text: i forbindelse med vaerdiansaettelse, for saa vidt disse falder ind under denne aftale, og udfaerdigelse af rapporter om resultaterne af disse undersoegelser; c) udarbejdelse og udsendelse af aarsberetninger om de tekniske aspekter ved denne aftales gennemfoerelse og status; d) meddelelse af oplysninger og udtalelser om ethvert spoergsmaal vedroerende beregning af toldvaerdi af indfoerte varer, som maatte blive begaeret af en af parterne eller af komiteen. Saadanne oplysninger og udtalelser kan gives i form af responsa, kommentarer eller forklarende bemaerkninger; e) efter anmodning herom lettelse af adgang til teknisk bistand for parterne for at fremme international godkendelse af denne aftale, og f) udoevelse af alle andre befoejelser, som komiteen maatte tillaegge det. Almindelige bemaerkninger 3. Det tekniske udvalg bestraeber sig paa inden for rimelig kort tid at afslutte sit arbejde med saerlige spoergsmaal, isaer saadanne som det har faaet forelagt af aftaleparterne eller af komiteen. 4. I sit arbejde skal det tekniske udvalg paa passende maade bistaas af sekretariatet for Toldsamarbejdsraadet. Repraesentation 5. Hver part har ret til at vaere repraesenteret i det tekniske udvalg. Hver part kan udpege en delegeret og en eller flere suppleanter til at repraesentere sig i det tekniske udvalg. Hver part, der saaledes er repraesenteret i det tekniske udvalg, betegnes i det foelgende som medlem af det tekniske udvalg. Repraesentaterne for medlemmerne af det tekniske udvalg kan bistaas af konsulenter. GATT's sekretariat kan ogsaa deltage i saadanne moeder med observatoerstatus. 6. De medlemmer af Toldsamarbejdsraadet, som ikke er parter i denne aftale, kan lade sig repraesentere i det tekniske udvalgs moeder ved en delegeret og en eller flere suppleanter. Disse repraesentanter deltager som observatoerer i det tekniske udvalgs moeder. 7. Under forbehold af tilladelse fra formanden for det tekniske udvalg kan generalsekretaeren for Toldsamarbejdsraadet (i det foelgende benaevnt »generalsekretaeren«) opfordre repraesentanter for regeringer, som hverken er parter i denne aftale eller medlemmer af Toldsamarbejdsraadet, samt repraesentanter for internationale regerings- eller erhvervsorganisationer til som observatoerer at deltage i det tekniske udvalgs moeder. 8. Anmeldelse af de udpegede delegerede, suppleanter og konsulenter til det tekniske udvalgs moeder sendes til general-sekretaeren. Det tekniske udvalgs moeder 9. Det tekniske udvalg samles saa ofte, det er noedvendigt, dog mindst to gange om aaret. Datoen for hvert moede fastsaettes af det tekniske udvalg under dets foregaaende samling. Moededatoen kan aendres, enten paa begaering af et medlem af det tekniske udvalg, som bekraeftes af et simpelt flertal af det tekniske udvalgs medlemmer eller, i hastetilfaelde, paa begaering af formanden. 10. Det tekniske udvalgs moeder afholdes ved Toldsamarbejdsraadets saede, medmindre andet besluttes. 11. Bortset fra hastetilfaelde giver generalsekretaeren alle det tekniske udvalgs medlemmer og de i punkt 6 og 7 omtalte deltagere meddelelse mindst 30 dage foer aabningen af hver samling i det tekniske udvalg. Dagsorden 12. En foreloebig dagsorden for hver samling udarbejdes af generalsekretaeren og sendes til det tekniske udvalgs medlemmer og de i punkt 6 og 7 naevnte deltagere mindst 30 dage foer aabningen af samlingen, bortset fra hastetilfaelde. Denne dagsorden indeholder alle de punkter, hvis optagelse er blevet godkendt af


text: det tekniske udvalg under dets forudgaaende samling, alle punkter, som formanden har optaget paa dagsordenen paa eget initiativ, og alle punkter, som er blevet begaeret optaget af generalsekretaeren, komiteen eller af et medlem af det tekniske udvalg. 13. Det tekniske udvalg fastsaetter sin dagsorden ved aabningen af hver samling. Under samlingen kan det tekniske udvalg til enhver tid aendre dagsordenen. Sammensaetning og forretningsorden 14. Det tekniske udvalg vaelger blandt sine medlemmers delegerede en formand og en eller flere naestformaend. Formanden og naestformaendene vaelges for et aar. Formanden og naestformaendene kan genvaelges. En formand eller en naestformand, som ophoerer med at repraesentere et medlem af det tekniske udvalg, mister automatisk sit mandat. 15. Hvis formanden er fravaerende under et moede eller en del af et moede, varetages formandskabet af en naestformand med samme befoejelser og forpligtelser som formanden. 16. Formanden for et moede deltager i det tekniske udvalgs forhandlinger i sin egenskab af formand og ikke som repraesentant for et medlem af det tekniske udvalg. 