forbund meddeler Europa-Kommissionen teksten til de vigtigste retsforskrifter, som det vedtager på det område, der er omfattet af nævnte rammeafgørelse.
 10. De kompetente myndigheder i Det Schweiziske Forbund må ikke anvende bestemmelserne i kapitel 2 i Rådets afgørelse 2008/615/RIA, før det har gennemført og anvendt de foranstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 8 og 9.
 Artikel 9
 Nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union
 Hvis nye medlemsstater tiltræder Den Europæiske Union, skaber dette rettigheder og forpligtelser i henhold til denne aftale mellem disse nye medlemsstater og Det Schweiziske Forbund.
 Artikel 10
 Ophør
 1. Denne aftale kan bringes til ophør af en af de kontraherende parter ved at deponere en notifikation om ophør hos den anden kontraherende part.
 2. Denne aftales ophør i henhold til stk. 1 får virkning seks måneder efter, at notifikation om ophør er deponeret.
 Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, kroatisk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и деветнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil diecinueve.
 V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce devatenáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende juni to tusind og nitten.
 Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendneunzehn.
 Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.
 Done at Brussels on the twenty seventh day of June in the year two thousand and nineteen.
 Fait à Bruxelles, le vingt sept juin deux mille dix-neuf.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemiladiciannove.
 Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada divdesmit septītajā jūnijā.
 Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának huszonhetedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.
 Gedaan te Brussel, zevenentwintig juni tweeduizend negentien.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e sete de junho de dois mil e dezanove.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie două mii nouăsprezece.
 V Bruseli dvadsiateho siedmeho júna dvetisícdevätnásť.
 V Bruslju, dne sedemindvajsetega junija leta dva tisoč devetnajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.
 Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni år tjugohundranitton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie


text:
W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Конфедерация Швейцария
 Por la Confederación Suiza
 Za Švýcarskou konfederaci
 For Det Schweiziske Forbund
 Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
 Šveitsi Konföderatsiooni nimel
 Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
 For the Swiss Confederation
 Pour la Confédération suisse
 Za Švicarsku Konfederaciju
 Per la Confederazione Svizzera
 Šveices Konfederācijas vārdā –
 Šveicarijos Konfederacijos vardu
 A Svájci Államszövetség részéről
 Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
 Voor de Zwitserse Bondsstaat
 W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
 Pela Confederação Suíça
 Pentru Confederația Elvețiană
 Za Švajčiarsku konfederáciu
 Za Švicarsko konfederacijo
 Sveitsin valaliiton puolesta
 För Schweiziska edsförbundet
 (1) EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.
 (2) EUT L 386 af 29.12.2006, s. 89.
 (3) EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.
 (4) EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.
 (5) EUT L 322 af 9.12.2009, s. 14.
 (6) EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89.
 (7) Amtliche Sammlung/Recueil officiel AS/RO 2006 2031; Systematische Sammlung/Recueil systématique SR/RS 0.360.514.1.
 De kontraherende parters erklæring ved undertegnelsen af aftalen
 Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund, som er kontraherende parter i aftalen om anvendelse af visse bestemmelser i Rådets afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet, i Rådets afgørelse 2008/616/RIA om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet, samt bilaget hertil, og i Rådets rammeafgørelse 2009/905/RIA om akkreditering af leverandører af kriminaltekniske ydelser, der udfører laboratorieaktiviteter (i det følgende benævnt »aftalen«), erklærer:
 Gennemførelsen af udvekslingen af data vedrørende DNA-profil, fingeraftryk og registreringer af køretøjer kræver, at Det Schweiziske Forbund etablerer bilaterale forbindelser for hver af disse kategorier med hver af medlemsstaterne.
 For at lette opgaven modtager Det Schweiziske Forbund alle disponible dokumenter, specifik software og lister over nyttige kontakter.
 Det Schweiziske Forbund kan nyde godt af et uformelt partnerskab med de medlemsstater, der allerede har indført en sådan dataudveksling, med henblik på at dele indhøstede erfaringer og således yde praktisk og teknisk bistand. De nærmere bestemmelser for sådanne partnerskaber fastsættes i en direkte aftale mellem de berørte stater.
 De schweiziske eksperter kan til enhver tid tage kontakt til formandskabet for Rådet, til Europa-Kommissionen eller til førende eksperter på disse områder med henblik på at få oplysninger, en nærmere redegørelse eller anden form for bistand. Kommissionen kan, når der er tale om forberedelse af forslag eller meddelelser, som den er i kontakt med medlemsstaterne om, på samme måde kontakte Det Schweiziske Forbund.
 Schweiziske eksperter kan indbydes til at deltage i møder, hvor medlemsstaternes eksperter forsamlet i Rådet drøfter tekniske aspekter, som er direkte relevante for en korrekt anvendelse og udvikling af ovennævnte rådsafgørelser.