17. Udover at udoeve de befoejelser, der er tillagt ham ved disse regler, erklaerer formanden hvert moede aabnet og afsluttet, leder droeftelserne, giver ordet og giver i henhold til bestemmelserne regler for forhandlingerne. Formanden kan ligeledes kalde en taler til orden, hvis dennes bemaerkninger ikke er relevante. 18. Under droeftelsen af enthvert spoergsmaal kan enhver delegation fremsaette forslag til dagsorden. I saa fald traeffer formanden straks afgoerelse. Hvis hans afgoerelse bestrides, saetter formanden den til afstemning ; den opretholdes som saadan, hvis den ikke forkastes. 19. Generalsekretaeren eller de af ham udpegede medlemmer af sekretariatet varetager sekretariatsopgaverne under det tekniske udvalgs moeder. Beslutningsdygtighed og afstemninger 20. Det tekniske udvalg er beslutningsdygtigt, naar et simpelt flertal af dets medlemmer er repraesenteret. 21. Hvert medlem af det tekniske udvalg har én stemme. Enhver af det tekniske udvalgs afgoerelser skal vedtages med et flertal af mindst to tredjedele af de tilstedevaerende medlemmer. Uanset udfaldet af afstemningen om et givet spoergsmaal, kan det tekniske udvalg frit forelaegge komiteen og Toldsamarbejdsraadet en fuldstaendig rapport om dette spoergsmaal med angivelse af de forskellige synspunkter, der er kommet til udtryk under debatten om dette. Sprog og dokumenter 22. Det tekniske udvalgs officielle sprog er engelsk, fransk og spansk. Indlaeg og erklaeringer, som fremsaettes paa et af disse tre sprog, oversaettes straks til de andre officielle sprog, medmindre alle delegationerne bliver enige om at give afkald paa oversaettelse. Indlaeg og erklaeringer, som fremsaettes paa noget andet sprog, oversaettes til engelsk, fransk og spansk under forbehold af de samme betingelser, men i saa fald skal den paagaeldende delegation soerge for oversaettelsen til engelsk, fransk eller spansk. Engelsk, fransk og spansk er de eneste sprog, som benyttes i det tekniske udvalgs officielle dokumenter. Memoranda og korrespondance, som forelaegges til behandling i det tekniske udvalg, skal vaere affattet paa et af de officielle sprog. 23. Det tekniske udvalg udarbejder en beretning om hver af sine samlinger og, hvis formanden finder det paakraevet, protokoller eller referater af sine moeder. Formanden eller den af ham dertil udpegede person forelaegger

type: contracts

jurisdiction: EU


text: en beretning om det tekniske udvalgs arbejder ved hvert moede i komiteen og ved hvert moede i Toldsamarbejdsraadet. BILLAG III AD HOC PANELER 1. Paneler, som komiteen nedsaetter i medfoer af denne aftale, har foelgende befoejelser: a) de undersoeger de spoergsmaal, som komiteen henviser til dem; b) de raadfoerer sig med parterne i tvisten og giver dem alle muligheder for at naa til en gensidigt tilfredsstillende loesning, og c) giver en fremstilling af saagens omstaendigheder, i det omfang disse har forbindelse med anvendelsen af bestemmelserne i denne aftale, og fremlaegger undersoegelsesresultater, der kan hjaelpe komiteen til at afgive henstillinger eller traeffe afgoerelser i det foreliggende spoergsmaal. 2. For at lette nedsaettelsen af paneler skal komiteens formand foere en uformel navneliste over embedsmaend, som har kendskab til toldvaerdiansaettelse og har erfaring med hensyn til handelsforbindelser og oekonomisk udvikling. Personer, som ikke er embedsmaend, vil ogsaa kunne opfoeres paa denne liste. Med henblik herpaa opfordres hver part i denne aftale til i begyndelsen af hvert aar til udvalgets formand at angive navnene paa en eller flere regeringseksperter, som denne part vil vaere rede til at stille til raadighed i forbindelse med dette arbejde. Naar der nedsaettes et panel, fremsaetter formanden efter samraad med de paagaeldende parter og inden syv dage efter, at panelet er nedsat, forslag om sammensaetningen af dette panel, der bestaar af tre eller fem medlemmer, fortrinsvis embedsmaend. De direkte involverede parter skal inden syv arbejdsdage meddele deres reaktioner paa formandens udpegelse af medlemmer til panelet og maa kun modsaette sig disse, hvis der foreligger tvingende grunde hertil. Statsborgere i de lande, hvis regeringer er parter i en tvist, kan ikke vaere medlemmer af det panel, der skal behandle denne. Medlemmerne af et panel optraeder paa egne vegne og ikke som repraesentanter for deres regering eller for nogen organisation. Regeringer eller organisationer maa derfor ikke give dem instrukser om spoergsmaal, som forelaegges panelet. 