text:
 11.3.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 62/5
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 122/2009
 af 4. december 2009
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) og bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag I til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 105/2009 af 22. oktober 2009 (1).
 (2)
 Bilag II til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 78/2009 af 3. juli 2009 (2).
 (3)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 256/2009 af 23. marts 2009 om ændring af bilag II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for azoxystrobin og fludioxonil i eller på visse produkter (3), berigtiget ved EUT L 208 af 12.8.2009, s. 39 bør indarbejdes i aftalen.
 (4)
 Denne afgørelse gælder ikke for Liechtenstein —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 40 (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005) i kapitel II i bilag I til aftalen:
 »—
 32009 R 0256: Kommissionens forordning (EF) nr. 256/2009 af 23. marts 2009 (EUT L 81 af 27.3.2009, s. 3), berigtiget ved EUT L 208 af 12.8.2009, s. 39.«
 Artikel 2
 Følgende led indsættes i punkt 54zzy (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005) i kapitel XII i bilag II til aftalen:
 »—
 32009 R 0256: Kommissionens forordning (EF) nr. 256/2009 af 23. marts 2009 (EUT L 81 af 27.3.2009, s. 3), berigtiget ved EUT L 208 af 12.8.2009, s. 39.«
 Artikel 3
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 256/2009, berigtiget ved EUT L 208 af 12.8.2009, s. 39, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 4
 Denne afgørelse træder i kraft den 5. december 2009, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 5
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 4. december 2009.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Oda Helen SLETNES
 Formand
 (1) EUT L 334 af 17.12.2009, s. 1.
 (2) EUT L 277 af 22.10.2009, s. 27.
 (3) EUT L 81 af 27.3.2009, s. 3.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
Nr. L 224/ 8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 13 . 8.74
 DEN BLANDEDE KOMITÉS AFGØRELSE Nr. 2/74
 om indførelse af en forenklet procedure for udstedelse af varecertifikat EUR.1
 DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR — byde tilfredsstillende garanti for kontrollen med
 varernes oprindelsesstatus .
 under henvisning til overenskomsten mellem Det eu
 ropæiske økonomiske Fællesskab og republikken 2. Toldmyndighederne skal nægte at give autorisa
 Portugal, undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, tion til en eksportør, som ikke tilbyder de garantier,
 der skønnes nødvendige.
 under henvisning til protokol nr. 3 angående defini
 tionen af begrebet » varer med oprindelsesstatus « og 3. Toldmyndighederne kan til enhver tid tilbage
 angående metoderne for administrativt samarbejde, kalde autorisationen . Tilbagekaldelse skal ske, når en
 særlig artiklerne 16 og 28 , og autoriseret eksportør ikke længere opfylder de betin
 gelser eller ikke længere tilbyder de garantier, der
 omhandles i de foregående stykker.
 ud fra følgende betragtning :
 Formaliteterne i forbindelse med udstedelsen af vare Artikel 4
 certifikat EUR.1 kan lettes i betydeligt omfang for de
 eksportører, som ofte gennemfører eksportforretnin 1 . Autorisationen indebærer, efter toldmyndighe
 ger ; betingelserne og retningslinierne for denne let dernes valg, at rubrik nr. 11 » Toldvæsenets påtegnin
 telse bør fastsættes —
 ger « på varecertifikat EUR.1
 a) enten forud af toldvæsenet i eksportlandet atteste
 res med det kompetente toldsteds stempel samt
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
 påtrykt eller håndskreven underskrift af en told
 embedsmand ved det pågældende toldsted, eller
 Artikel 1 b ) af en autoriserede eksportør forsynes med et
 særligt stempel , som er godkendt af eksportlan
 Som undtagelse fra artikel 8 , stk. 1 , 2 og 5 , og artik dets toldmyndigheder, og som er i overensstem
 lerne 9 og 10 i protokol nr. 3 indføres ved denne melse med det i bilaget afbillede stempelaftryk.
 afgørelse en forenklet procedure for udstedelse af Dette stempel kan påtrykkes certifikatformularen.
 varecertifikat EUR.1 i overensstemmelse med neden
 stående regler. 2. I de i stk. 1 , litra a), omhandlede tilfælde skal
 rubrik nr . 7 »Bemærkninger « på varecertifikat EUR.1
 forsynes med en af følgende påtegninger : » Forenklet
 Artikel 2 procedure «, » Vereinfachtes Verfahren «, » Simplified
 procedure «, » Procédure simplifiée «, » Procedura sem
 I forbindelse med udstedelse af varecertifikat EUR.1 i plificata«, » Vereenvoudigde procedure «, » Procedi
 henhold til artikel 8 i protokol nr. 3 kan toldmyndig mento Simplificado «.
 hederne i eksportlandet fritage enhver eksportør, i det
 følgende benævnt » autoriseret eksportør «, både for 3. Toldmyndighederne i eksportlandet kan i
 at frembyde varen på eksportlandets toldsteder og for tilfælde af forenklet procedure foreskrive anvendelsen
 at indgive anmodning om udstedelse af et varecertifi af varecertifikater EUR.1 forsynet med et karakteri
 kat EUR.1 for de pågældende varer, forudsat at den stisk mærke, gennem hvilket certifikaterne kan identi
 pågældende opfylder betingelserne i artikel 3 , og at ficeres .
 vedkommende agter at gennemføre transaktioner, for
 hvilke der kan udstedes et varecertifikat EUR.1 .
 Artikel 5
 Artikel 3
 1. Toldmyndighedernes autorisation skal især an
 give :
 1. Den i


text:
artikel 2 omhandlede autorisation gives
 kun til en eksportér, der ofte foretager eksportforret a ) de betingelser, som skal overholdes ved udfærdi
 ninger, og som over for toldmyndighederne kan til gelse af anmodninger om varecertifikater EUR.1 ,
 ---pagebreak--- 13 . 8.74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 224/9
 b ) bestemmelser om opbevaring i mindst 2 år af an 2 . Den autoriserede eksportør skal i rubrik nr. 13
 modningerne samt de varecetifikater EUR.l , der » Anmodning om undersøgelse « på varecertifikat
 er blevet anvendt ved udstedelsen af andre vare EUR.l i givet fald anføre navn og adresse på den
 certifikater EUR.l i medfør af artikel 8 , stk. 2, i toldmyndighed, der er kompetent til at kontrollere
 protokol nr. 3 , certifikatet.
 c) samt i de i artikel 4, stk. 1 , litra b), nævnte
 tilfælde den toldtnyndighed, der er kompetent til
 at udføre den efterfølgende kontrol, der omhand Artikel 8
 les i artikel 19 i Den blandede Komités afgørelse
 nr . 3 /73 .
 Toldmyndighederne i eksportlandet kan hos de auto
 riserede eksportører foretage enhver kontrol, som
 2. Efter bestemmelser fastsat af toldmyndighederne skønnes påkrævet. Eksportøren er forpligtet til at un
 kan det pålægges den autoriserede eksportør at un derkaste sig denne kontrol .
 derrette toldmyndighederne om varesendingers afsen
 delse, med henblik på at gøre det muligt for det kom
 petente toldsted eventuelt at foretage en kontrol in
 den varernes afsendelse. Artikel 9
 Toldmyndighederne i eksportlandet kan udelukke
 Artikel 6
 visse varekategorier fra de i artikel 1 omhandlede let
 telser .
 I tilfælde, hvor artikel 20 i Den blandede Komités
 afgørelse nr. 3 /73 finder anvendelse under den i
 nærværende afgørelse omhandlede forenklede proce
 dure, skal de påtegninger, som er omfattet af nævnte Artikel 10
 artikel, attesteres enten med eksportlandets kompe
 tente toldsteds stempel eller med det særlige stempel, Denne afgørelse berører ikke anvendelsen af Fæl
 som er nævnt i artikel 4, stk . 1 , litra b). Sidstnævnte lesskabets, medlemsstaternes og Portugals forskrifter
 stempel kan påtrykkes certifikatformularen . om toldformaliteter og benyttelse af tolddokumenter.
 Artikel 7
 Artikel 11
 1. I de i artikel 4, stk. 1 , omhandlede tilfælde
 udfyldes rubrik nr. 11 » Toldvæsenets påtegninger « i Denne afgørelse finder tilsvarende anvendelse, når de
 varecertifikat EUR.l i givet fald af den autoriserede i artikel 13 , stk. 3 , i Den blandede Komités afgørelse
 eksportør. nr. 10 /73 omhandlede varecertifikater anvendes .
 Udfærdiget i Bruxelles, den 8 . juli 1974.
 På Den blandede Komites vegne
 R. de KERGORLAY
 Formand
 Sekretærerne
 A. CORREIA C. D. von SCHUMANN
 ---pagebreak--- Nr. L 224/ 10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 13 . 8 . 74
 BILAG
 (*) Eksportlandets kendebogstaver eller våbenmærke.
 (2) Sådanne oplysninger som er nødvendige for identificeringen af den autoriserede eksportør.