3. Hvert panel skal selv tilrettelaegge sit arbejde. Enhver part, som har vaesentlig interesse i sagen, og som har meddelt komiteen dette, skal have mulighed for at blive hoert. Hvert panel kan raadfoere sig med enhver kilde, den maatte finde velegnet, indhente oplysninger hos denne og anmode den om tekniske udtalelser. Foer panelet henvender sig til en kilde, under en parts jurisdiktion for at udbede sig oplysninger eller tekniske udtalelser, giver den denne parts regering meddelelse herom. Hver part i denne aftale skal uden ophold og udfoerligt svare paa enhver begaering om oplysninger, der fremsaettes af et panel, som finder saadanne oplysninger noedvendige og formaalstjenelige. Fortrolige oplysninger, som meddeles panelet, maa ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra den person eller den regering, som har meddelt dem. Naar panelet anmodes om at give saadanne oplysninger, og den ikke har faaet tilladelse til at videregive dem, gives de i form af et ikke fortroligt sammendrag, som kan godkendes af den person eller den regering, der har meddelt oplysningerne. 4. Naar parterne i en tvist ikke er naaet til en tilfredsstillende loesning, giver panelet en skriftlig fremstilling af resultaterne af


text: sine undersoegelser. Panelets rapport indeholder normalt en begrundelse for undersoegelsesresultaterne. Saafremt der opnaas enighed mellem parterne, kan panelet i sin rapport noejes med at give en kort fremstilling af sagen og fastslaa, at der er fundet en loesning. 5. Panelet stoetter sig til enhver rapport, som det tekniske udvalg har afgivet i henhold til bestemmelserne i artikel 20, paragraf 4, i denne aftale, i forbindelse med behandlingen af de problemer, der er knyttet til spoergsmaal af teknisk art. 6. De tidsfrister, som er noedvendige for panelerne, varierer fra tilfaelde til tilfaelde. Panelerne bestraeber sig paa at afgive resultatet af deres undersoegelser og eventuelt deres henstillinger til komiteen uden unoedigt ophold og normalt inden for en frist af tre maaneder fra den dag, hvor panelet blev nedsat. 7. For at bidrage til, at der mellem parterne i en tvist findes gensidigt tilfredsstillende loesninger, og for at faa kendskab til deres kommentarer, forelaegger hvert enkelt panel foerst parterne den beskrivende del af sin rapport ; derefter skal den forelaegge dem sine konklusioner eller et sammendrag af sine konklusioner, idet der fastsaettes en rimelig frist, foer disse fremsendes til parterne.


text:
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 202/287
 PROTOKOL (Nr. 16)
 OM VISSE BESTEMMELSER VEDRØRENDE DANMARK
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at den danske grundlov indeholder bestemmelser, der kan indebære en folkeafstemning i Danmark, inden Danmark giver afkald på sin undtagelse,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at den danske regering den 3. november 1993 meddelte Rådet, at den ikke agter at deltage i Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
 1.
 På baggrund af den danske regerings meddelelse til Rådet af 3. november 1993 har Danmark en undtagelse. Virkningen af denne undtagelse er, at alle artikler og bestemmelser i traktaterne og statutten for ESCB og ECB, hvori der henvises til en dispensation, vil gælde for Danmark.
 2.
 For så vidt angår ophævelsen af denne undtagelse, vil proceduren i artikel 140 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kun blive indledt på Danmarks anmodning.
 3.
 I tilfælde af at undtagelsen ophæves, finder bestemmelserne i denne protokol ikke længere anvendelse.


text:
 7.11.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 323/52
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 85 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forbrændingsmotorer eller elektriske fremdriftssystemer beregnet til fremdrift af motorkøretøjer i klasse M og N for så vidt angår måling af nettoeffekt og maksimal effekt over 30 minutter for elektriske fremdriftssystemer
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 6 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Forskrifter og prøvninger
 6.
 Produktionens overensstemmelse
 7.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 8.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af en type fremdriftssystem
 9.
 Endeligt ophør af produktionen
 10.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 1
 Væsentlige specifikationer for forbrændingsmotoren og oplysninger om udførelse af prøvninger
 2
 Væsentlige specifikationer for det elektriske fremdriftssystem og oplysninger vedrørende prøvningsmetoden
 3a
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af et fremdriftssystem i henhold til regulativ nr. 85
 3b
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse eller inddragelse af en godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype for så vidt angår fremdriftssystemet i henhold til regulativ nr. 85
 4.
 Udformning af godkendelsesmærker
 5.
 Metode til måling af forbrændingsmotorens nettoeffekt
 6.
 Metode til måling af elektriske fremdriftssystemers nettoeffekt og maksimale effekt over 30 minutter
 7.
 Kontrol af produktionens overensstemmelse
 8.