text:
 30.10.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 360/66
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 FN-regulativ nr. 152 — ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår det avancerede nødbremsesystem (AEBS) for køretøjer i klasse M1 og N1 [2020/1597]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 1 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 3. januar 2021
 Dette dokument er udelukkende et dokumentationsredskab. De autentiske og juridisk bindende tekster er:
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2019/61
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/10 og
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/69
 INDHOLD
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Specifikationer
 6.
 Prøvningsprocedure
 7.
 Ændring af køretøjstypen og udvidelse af godkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 1
 Meddelelse
 2
 Udformning af godkendelsesmærker
 3
 Særlige krav, der finder anvendelse på sikkerhedsaspekter ved komplekse elektroniske kontrolsystemer
 Indledning
 Formålet med regulativet er at indføre ensartede forskrifter for avancerede nødbremsesystemer (AEBS), som er monteret på motorkøretøjer i klasse M1 og N1, der primært anvendes ved bykørsel.
 Systemet skal automatisk registrere en potentiel kollision fremad, give føreren en passende advarsel og aktivere køretøjets bremsesystem for at nedbremse køretøjet og således undgå eller afbøde kollisionen, hvis føreren ikke reagerer på advarslen.
 Selv om der opstår svigt i systemet, skal køretøjet kunne betjenes sikkert.
 Ethvert indgreb, som foretages af systemet, skal kunne afbrydes af føreren gennem en bevidst handling, f.eks. ved at dreje på rattet eller trykke speederen i bund, hvorved føreren overtager kontrollen og tilsidesætter systemet.
 Regulativet kan ikke tage alle trafikforhold og infrastrukturtyper i typegodkendelsesprocessen i betragtning, og regulativet anerkender, at kravene til ydeevne i dette regulativ ikke kan opfyldes under alle forhold (køretøjets tilstand, vejgreb, vejrforhold, forringet vejinfrastruktur og trafikscenarier osv, der kan påvirke systemets ydeevne). Den virkelige verdens faktiske forhold og karakteristika bør ikke medføre forkerte advarsler eller falske nedbremsninger i en sådan grad, at føreren anspores til at slå systemet fra.
 Dette regulativ forudsætter montering. Det forhindrer ikke kontraherende parter i at give tilladelse til montering af et avanceret nødbremsesystem, der er godkendt i henhold til dette regulativ.
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på godkendelse af køretøjer i klasse M1 og N1 (1) for så vidt angår et indbygget system, der skal:
 a)
 forhindre eller afbøde en kollision med den forankørende personbil i vognbanen.
 b)
 forhindre eller afbøde alvorligheden af en kollision med en fodgænger
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »avanceret nødbremsesystem (AEBS)«: et system, der automatisk kan registrere en potentiel kollision fremad og aktivere køretøjets bremsesystem for at nedbremse køretøjet og således undgå eller afbøde et sammenstød
 2.2.
 »nødbremsning«: et bremsekrav, der udsendes af det avancerede nødbremsesystem til køretøjets driftsbremsesystem
 2.3.
 »kollisionsadvarsel«: en advarsel, der udsendes af det avancerede nødbremsesystem til føreren, når systemet har registreret en potentiel kollision


text:
fremad.
 2.4.
 »køretøjstype for så vidt angår køretøjets avancerede nødbremsesystem«: en klasse køretøjer, som ikke adskiller sig fra hinanden på væsentlige punkter som:
 a)
 de af køretøjets egenskaber, der i væsentlig grad indvirker på det avancerede nødbremsesystems ydeevne
 b)
 type og konstruktion af det avancerede nødbremsesystem
 2.5.
 »prøvekøretøj«: det køretøj, der prøves
 2.6.
 »blødt mål«: et mål, der vil lide mindst mulig skade og forårsage mindst mulig skade på prøvekøretøjet i tilfælde af en kollision
 2.7.
 »køretøjsmål«: et mål, der repræsenterer et køretøj
 2.8.
 »fodgængermål«: et blødt mål, der repræsenterer en fodgænger
 2.9.
 »fællesfelt«: et område, hvori to eller flere informationsfunktioner (f.eks. symboler) kan vises, dog ikke samtidigt
 2.10.
 »selvtest«: en integreret funktion, der kontrollerer systemsvigt kontinuerligt, i det mindste når systemet er aktivt
 2.11.
 »tid til kollision (TTC — time to collision)«: den tidsværdi, der fremkommer ved at dele afstanden i længderetningen (i prøvekøretøjets bevægelsesretning) mellem prøvekøretøjet og målet med prøvekøretøjets og målets relative hastighed i længderetningen i et givent øjeblik.
 2.12.
 »tør vej«: en vej med en nominel højeste bremsekoefficient på 0,9
 2.13.
 »højeste bremsekoefficient (PBC)«: mål for friktionen mellem dæk og vej baseret på maksimal deceleration af et rullende dæk
 2.14.
 »kalibrering«: processen med at fastlægge et målesystems respons, således at dets output er i overensstemmelse med en række referencesignaler
 2.15.
 »masse af et køretøj i køreklar stand«: massen af et ulastet køretøj med karrosseri, herunder kølemiddel, olier, 90 % brændstof, 100 % andre væsker, fører (75 kg), men uden spildevand, værktøj og reservehjul
 2.16.
 »ulastet køretøj«: massen i køreklar stand med en ekstra masse på højst 125 kg. Denne ekstra masse omfatter måleudstyret og en eventuel anden person på forsædet, der skal notere resultaterne.
 2.17.
 »lastet køretøj«: medmindre andet er angivet, et køretøj der er læsset op til »den teknisk tilladte totalmasse«
 2.18.
 »tilladt totalmasse«: den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalmasse (denne kan være højere end den af de nationale myndigheder fastsatte »tilladte totalmasse«)
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår det avancerede nødbremsesystem indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.
 3.2.
 Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer:
 3.2.1.
 En beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til de i punkt 2.4 nævnte punkter, ledsaget af en dokumentationspakke, der giver adgang til det avancerede nødbremsesystems grundlæggende design og de midler, hvormed det forbindes til andre køretøjssystemer, eller som direkte kontrollerer output-variablerne. De numre og/eller symboler, der identificerer køretøjstypen, skal angives.
 3.3.
 Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis det køretøj, hvortil der søges om godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i afsnit 5 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 4.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 00, svarende til ændringsserie 00) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele


text:
samme typegodkendelsesnummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type AEBS, eller til en anden køretøjstype.
 4.3.
 Meddelelsen om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller inddragelse af godkendelse efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ samt dokumentation, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala eller i elektronisk format.
 4.4.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2, og som består af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, der omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, der har meddelt godkendelsen (2)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1 ovenfor.
 4.5.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på køretøjets identifikationsplade.
 5. SPECIFIKATIONER
 5.1.
 Generelle krav
 5.1.1.
 Ethvert køretøj, der er udstyret med et avanceret nødbremsesystem, som er i overensstemmelse med definitionen i punkt 2.1 ovenfor, skal opfylde ydeevnekravene i punkt 5.1 til 5.6.2 i dette regulativ, forskrifterne i FN-regulativ nr. 13-H, ændringsserie 01 for køretøjer i klasse M1 og N1 eller forskrifterne i FN-regulativ nr. 13, ændringsserie 11 for køretøjer i klasse N1, og skal være udstyret med et blokeringsfrit bremsesystem i overensstemmelse med ydeevnekravene i bilag 6 til FN-regulativ nr. 13-H, ændringsserie 01 eller i bilag 13 til FN-regulativ nr. 13, ændringsserie 11.
 5.1.2.
 Effektiviteten af det avancerede nødbremsesystem må ikke kunne forringes af magnetiske eller elektriske felter. Dette godtgøres ved at opfylde de tekniske forskrifter og overgangsbestemmelserne i FN-regulativ nr. 10, ændringsserie 05.
 5.1.3.
 Overensstemmelse med elektroniske kontrolsystemers sikkerhedsaspekter skal påvises ved opfyldelse af kravene i bilag 3.
 5.1.4.
 Advarsler
 Ud over de kollisionsadvarsler, der er beskrevet i punkt 5.2.1.1 og 5.2.2.1, giver systemet føreren passende advarsler som vist nedenfor:
 5.1.4.1.
 En fejlmelding, hvis der er en fejl i AEBS, der forhindrer opfyldelsen af kravene i dette regulativ. Advarslen skal være som nærmere angivet i punkt 5.5.4 nedenfor.
 5.1.4.1.1.
 Der må ikke være et kendeligt tidsinterval mellem de enkelte AEBS-selvtest, og der må ikke være en forsinkelse med hensyn til tænding af advarselssignalet i tilfælde af en elektrisk detekterbar fejl.
 5.1.4.1.2.
 Hvis systemet ikke er kalibreret


text:
efter en kumuleret køretid på 15 sekunder ved en hastighed på over 10 km/h, skal føreren oplyses om denne status. Disse oplysninger skal foreligge, indtil systemet er kalibreret.
 5.1.4.2.
 Hvis køretøjet er udstyret med et middel til manuel deaktivering af AEBS, skal der afgives en deaktiveringsadvarsel, når systemet deaktiveres. Denne advarsel skal være som nærmere angivet i punkt 5.4.2.
 5.1.4.3.
 Ved registrering af ikke-elektrisk svigt (f.eks. sensorblindhed eller sensorskævhed) skal advarselssignalet som defineret i punkt 5.1.4.1 være tændt.
 5.1.5.
 Nødbremsning
 Uanset bestemmelserne i punkt 5.3.1 og 5.3.2 skal systemet iværksætte nødbremsningsmanøvrer som beskrevet i punkt 5.2.1.2 og 5.2.2.2, med det formål at tilvejebringe en væsentlig nedsættelse af prøvekøretøjets hastighed.
 5.1.6.
 Prøvning af fejlreaktion
 Systemet skal være konstrueret til at minimere genereringen af kollisionsadvarselssignaler og til at undgå automatisk bremsning i situationer, hvor føreren ikke ville kunne se en umiddelbar risiko for kollision. Dette skal påvises i den vurdering, der foretages i henhold til bilag 3 til dette regulativ for de scenarier, der er anført i tillæg 2.
 5.2.
 Særlige krav
 5.2.1.
 Bil-mod-bil-scenarie
 5.2.1.1.
 Kollisionsadvarsel
 Hvis en kollision med et forankørende køretøj i klasse M1 i samme bane med en relativ hastighed, der er højere end den hastighed, op til hvilken, prøvekøretøjet kan undgå kollision, kan forudses 0,8 s inden nødbremsning, skal kollisionsadvarslen være som foreskrevet i punkt 5.5.1, og advarslen skal være til rådighed senest 0,8 s før nødbremsningen indledes.
 Hvis kollisionen ikke kan forudses 0,8 s forud for nødbremsning, skal kollisionsadvarslen udsendes umiddelbart efter registreringen.
 Kollisionsadvarslen kan afbrydes, hvis der ikke længere er nogen kollisionsfare.
 5.2.1.2.
 Nødbremsning
 Når systemet har registreret muligheden for en umiddelbart forestående kollision, skal der være et bremsekrav på mindst 5,0 m/s2for køretøjets driftsbremsesystem.
 Nødbremsningen kan afbrydes, hvis der ikke længere er nogen kollisionsfare.
 Dette skal prøves i henhold til punkt 6.4 og 6.5 i dette regulativ.
 5.2.1.3.
 Hastighed
 Systemet skal være aktivt mindst i hastighedsområdet fra 10 km/h til 60 km/h og i alle belastningstilstande, medmindre det deaktiveres manuelt i overensstemmelse med punkt 5.4.
 5.2.1.4.
 Hastighedsreduktion ved bremsekrav
 Når det avancerede nødbremsesystem er aktivt, skal det kunne opnå den maksimale relative anslagshastighed som vist i følgende tabel:
 a)
 for kollisioner med mål, der er stationære eller bevæger sig med jævn hastighed,
 b)
 på tør vej,
 c)
 i lastet eller ulastet stand,
 d)
 i situationer, hvor køretøjernes midterplan i længderetningen ikke er forskudt med mere end 0,2 m i forhold til hinanden, og/eller
 e)
 ved omgivende lysforhold på mindst 1 000 lux.
 Det anerkendes, at ydeevnekravene i denne tabel ikke kan opfyldes fuldt ud under andre forhold end de ovenfor anførte. Systemet må dog ikke deaktivere eller ændre kontrolstrategien drastisk ved disse andre forhold. Dette skal påvises som foreskrevet i bilag 3 til dette regulativ.
 Maksimal relativ anslagshastighed (km/h) for køretøjer i klasse M1
 Relativ hastighed
 [km/h]
 Stationær
 I bevægelse
 Lastet
 Ulastet
 Lastet
 Ulastet
 10
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 15
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 20
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 25
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 30
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 35
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 40


text:
0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 42
 10,00
 0,00
 —
 0,00
 45
 15,00
 15,00
 —
 —
 50
 25,00
 25,00
 —
 —
 55
 30,00
 30,00
 —
 —
 60
 35,00
 35,00
 —
 —
 Maksimal relativ anslagshastighed (km/h) for køretøjer i klasse N1
 (*1)
 Relativ hastighed
 [km/h]
 Stationær/i bevægelse
 Maksimal masse
 Masse i køreklar stand
 10
 0,00
 0,00
 15
 0,00
 0,00
 20
 0,00
 0,00
 25
 0,00
 0,00
 30
 0,00
 0,00
 32
 0,00
 0,00
 35
 0,00
 0,00
 38
 0,00
 0,00
 40
 10,00
 0,00
 42
 15,00
 0,00
 45
 20,00
 15,00
 50
 30,00
 25,00
 55
 35,00
 30,00
 60
 40,00
 35,00
 5.2.2.
 Bil-mod-fodgænger-scenarie
 5.2.2.1.
 Kollisionsadvarsel
 Når det avancerede nødbremsesystem har registret muligheden for en kollision med en fodgænger, der krydser vejen med en konstant hastighed på 5 km/h, skal der afgives en kollisionsadvarsel som beskrevet i punkt 5.5.1, senest når nødbremsningen påbegyndes.
 Kollisionsadvarslen kan afbrydes, hvis der ikke længere er nogen kollisionsfare.
 5.2.2.2.
 Nødbremsning
 Når systemet har registreret muligheden for en umiddelbart forestående kollision, skal der være et bremsekrav på mindst 5,0 m/s2 for køretøjets driftsbremsesystem.
 Nødbremsning kan afbrydes, hvis der ikke længere er nogen kollisionsfare.
 Dette skal prøves i henhold til punkt 6.6 i dette regulativ.
 5.2.2.3.
 Hastighed
 Det avancerede nødbremsesystem skal være aktivt mindst i hastighedsområdet fra 20 km/h til 60 km/h og i alle belastningstilstande, medmindre det deaktiveres manuelt i overensstemmelse med punkt 5.4.
 5.2.2.4.
 Hastighedsreduktion ved bremsekrav
 Når det avancerede nødbremsesystem er aktivt, skal det kunne opnå den maksimale relative anslagshastighed som vist i følgende tabel:
 a)
 med krydsende fodgængere med en sideværts hastighedskomponent på højst 5 km/h,
 b)
 på tør vej,
 c)
 i lastet eller ulastet stand,
 d)
 i situationer, hvor køretøjernes midterplan i længderetningen ikke er forskudt med mere end 0,2 m i forhold til hinanden, og/eller
 e)
 ved omgivende lysforhold på mindst 2 000 lux.
 Det anerkendes, at ydeevnekravene i denne tabel ikke kan opfyldes fuldt ud under andre forhold end de ovenfor anførte. Systemet må dog ikke deaktivere eller ændre kontrolstrategien drastisk ved disse andre forhold. Dette skal påvises som foreskrevet i bilag 3 til dette regulativ.
 Maksimal anslagshastighed (km/h) for køretøjer i klasse M1
 (*2)
 Prøvekøretøjets hastighed (km/h)
 Maksimal masse
 Masse i køreklar stand
 20
 0,00
 0,00
 25
 0,00
 0,00
 30
 0,00
 0,00
 35
 0,00
 0,00
 40
 0,00
 0,00
 42
 10,00
 0,00
 45
 15,00
 15,00
 50
 25,00
 25,00
 55
 30,00
 30,00
 60
 35,00
 35,00
 Maksimal anslagshastighed (km/h) for køretøjer i klasse N1
 (*3)
 Prøvekøretøjets hastighed (km/h)
 Maksimal masse
 Masse i køreklar stand
 20
 0,00
 0,00
 25
 0,00
 0,00
 30
 0,00
 0,00
 35
 0,00
 0,00
 40
 10,00
 0,00
 42
 15,00
 0,00
 45
 20,00
 15,00
 50
 30,00
 25,00
 55
 35,00
 30,00
 60
 40,00
 35,00
 5.3.
 Afbrydelse foretaget af føreren
 5.3.1.
 Det avancerede nødbremsesystem skal gøre det muligt for føreren at afbryde kollisionsadvarslen og nødbremsningen vha. et middel til manuel deaktivering.
 5.3.2.
 I begge tilfælde kan denne afbrydelse foretages ved enhver aktiv handling (f.eks. ved at trykke speederen i bund eller betjene afviserblinkeren), som angiver, at føreren er opmærksom på nødsituationen. Køretøjsfabrikanten giver i forbindelse med typegodkendelsen den tekniske tjeneste en liste over


text:
disse aktive handlinger, og denne liste skal vedhæftes prøvningsrapporten.
 5.4.
 Manuel deaktivering
 5.4.1.
 Når et køretøj er udstyret med et middel til manuel deaktivering af AEBS-funktionen. finder følgende betingelser anvendelse i relevant omfang:
 5.4.1.1
 AEBS-funktionen skal automatisk genindkobles ved begyndelsen af hver ny tændingscyklus.
 5.4.1.2.
 AEBS-betjeningsanordningen skal være konstrueret således, at manuel deaktivering ikke er mulig med mindre end to bevidste handlinger.
 5.4.1.3.
 AEBS-betjeningsanordningen skal være monteret således, at det opfylder de relevante krav og overgangsbestemmelser i FN-regulativ nr. 121, ændringsserie 01 eller en eventuel senere ændringsserie.
 5.4.1.4.
 Det må ikke være muligt at deaktivere det avancerede nødbremsesystem ved en hastighed på over 10 km/h.
 5.4.2.
 Når køretøjet er udstyret med et middel til automatisk deaktivering af AEBS-funktionen, f.eks. i situationer som terrængående brug, bugsering, drift på dynamometer, drift i et vaskeanlæg eller ved ikke-påviselig sensoruoverensstemmelse, skal følgende betingelser være gældende:
 5.4.2.1.
 Køretøjsfabrikanten giver i forbindelse med typegodkendelsen den tekniske tjeneste en liste over de situationer og tilsvarende kriterier, hvor AEBS-funktionen deaktiveres automatisk, og denne liste skal vedhæftes prøvningsrapporten.
 5.4.2.2.
 AEBS-funktionen skal automatisk genaktiveres, så snart de betingelser, der førte til automatisk deaktivering, ikke længere er til stede.
 5.4.3.
 Et konstant optisk advarselssignal skal fortælle føreren, at AEBS-funktionen er blevet deaktiveret. Det gule advarselssignal i punkt 5.5.4 nedenfor kan anvendes til dette formål.
 5.5.
 Advarselssignaler
 5.5.1.
 Den kollisionsadvarsel, der er omhandlet i punkt 5.2.1.1 og 5.2.2.1, skal afgives med mindst to midler valgt blandt akustiske, haptiske og optiske midler.
 5.5.2.
 En beskrivelse af advarselsangivelsen og den rækkefølge, som kollisionsadvarselssignalerne afgives til føreren på, skal gives af køretøjsfabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen og skal angives i prøvningsrapporten.
 5.5.3.
 Når et optisk signal anvendes som del af kollisionsadvarslen, kan det optiske signal være en blinkende udgave af det fejladvarselssignal, der er specificeret i punkt 5.5.4.
 5.5.4.
 Den i punkt 5.1.4.1 omhandlede fejladvarsel skal være et konstant gult optisk advarselssignal.
 5.5.5.
 Hvert optisk AEBS-advarselssignal skal aktiveres, enten når tændingen (startanordningen) står på »on« (kørsel), eller når tændingen (startanordningen) er i en position mellem »on« (kørsel) og »start«, der af fabrikanten er angivet som en kontrolposition (initial system (power-on)). Dette krav gælder ikke for advarselssignaler, der vises i et fællesfelt.
 5.5.6.
 Advarselssignalerne skal være synlige, også i fuldt dagslys, og føreren skal fra førersædet let kunne kontrollere, at signalerne er funktionsdygtige.
 5.5.7.
 Når føreren får et optisk advarselssignal, der angiver, at det avancerede nødbremsesystem midlertidigt er ude af funktion, f.eks. som følge af ugunstige vejrforhold, skal signalet være konstant og farven gul. Det gule advarselssignal i punkt 5.5.4 ovenfor kan anvendes til dette formål.
 5.6.
 Bestemmelser vedrørende periodisk syn
 5.6.1.
 Ved et periodisk teknisk syn skal det være muligt at kontrollere. at det avancerede nødbremsesystems funktionsstatus er korrekt ved hjælp af en optisk observation af fejladvarselssignalets status efter »power-ON« og evt. pærekontrol.
 Hvis fejladvarselssignalet vises i et fællesfelt, skal det først observeres, at fællesfeltet fungerer, før status af fejladvarselssignalet kontrolleres.
 5.6.2.
 Ved typegodkendelsen afgives en fortrolig beskrivelse af den anvendte metode til beskyttelse mod simpel uautoriseret manipulation af det af fabrikanten valgte fejlangivelsessignal.
 Alternativt