 Referencebrændstoffer
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ finder anvendelse på fremstilling af kurven for motorhastighed som funktion af motoreffekt ved fuld belastning, som fabrikanten skal angive for forbrændingsmotorer eller elektriske fremdriftssystemer, og på den maksimale effekt over 30 minutter for elektriske fremdriftssystemer, som er beregnet til fremdrift af motorkøretøjer i klasse M og N (1).
 1.2.
 Forbrændingsmotorerne henhører under én af følgende kategorier:
 motorer med frem- og tilbagegående stempel (styret tænding eller kompressionstænding), bortset fra fristempelmotorer
 motorer med roterende stempler (styret tænding eller kompressionstænding)
 motorer med naturlig indsugning og trykladning.
 1.3.
 De elektriske fremdriftssystemer består af styreenheder og motorer, som anvendes til fremdrift af køretøjer som eneste fremdriftsmiddel.
 2. DEFINITIONER
 2.1. »godkendelse af et fremdriftssystem«: godkendelse af et fremdriftssystem, hvad angår nettoeffekten målt i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i bilag 5 eller 6 til dette regulativ
 2.2. »type fremdriftssystem«: en kategori af forbrændingsmotorer eller elektrisk fremdriftssystem til montering i et motorkøretøj, som ikke afviger indbyrdes med hensyn til de væsentlige specifikationer, der er beskrevet i dette regulativs bilag 1 eller 2
 2.3. »nettoeffekt«: effekt bestemt under atmosfæriske referencebetingelser på prøvebænk på enden af krumtapakslen, eller hvad der svarer til denne, ved en given motorhastighed og med det tilbehør og udstyr, der er angivet i tabel 1 i bilag 5 eller i bilag 6 til dette regulativ
 2.4. »største


text:
nettoeffekt«: den maksimale værdi af nettoeffekten målt ved fuld belastning på motoren
 2.5. »maksimal effekt over 30 minutter«: den maksimale gennemsnitlige nettoeffekt, som et elektrisk fremdriftssystem over en periode på 30 minutter kan yde ved jævnstrøm, jf. punkt 5.3.1 i dette regulativ
 2.6.
 »hybridkøretøjer«:
 :
 2.6.1. »hybridkøretøj (HV)«: et køretøj, der til fremdrift er forsynet med mindst to forskellige energiomdannere og to forskellige lagrede energikilder (i køretøjet)
 2.6.2. »hybridt el-køretøj (HEV)«: et køretøj, der til den mekaniske fremdrift bruger energi fra begge nedenstående kilder af lagret energi/kraft i køretøjet:
 —
 brændstof
 —
 en lagringsanordning for elektrisk energi/kraft (f.eks. batteri, kondensator, svinghjul/generator osv.)
 2.6.3. På hybride el-køretøjer består »fremdriftssystemet«: af en kombination af to forskellige typer fremdriftssystemer
 —
 en forbrændingsmotor og
 —
 et (eller flere) elektriske fremdriftssystemer
 2.7. »standardudstyrudstyr«: som af fabrikanten leveres til en given anvendelse
 2.8. »dobbeltbrændstofmotor«: en type motorsystem, der er godkendt i henhold til regulativ nr. 49, eller monteret på en køretøjstype, der er godkendt for så vidt angår emissioner i henhold til regulativ nr. 49, og som er konstrueret til samtidig drift med dieselbrændstof og et gasformigt brændstof, idet begge typer brændstoffer måles separat, og hvor den forbrugte mængde af et af brændstofferne i forhold til det andet kan variere afhængigt af driften
 2.9. »dobbeltbrændstofkøretøj«: et køretøj, der drives af en dobbeltbrændstofmotor, og hvor de af motoren anvendte brændstoffer leveres fra separate lagringssystemer i køretøjet
 2.10. »dobbeltbrændstoftilstand«: den normale driftstilstand for en dobbeltbrændstofmotor, under hvilken den samtidigt forbruger dieselbrændstof og et gasformigt brændstof ved nogle motordriftsforhold
 2.11. »dieseltilstand«: den normale driftstilstand af en dobbeltbrændstofmotor, under hvilken motoren ikke anvender gasformige brændstoffer uanset motordriftsforholdene.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en type fremdriftssystem for så vidt angår måling af nettoeffekt og den maksimale effekt over 30 minutter for elektriske fremdriftssystemer indgives af fabrikanten af fremdriftssystemet, køretøjsfabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant.
 3.2.
 Den ledsages af en beskrivelse i tre eksemplarer af fremdriftssystemet, omfattende alle de relevante egenskaber, som er nævnt i:
 —
 bilag 1 for køretøjer, der udelukkende drives af en forbrændingsmotor, eller
 —
 i bilag 2 for rent elektrisk drevne køretøjer, eller
 —
 i bilag 1 og 2 for hybride el-køretøjer.
 3.3.
 For så vidt angår hybride el-køretøjer (HEV) udføres prøvningerne separat på forbrændingsmotoren (i overensstemmelse med bilag 5) og det/de elektriske fremdriftssystemer (i overensstemmelse med bilag 6).