text:
anses dette beskyttelseskrav for at være opfyldt, når der findes et ekstra system til kontrol af korrekt driftsstatus for det avancerede nødbremsesystem.
 6. PRØVNINGSPROCEDURE
 6.1.
 Prøvningsbetingelser
 6.1.1.
 Prøvningen udføres på en flad og tør asfalt- eller betonoverflade med god friktion.
 6.1.1.1.
 Vejoverfladen til prøvningen skal have en nominel (3) højeste bremsekoefficient (PBC) på 0,9, medmindre andet er angivet, ved anvendelse af enten:
 6.1.1.2.
 standardreferencedæk (E1136) i overensstemmelse med American Society for Testing and Materials (ASTM) — ASTM Method E1337-90 ved en hastighed på 40 mph, eller
 6.1.1.3.
 k-prøvningsmetoden som specificeret i tillæg 2 til bilag 6 i FN-regulativ nr. 13-H.
 6.1.1.4.
 Prøveoverfladen har en jævn hældning mellem vandret og 1 procent.
 6.1.2.
 Den omgivende temperatur skal være mellem 0 °C og 45 °C.
 6.1.3.
 Den vandrette sigtbarhed skal være således, at målet kan iagttages under hele prøvningen.
 6.1.4.
 Prøvningerne må kun finde sted, når der ikke er vind, som kan påvirke resultaterne.
 6.1.5.
 Den naturlige omgivende belysning skal være homogen i prøvningsområdet og ligge over 1 000 Lux under bil-mod-bil-scenariet som beskrevet i punkt 5.2.1 og over 2 000 lux under bil-mod-fodgænger-scenariet som beskrevet i punkt 5.2.2. Det bør sikres, at prøvningen ikke finder sted under forhold, hvor der køres mod eller væk fra solen i en lav vinkel.
 6.2.
 Forhold ved køretøjet
 6.2.1.
 Prøvningsvægt
 Køretøjet skal som minimum prøves i lastet og ulastet stand.
 Belastningsfordelingen skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger. Der må ikke foretages ændringer, når prøvningsproceduren er påbegyndt.
 6.2.2.
 Klargøring af køretøjet inden prøvningen
 6.2.2.1.
 Hvis fabrikanten anmoder om det,
 kan køretøjet tilbagelægge en strækning på højst 100 km på en blanding af by- og landeveje med anden trafik og vejudstyr med henblik på kalibrering af sensorsystemet.
 Køretøjet kan underkastes en sekvens af bremseaktiveringer for at sikre, at driftsbremsen er tilkørt inden prøvningen.
 6.2.2.2.
 Oplysninger om den strategi for klargøring af køretøjet inden prøvningen, som køretøjsfabrikanten har anmodet om, skal identificeres og registreres i typegodkendelsesdokumentationen for køretøjet.
 6.3.
 Prøvemål
 6.3.1.
 Det mål, der anvendes ved prøvninger til registrering af køretøjer, skal være masseproducerede køretøjsserier i klasse M1 AA sedan, eller alternativt et »blødt mål«, der er repræsentativt for et sådant køretøj med hensyn til de detektionskarakteristika, der anvendes af AEBS-sensorsystemet ved prøvninger foretaget i overensstemmelse med SO 19206-1:2018. Referencepunktet for køretøjets placering skal være det bageste punkt på køretøjets midterlinje.
 6.3.2.
 Det mål, der anvendes til prøvninger vedrørende detektion af fodgængere, skal være et »blødt mål« og være repræsentativt for de menneskelige specifikationer, der anvendes i AEBS-sensorsystemet ved prøvninger foretaget i overensstemmelse med ISO 19206-2:2018.
 6.3.3.
 Oplysninger, der muliggør specifik identifikation og reproduktion af målet/målene, skal angives i køretøjets typegodkendelsesdokumentation.
 6.4.
 Prøvning af advarsel og aktivering med et stationært køretøjsmål
 6.4.1.
 Prøvekøretøjet skal bevæge sig mod det stationære mål i en lige linje i mindst to sekunder forud for den funktionelle del af prøvningen med en forskydning mellem prøvekøretøj og målets midterlinje på højst 0,2 m.
 Prøvningerne skal udføres med et køretøj, der kører hhv. 20, 42 og 60 km/h (med en tolerance på + 0/-


text:
2 km/h). Hvis det anses for at være berettiget, kan den tekniske tjeneste foretage prøvning ved enhver anden hastighed inden for hastighedsområdet som defineret i punkt 5.2.1.3.
 Den funktionelle del af prøvningen påbegyndes, når prøvekøretøjet kører med konstant hastighed og befinder sig i en afstand, der svarer til en tid til kollision (TTC) på mindst 4 sekunder fra målet.
 Fra starten af den funktionelle del og indtil kollisionspunktet må der af føreren ikke foretages justering af nogen af prøvekøretøjets betjeningsanordninger, bortset fra en let justering af styreanordningen for at modvirke afdrift.
 6.4.2.
 Timingen af de kollisionsadvarselsmidler, der er omhandlet i punkt 5.5.1, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.2.1.1.
 6.5.
 Prøvning af advarsel og aktivering med et køretøjsmål i bevægelse
 6.5.1.
 Prøvekøretøjet og køretøjsmålet i bevægelse skal bevæge sig i samme retning i en lige linje i mindst to sekunder forud for den funktionelle del af prøvningen med en forskydning mellem prøvekøretøjets og målets midterlinje på højst 0,2 m.
 Prøvningen skal udføres med et prøvekøretøj, der bevæger sig med hhv. 30 km/h og 60 km/h og et køretøjsmål, der bevæger sig med 20 km/h (med en tolerance på + 0/- 2 km/h for både prøvekøretøjet og køretøjsmålet). Hvis det anses for at være berettiget, kan den tekniske tjeneste foretage prøvning ved enhver anden hastighed for prøvekøretøjet og køretøjsmålet inden for hastighedsområdet som defineret i punkt 5.2.1.3,
 Den funktionelle del af prøvningen påbegyndes, når prøvekøretøjet kører med konstant hastighed og befinder sig i en afstand, der svarer til en TTC på mindst 4 sekunder fra målet.
 Fra starten af den funktionelle del af prøvningen og indtil prøvekøretøjet kommer ned på en hastighed svarende til målets hastighed må der af føreren ikke foretages justering af nogen af prøvekøretøjets betjeningsanordninger, bortset fra en let justering af styreanordningen for at modvirke afdrift.
 6.5.2.
 Timingen af de kollisionsadvarselsmidler, der er omhandlet i punkt 5.5.1 ovenfor, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.2.1.1.
 6.6.
 Prøvning af advarsel og aktivering med et fodgængermål
 6.6.1.
 Prøvekøretøjet skal bevæge sig mod punktet for kollision med fodgængermålet i en lige linje i mindst to sekunder forud for den funktionelle del af prøvningen med en forskydning mellem prøvekøretøj og målets midterlinje på højst 0,1 m.
 Den funktionelle del af prøvningen påbegyndes, når prøvekøretøjet kører med en konstant hastighed og befinder sig i en afstand, der svarer til en TTC på mindst 4 sekunder fra anslagspunktet.
 Fodgængermålet skal bevæge sig i en lige linje, der er vinkelret på prøvekøretøjets kørselsretning, med en konstant hastighed på 5 km/h ± 0,2 km/h, og målet må ikke bevæge sig, før den funktionelle del af prøvningen er påbegyndt. Fodgængerens position skal koordineres med prøvekøretøjet på en sådan måde, at anslagspunktet for fodgængermålet på forenden af prøvekøretøjet ligger i prøvekøretøjets midterlinje i længderetningen med en tolerance på højst 0,1 m, hvis prøvekøretøjet kører med den fastsatte hastighed under hele den funktionelle del af prøvningen og ikke bremser op.
 Prøvningerne skal udføres med et køretøj, der kører hhv. 20, 30 og 60 km/h (med


text:
en tolerance på + 0/- 2 km/h). Den tekniske tjeneste kan foretage prøvning ved enhver anden hastighed inden for hastighedsområdet som defineret i punkt 5.2.2.3 og 5.2.2.4
 Fra starten af den funktionelle del og indtil prøvekøretøjet har undgået kollisionen eller har passeret punktet for kollision med fodgængermålet, må der af føreren ikke foretages justering af nogen af prøvekøretøjets betjeningsanordninger, bortset fra en let justering af styreanordningen for at modvirke afdrift.
 Den ovenfor beskrevne prøvning udføres med en 6-årig fodgænger som »blødt mål« som defineret i punkt 6.3.2.
 6.6.2.
 Timingen af de kollisionsadvarselsmidler, der er omhandlet i punkt 5.5.1 ovenfor, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.2.2.1.
 6.7.
 (reserveret)
 6.8.
 Prøvning af fejldetektion
 6.8.1.
 Der simuleres et elektrisk svigt, f.eks. ved at afbryde strømkilden til en AEBS-komponent eller ved at afbryde en elektrisk forbindelse mellem AEBS-komponenter. Når der simuleres et AEBS-svigt, må hverken de elektriske forbindelser til fejladvarselssignalet i punkt 5.5.4 ovenfor eller til det valgfrie middel til deaktivering af AEBS-funktionen i punkt 5.4 være frakoblet.
 6.8.2.
 Det fejladvarselssignal, der er omhandlet i punkt 5.5.4 ovenfor, skal aktiveres og forblive aktiveret senest 10 sekunder efter, at køretøjet har opnået en hastighed på over 10 km/h, og det skal genaktiveres umiddelbart efter en efterfølgende cyklus med tændingsslukning (»off«) og tænding (»on«), så længe den simulerede fejl er til stede.
 6.9.
 Prøvning af deaktivering
 6.9.1.
 Hvis køretøjet er udstyret med et middel til at deaktivere AEBS, drejes startnøglen til »on« (kørsel), og AEBS deaktiveres. Det advarselssignal, der er omhandlet i punkt 5.4.2 ovenfor, skal aktiveres. Tændingen drejes til slukket (»off«). Tændingen drejes igen til »on« (kørsel), og det kontrolleres, at det tidligere aktiverede advarselssignal ikke genaktiveres, og dette indikerer, at AEBS er blevet genindkoblet som angivet i punkt 5.4.1 ovenfor. Hvis tændingen foregår ved hjælp af en »nøgle«, skal ovennævnte krav opfyldes, uden at nøglen fjernes.
 6.10.
 Systemets robusthed
 6.10.1.
 Ethvert af de ovennævnte prøvningsscenarier, hvor et scenarie beskriver en prøvningsopstilling ved en køretøjshastighed ved én belastningstilstand for en kategori (bil-mod-bil eller bil-mod-fodgænger), skal udføres to gange. Hvis en af de to prøvninger ikke opfylder kravene, kan prøvningen gentages én gang. En prøvningsopstilling anses for at være bestået, hvis kravene opfyldes i to prøvninger. Antallet af mislykkede prøvningen inden for en kategori må ikke overstige:
 a)
 10 % af de udførte prøvninger for bil-mod-bil-scenariet samt
 b)
 10 % af de udførte prøvninger for bil-mod-fodgænger-scenariet.
 6.10.2.
 Den grundlæggende årsag til mislykkede prøvninger analyseres i samarbejde med den tekniske tjeneste, og analysen vedlægges prøvningsrapporten. Hvis den grundlæggende årsag ikke kan kædes sammen med en afvigelse i prøvningsopstillingen, kan den tekniske tjeneste prøve andre hastigheder inden for hastighedsområdet i punkt 5.2.1.3, 5.2.1.4, 5.2.2.3 eller 5.2.2.4, alt efter hvad der er relevant.
 6.10.3.
 Under vurdering i bilag 3 skal fabrikanten gennem passende dokumentation påvise, at systemet er i stand til på pålidelig vis at levere den krævede ydeevne.
 7. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPEN OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 7.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen som defineret i punkt 2.4 ovenfor skal meddeles til den typegodkendende myndighed, som har


text:
godkendt køretøjstypen. Den typegodkendende myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 skønne, at de pågældende ændringer ikke har nogen negativ virkning for opfyldelsen af betingelserne for meddelelse af godkendelsen og meddele en udvidelse af godkendelsen, eller
 7.1.2.
 skønne, at de pågældende ændringer medfører, at betingelserne for meddelelse af godkendelsen ikke længere er opfyldt og kræve yderligere prøvninger eller supplerende kontrol, inden den meddeler udvidelse af godkendelsen.
 7.2.
 Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.
 7.3.
 Den typegodkendende myndighed underretter de øvrige kontraherende parter om udvidelsen ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1 til dette regulativ. Den skal tildele et serienummer til hver udvidelse: det såkaldte udvidelsesnummer.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Procedurerne vedrørende produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i 1958-overenskomstens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 8.2.
 Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.
 8.3.
 Den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder, der anvendes til kontrol af overensstemmelsen i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 En godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt.
 9.2.
 Hvis en af de kontraherende parter inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af en køretøjstype som er godkendt i henhold til dette regulativ, underrettes den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Denne underretter straks de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat (4) navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og hvortil meddelelser om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal fremsendes.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan ingen kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.
 12.2.
 Fra den 1. maj 2024 er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser i henhold til den oprindelige udgave af dette regulativ, som først blev udstedt efter 1. maj 2024.
 12.3.
 Indtil