 3.4.
 Et fremdriftssystem (eller en kombination af fremdriftssystemer), som er repræsentativt for det eller de fremdriftssystem(er), der søges godkendt, skal, sammen med det i dette regulativs bilag 5 og 6 angivne udstyr, indleveres til den tekniske tjeneste, som udfører godkendelsesprøvningerne.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Opfylder effekten af det fremdriftssystem, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, kravene i punkt 5 nedenfor, godkendes denne type fremdriftssystem.
 4.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, der indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme godkendelsesnummer


text:
til en anden type fremdriftssystem.
 4.3.
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type fremdriftssystem i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse svarende til modellen i bilag 3a til dette regulativ.
 4.4.
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår fremdriftssystemet i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse svarende til modellen i bilag 3b til dette regulativ.
 4.5.
 Alle fremdriftssystemer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 4.5.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)
 4.5.2.
 til højre for den i punkt 4.5.1 foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret.
 4.5.3.
 I stedet for at anbringe disse godkendelsesmærker og symboler på fremdriftssystemet kan fabrikanten beslutte, at ethvert fremdriftssystem, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ledsages af et dokument indeholdende disse oplysninger, således at godkendelsesmærker og symboler kan anbringes på køretøjet på grundlag af disse.
 4.6.
 Er fremdriftssystemet i overensstemmelse med en type, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.5.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.5.1.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.8.
 Godkendelsesmærket skal placeres tæt ved fremdriftssystemets identifikationsnummer som angivet af fabrikanten.
 4.9.
 Bilag 4 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 5.1. Generelt
 De komponenter, der må forventes at have indflydelse på fremdriftssystemets effekt, skal være udformet, produceret og samlet på en sådan måde, at fremdriftssystemet ved normal brug opfylder bestemmelserne i dette regulativ trods de vibrationer, de måtte blive udsat for.
 5.2. Beskrivelse af prøvninger af forbrændingsmotorer
 5.2.1. Prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekt skal for motorer med styret tænding gennemføres med fuldt åbent gasspjæld og for motorer med kompressionstænding og dobbeltbrændstofmotorer ved fuld belastning. Motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1 i bilag 5 til dette regulativ.
 5.2.1.1.
 Hvis der er tale om en dobbeltbrændstofmotor med en dieseltilstand, skal prøvningen bestå af en måling i dobbeltbrændstoftilstand og en måling i dieseltilstand af den samme motor.
 5.2.2. Der foretages målinger ved et sådant antal motorhastigheder, at det er muligt at fastlægge effektkurven korrekt mellem den af fabrikanten angivne laveste hastighed og højeste hastighed. Dette hastighedsinterval skal omfatte den omdrejningshastighed, ved hvilken motoren afgiver sin maksimale effekt og


text:
sit maksimale drejningsmoment. For hver hastighed beregnes gennemsnittet af mindst to stabiliserede målinger.
 5.2.3. Der skal anvendes følgende brændstof:
 5.2.3.1.
 For benzindrevne motorer med styret tænding:
 Der skal anvendes et kommercielt brændstof. I tilfælde af uenighed anvendes et af de referencebrændstoffer til benzindrevne motorer, som CEC (3) har defineret i CEC-dokument RF-01-A-84 og RF-01-A-85.
 5.2.3.2.
 For LPG-drevne motorer med styret tænding og LPG-drevne dobbeltbrændstofmotorer:
 5.2.3.2.1.
 For motorer med automatisk tilpasning til brændstoffet:
 Der skal anvendes et kommercielt brændstof. I tilfælde af uenighed anvendes et af de i bilag 8 anførte referencebrændstoffer.
 5.2.3.2.2.
 For motorer uden automatisk tilpasning til brændstoffet:
 Der skal anvendes det referencebrændstof, der er anført i bilag 8 med det laveste C3-indhold, eller
 5.2.3.2.3.
 For motorer mærket til en bestemt brændstofsammensætning:
 Der skal anvendes det brændstof, som motoren er mærket med.
 5.2.3.2.4.
 I prøvningsrapporten anføres, hvilket brændstof der er anvendt.
 5.2.3.3.
 For naturgasdrevne motorer med styret tænding og naturgasdrevne dobbeltbrændstofmotorer:
 5.2.3.3.1.
 for motorer med automatisk tilpasning til brændstoffet:
 Der skal anvendes et kommercielt brændstof. I tilfælde af uenighed anvendes et af de i bilag 8 anførte referencebrændstoffer.