text:
den 1. maj 2026 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, anerkende typegodkendelser i henhold til den oprindelige udgave af dette regulativ, som blev udstedt første gang før den 1. maj 2024.
 12.4.
 Fra den 1. maj 2026 er de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forpligtet til at anerkende typegodkendelser udstedt i henhold til den oprindelige udgave af dette regulativ.
 12.5.
 Uanset punkt 12.4 skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat anerkende typegodkendelser, der er udstedt i henhold til den oprindelige udgave af dette regulativ for køretøjer, som ikke påvirkes af de ændringer, der blev indført med ændringsserie 01.
 12.6.
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele typegodkendelser i henhold til nogen af de foregående serier af ændringer til dette regulativ eller udvidelser heraf
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.
 (*1) For relative hastigheder mellem de anførte værdier (f.eks. 53 km/h) anvendes den maksimale relative anslagshastighed (dvs. 35/30 km/h), der gælder for den næste højere relative hastighed (dvs. 55 km/h).
 For masser, der er større end massen i køreklar stand, anvendes den maksimale relative anslagshastighed, der gælder for den maksimale masse.
 (*2) For relative hastigheder mellem de anførte værdier (f.eks. 53 km/h) anvendes den maksimale relative anslagshastighed (dvs. 30/ 30/h), der gælder for den næste højere relative hastighed (dvs. 55 km/h).
 For masser, der er større end massen i køreklar stand, anvendes den maksimale relative anslagshastighed, der gælder for den maksimale masse.
 (*3) For hastigheder af prøvekøretøjet, der ligger mellem de anførte værdier (f.eks. 53 km/h) anvendes den maksimale relative anslagshastighed (dvs. 35/30 km/h), der gælder for den næste højere hastighed af prøvekøretøjet (dvs. 55 km/h).
 For masser, der er større end massen i køreklar stand, anvendes den maksimale relative anslagshastighed, der gælder for den maksimale masse.
 (3) Ved »nominel« værdi forstås den teoretiske målværdi.
 (4) FN/ECE-sekretariaterne leverer onlineplatformen (»/343 Application«) til udveksling af sådanne oplysninger med sekretariatet: https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html
 BILAG 1
 Meddelelse
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn
 ...
 ...
 vedrørende (2):
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en type køretøj for så vidt angår det avancerede nødbremsesystem (AEBS) i henhold til regulativ nr. 152
 Godkendelse nr.: ...
 1.
 Varemærke: ...
 2.
 Type og handelsbetegnelse(r): ...
 3.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 4.
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 5.
 Kort beskrivelse af køretøjet: ...
 6.
 Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse: ...
 7.
 Den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne: ...
 8.
 Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste...
 9.
 Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste...
 10.
 Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2):
 11.
 Sted: ...
 12.
 Dato: ...
 13.
 Underskrift: ...
 14.
 Der er som bilag vedlagt følgende dokumenter, hvorpå er angivet ovenstående godkendelsesnummer: ...
 15.


text:
Bemærkninger: ...
 (1) Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke relevante overstreges.
 BILAG 2
 Udformning af godkendelsesmærker
 (jf. punkt 4.4-4.4.2 i dette regulativ)
 a = 8 mm min.
 Ovenstående godkendelsesmærke på et køretøj viser, at den pågældende køretøjstype for så vidt angår det avancerede nødbremsesystem (AEBS) er godkendt i Belgien (E 6) i henhold til regulativ nr. 152 (markeret med C for bil-mod-bil-scenarie og P for bil-mod-fodgænger-scenarie). De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i FN-regulativ nr. 152 i regulativets oprindelige version.
 BILAG 3
 Særlige krav, der finder anvendelse på sikkerhedsaspekter ved komplekse elektroniske kontrolsystemer
 1. Generelt
 I dette bilag opstilles særlige krav til dokumentation, fejlstrategi og kontrol vedrørende sikkerhedsaspekter ved komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer (punkt 2.4 nedenfor) for så vidt angår dette regulativ.
 Dette bilag gælder også for sikkerhedsrelaterede funktioner, der er identificeret i dette regulativ, og som styres af elektroniske systemer (punkt 2.3) for så vidt angår dette regulativ.
 Bilaget specificerer ikke ydeevnekravene for »systemet«, men beskriver, hvordan det er udformet, og hvilke oplysninger der skal afgives til den tekniske tjeneste med henblik på typegodkendelse.
 Disse oplysninger skal godtgøre, at »systemet« i normaltilstand og i fejltilstand overholder alle relevante ydeevnekrav, som er angivet andetsteds i dette regulativ, og at det er beregnet til at fungere på en sådan måde, at det ikke forårsager nogen sikkerhedskritiske risici.
 2. Definitioner
 I dette bilag forestås ved:
 2.1.
 »systemet«: et elektronisk kontrolsystem eller et komplekst elektronisk kontrolsystem, der leverer eller udgør en del af kontroltransmissionen af en funktion, som dette regulativ finder anvendelse på. Dette omfatter også ethvert andet system, der er omfattet af dette regulativ, samt transmissionsforbindelser til eller fra andre systemer, der ikke er omfattet af dette regulativ, og som handler på en funktion, som dette regulativ finder anvendelse på
 2.2.
 »sikkerhedskoncept«: en beskrivelse af de foranstaltninger, der er indbygget i systemet, herunder i de elektroniske enheder, med henblik på systemintegritet og opretholdelse af sikker drift i normaltilstand og fejltilstand, selv i tilfælde af elektrisk svigt. Muligheden for »fall-back« til delvis drift eller et back-up-system, der sikrer køretøjets vigtigste funktioner, kan indgå i sikkerhedskonceptet
 2.3.
 »elektronisk kontrolsystem«: en kombination af enheder, der er udformet til at bidrage til frembringelse af den pågældende køretøjskontrolfunktion ved hjælp af elektronisk databehandling. Sådanne systemer, som ofte styres af software, er fremstillet af funktionelle enkeltkomponenter som f.eks. følere, elektroniske kontrolenheder og bremsecylindere og er forbundet via transmissionsforbindelser. De kan omfatte mekaniske, elektropneumatiske eller elektrohydrauliske elementer
 2.4.
 »komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer«: de elektroniske kontrolsystemer, hvor en funktion styret af et elektronisk system eller føreren kan blive tilsidesat af et elektronisk kontrolsystem/-funktion på højere niveau. En funktion, der tilsidesættes, bliver en del af det komplekse system, såvel som ethvert overordnet system/funktion inden for rammerne af dette regulativ. Transmissionsforbindelserne til og fra overordnede systemer/funktioner uden for rammerne af dette regulativ skal også medtages
 2.5.
 »elektroniske kontrolsystemer/funktioner på højere niveau«: systemer/funktioner, der anvender yderligere behandling og/eller føleudstyr til at ændre køretøjets opførsel gennem udsendelse af