 5.2.3.3.2.
 for motorer uden automatisk tilpasning til brændstoffet:
 Der skal anvendes et kommercielt brændstof med et Wobbe-indeks på mindst 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa). I tilfælde af uenighed anvendes det referencebrændstof G20, der er beskrevet i bilag 8, dvs. brændstoffet med det højeste Wobbe-indeks, eller
 5.2.3.3.3.
 for motorer mærket til en brændstofsammensætning inden for et bestemt område:
 Der skal anvendes et kommercielt brændstof med et Wobbe-indeks på mindst 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), hvis motoren er mærket til H-gasområdet, eller mindst 47,2 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa), hvis motoren er mærket til L-gasområdet. I tilfælde af uenighed anvendes det referencebrændstof G20, der er beskrevet i bilag 8, hvis motoren er mærket til H-gasområdet, eller referencebrændstof G23, hvis motoren er mærket til L-gasområdet, dvs. brændstoffet med det højeste Wobbe-indeks i det relevante område, eller
 5.2.3.3.4.
 for motorer mærket til en bestemt LNG-brændstofsammensætning:
 Der skal anvendes det brændstof, som motoren er mærket til, eller det referencebrændstof G20, der er beskrevet i bilag 8, hvis motoren er mærket til LNG20.
 5.2.3.3.5.
 For motorer mærket til en bestemt brændstofsammensætning:
 Der skal anvendes det brændstof, som motoren er mærket til.
 5.2.3.3.6.
 I prøvningsrapporten anføres, hvilket brændstof der er anvendt.
 5.2.3.4.
 For motorer med kompressionstænding og dobbeltbrændstofmotorer:
 Der skal anvendes et kommercielt brændstof. I tilfælde af uenighed anvendes det referencebrændstof til motorer med kompressionstænding, som CEC har defineret i CEC-dokument RF-03-A-84.
 5.2.3.5.
 Motorer med styret tænding i et køretøj, der kan køre enten på benzin eller et gasformigt brændstof, skal prøves med begge brændstoffer i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2.3.1 til 5.2.3.3. Køretøjer, der kan køre på både benzin og et gasformigt brændstof, men hvis benzinanlæg udelukkende er til brug i nødsituationer og ved start, og hvis benzintank højst kan rumme 15 l benzin, betragtes i henseende til denne prøvning som køretøjer, der kun kan køre på gasformigt brændstof.
 5.2.3.6.
 Dobbeltbrændstofmotorer eller køretøjer med en dieseltilstand skal prøves med de brændstoffer, der er relevante


text:
for hver tilstand, i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2.3.1 til 5.2.3.5.
 5.2.4. Målinger skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 5 til dette regulativ.
 5.2.5. I prøvningsrapporten angives resultaterne og alle nødvendige beregninger til bestemmelse af den nettoeffekt, der er angivet i tillægget til bilag 5 til dette regulativ, samt de motordata, som er angivet i bilag 1 til dette regulativ. Ved udarbejdelsen af rapporten kan den kompetente myndighed anvende den rapport, der er udarbejdet af et godkendt eller et anerkendt laboratorium i henhold til bestemmelserne i dette regulativ.
 5.3. Beskrivelse af prøvninger til måling af elektriske fremdriftssystemers nettoeffekt og maksimale effekt over 30 minutter
 Det elektriske fremdriftssystem udstyres som angivet i bilag 6 til dette regulativ. Det elektriske fremdriftssystem drives af en jævnstrømskilde, som har et maksimalt spændingsfald på 5 % afhængig af tid og strømstyrke (der bortses fra perioder af under 10 sekunders varighed). Den spænding, der anvendes ved prøvningen, skal være den af køretøjsfabrikanten foreskrevne.
 Bemærk:
 Hvis batteriet begrænser den maksimale effekt over 30 minutter, kan den maksimale effekt over 30 minutter for et elektrisk køretøj ved denne prøvning være mindre end den maksimale effekt over 30 minutter for køretøjets fremdriftssystem.
 5.3.1. Bestemmelse af nettoeffekt
 5.3.1.1.
 Motoren og udstyr monteret herpå konditioneres ved en temperatur på 25 °C ± 5 °C i mindst to timer.
 5.3.1.2.
 Prøvningen af nettoeffekt foretages ved højeste indstilling af effektregulatoren.
 5.3.1.3.
 Umiddelbart før prøvningens begyndelse drives motoren i en prøvebænk i tre minutter ved en ydelse svarende til 80 % af den maksimale effekt ved den af fabrikanten anbefalede motorhastighed.
 5.3.1.4.
 Der foretages målinger ved et sådant antal motorhastigheder, at det er muligt at fastlægge effektkurven korrekt mellem den af fabrikanten angivne laveste hastighed og højeste hastighed. Hele prøvningen må ikke vare over 5 timer.
 5.3.2. Bestemmelse af den maksimale effekt over 30 minutter
 5.3.2.1.
 Motoren og udstyr monteret herpå konditioneres ved en temperatur på 25 °C ± 5 °C i mindst fire timer.
 5.3.2.2.
 Det elektriske fremdriftssystem drives i prøvebænken ved en effekt, svarende til fabrikantens bedste vurdering for så vidt angår den maksimale effekt over 30 minutter. Motorhastigheden skal befinde sig inden for et område, hvor nettoeffekten er større end 90 % af den maksimale effekt som målt i henhold til punkt 5.3.1. Der anvendes den af fabrikanten anbefalede omdrejningshastighed.
 5.3.2.3.
 Omdrejningshastighed og effekt registreres. Effekten skal befinde sig i et område svarende til ± 5 % af effekten ved prøvningens begyndelse. Den maksimale effekt over 30 minutter svarer til den gennemsnitlige effekt i den 30 minutters periode.
 5.4. Fortolkning af resultater
 Den nettoeffekt og den maksimale effekt over 30 minutter for elektriske fremdriftssystemer, der er angivet af fabrikanten for den pågældende type fremdriftssystem, accepteres, hvis den ikke afviger mere end ± 2 % med hensyn til den maksimale effekt og mere end ± 4 % i de andre målepunkter på kurven med en tolerance på ± 2 % for motorhastighed eller inden for motorhastighedsområdet (X1 min-1 + 2 %) til (X2 min-1 – 2 %) (X1 <


text:
X2) fra de værdier, som er målt af den tekniske tjeneste på det fremdriftssystem, som er indgivet til prøvning.
 Hvis der er tale om en dobbeltbrændstofmotor, skal nettoeffekten som angivet af fabrikanten være den, der er målt i motorens dobbeltbrændstoftilstand.
 6. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324 — E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende krav:
 6.1.
 Motorer, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type.
 6.2.
 De i bilag 7 til dette regulativ fastlagte minimumskrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.
 7. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 7.1.
 En godkendelse af et fremdriftssystem, der er meddelt i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene ovenfor ikke opfyldes, eller hvis et fremdriftssystem med typegodkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.
 7.2.
 Hvis en part i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 3a eller bilag 3b til dette regulativ.
 8. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE FREMDRIFTSSYSTEM
 8.1.
 Enhver ændring af et fremdriftssystem inden for en type fremdriftssystem for så vidt angår de specifikationer, der er angivet i bilag 1 eller 2, skal meddeles den typegodkendende myndighed, som har godkendt den pågældende type fremdriftssystem. Den typegodkendende myndighed kan så:
 8.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller
 8.1.2.
 kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningen.
 8.2.
 Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 4.3 ovenfor anførte procedure.
 8.3.
 Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 3a eller bilag 3b til dette regulativ.
 9. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af et fremdriftssystem, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den typegodkendende myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter denne myndighed de andre parter i aftalen fra 1958, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 3a eller bilag 3b til dette regulativ.
 10. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og/eller på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse eller nægtelse


text:
af godkendelser, som er udstedt i andre lande, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2. — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (3) European Coordinating Council.
 BILAG 1
 VÆSENTLIGE SPECIFIKATIONER FOR FORBRÆNDINGSMOTOREN OG OPLYSNINGER OM UDFØRELSE AF PRØVNINGER
 Nedennævnte oplysninger skal i givet fald forelægges i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i den relevante målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.
 Hvis systemerne, komponenterne eller de separate tekniske enheder er elektronisk styrede, skal der fremlægges oplysninger om deres funktion.
 0.
 Køretøjets almindelige identifikation: ...
 0.1.
 Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...
 0.2.
 Type og handelsbetegnelse(r): ...
 0.3.
 Typeidentifikationsmærker, som eventuelt er markeret på køretøjet: ...
 0.3.1.
 Mærkets placering: ...
 0.4.
 Køretøjets klasse: ...
 0.5.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 0.6.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 1.
 Køretøjets almindelige specifikationer
 1.1.
 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 1.2.
 Højre- eller venstrestyring (1): ...
 1.3.
 Dobbeltbrændstofkøretøj: ja/nej (1)
 1.3.1.
 Dobbeltbrændstofmotor med dieseltilstand: ja/nej (1)
 2.0.
 Motor
 2.1.
 Fabrikant: ...
 2.2.
 Fabrikationskode som markeret på motoren eller andet identifikationsmærke: ...
 2.3.
 Funktionsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakt/totakt (1)
 2.4.
 Antal og arrangement af cylindre: ...
 2.5.
 Boring: ... mm
 2.6.
 Slaglængde: ... mm
 2.7.
 Tændingsrækkefølge: ...
 2.8.
 Motorens slagvolumen: ... cm3
 2.9.
 Volumetrisk kompressionsforhold: ...
 2.10.
 Tegninger af forbrændingskammer, stempelkrone og, for motorer med styret tænding, stempelringe: ...
 2.11.
 Maksimal nettoeffekt ... kW ved ... min–1
 2.12.
 Højeste tilladte motoromdrejningshastighed som foreskrevet af fabrikanten: ... min–1
 2.13.
 Maksimalt nettodrejningsmoment (1): ... Nm ved ... min–1 (som oplyst af fabrikanten)
 3.0.
 Brændstof: dieselolie/benzin/LPG/CNG/LNG (1)
 3.0.1.
 Hvor det er relevant, angives de yderligere tegn i godkendelsesmærket, som kræves i regulativ nr. 49, og som har til formål at identificere, hvilken motortype godkendelsen er udstedt til (f.eks. HLt).
 3.1.
 Oktantal, blyholdig: ...
 3.2.
 Oktantal, blyfri: ...
 3.3.
 Brændstoftilførsel
 3.3.1.
 Med karburator(er): ja/nej (1)
 3.3.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.3.1.2.
 Type(r): ...
 3.3.1.3.
 Antal: ...
 3.3.1.4.
 Tilpasninger
 3.3.1.4.1.
 Dyser: ...
 3.3.1.4.2.
 Venturier: ...
 3.3.1.4.3.
 Svømmerniveau: ...
 3.3.1.4.4.
 Svømmerens masse: ...
 3.3.1.4.5.
 Svømmernål: ...
 Eller en kurve over brændstoftilførslen vist mod luftindsugning og indstillinger, der kræves for at opretholde kurven
 3.3.1.5.
 Koldstartsystem: manuelt/automatisk (1)
 3.3.1.5.1.
 Funktionsprincip(per): ...
 3.3.1.5.2.
 Funktionsgrænser/indstillinger (1): ...
 3.3.2.
 Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (1)
 3.3.2.1.
 Beskrivelse af systemet: ...
 3.3.2.2.
 Funktionsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (1)
 3.3.2.3.
 Indsprøjtningspumpe
 3.3.2.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.3.2.3.2.
 Type(r): ...
 3.3.2.3.3.
 Maksimal brændstoftilførsel (1):... mm3/takt eller arbejdsgang ved motorhastighed på: ... min–1 eller alternativt et karakteristikdiagram: ...
 3.3.2.3.4.
 Indsprøjtningsindstilling: ...
 3.3.2.3.5.
 Kurve over indsprøjtningsforstilling: ...
 3.3.2.3.6.
 Kalibreringsmåde: prøvebænk/motor (1)
 3.3.2.4.
 Regulator
 3.3.2.4.1.
 Type...
 3.3.2.4.2.
 Fabrikat: ...
 3.3.2.4.3.
 Afskæringspunkt
 3.3.2.4.3.1.
 Afskæringspunkt under belastning: ... min–1
 3.3.2.4.3.2.
 Afskæringspunkt uden belastning: ... min–1
 3.3.2.4.4.
 Maksimal hastighed ubelastet: ... min–1
 3.3.2.4.5.
 Tomgangshastighed: ...
 3.3.2.5.
 Indsprøjtningsledninger
 3.3.2.5.1.
 Længde: ... mm
 3.3.2.5.2.
 Indvendig diameter: ... mm
 3.3.2.6.
 Indsprøjtningsdyse(r)
 3.3.2.6.1.
 (som oplyst af fabrikanten)...
 3.3.2.6.2.
 Type(r): ...
 3.3.2.6.3.
 Åbningstryk: ...


text:
kPa eller karakteristikdiagram: ...
 3.3.2.7.
 Koldstartsystem
 3.3.2.7.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.3.2.7.2.
 Type(r): ...
 3.3.2.7.3.
 Beskrivelse: ...
 3.3.2.8.
 Elektronisk styreenhed
 3.3.2.8.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.3.2.8.2.
 Beskrivelse af systemet: ...
 3.3.3.
 Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (1)
 3.3.3.1.
 Funktionsprincip: indsugningsmanifold (singlepoint/multipointindsprøjtning (1))/direkte indsprøjtning/andet (angiv nærmere) (1): ...
 3.3.3.2.
 Fabrikat(er): ...
 3.3.3.3.
 Type(r): ...
 3.3.3.4.
 Beskrivelse af systemet
 3.3.3.4.1.
 Styreenhedens type eller nummer: ...
 3.3.3.4.2.
 Brændstofregulatorens type: ...
 3.3.3.4.3.
 Luftflowfølerens type: ...
 3.3.3.4.4.
 Brændstoffordelerens type: ...
 3.3.3.4.5.
 Trykregulatorens type: ...
 3.3.3.4.6.
 Gasspjældhusets type: ...
 For systemer, der ikke har kontinuerlig indsprøjtning, anføres tilsvarende detaljer.
 3.3.3.5.
 Dyser: åbningstryk: ... kPa eller karakteristikdiagram: ...
 3.3.3.6.
 Indsprøjtningsindstilling: ...
 3.3.3.7.
 Koldstartsystem
 3.3.3.7.1.
 Funktionsprincip(per): ...
 3.3.3.7.2.
 Funktionsgrænser/indstillinger (1): ...
 3.4.
 Gas- og dobbeltbrændstofmotorer
 3.4.1.
 Selvtilpassende brændstofsystem: ja/nej (1)
 3.4.2.
 Hvis der er tale om en motor uden selvtilpassende brændstofsystem: bestemt gassammensætning/gasområde, som motoren er kalibreret til.
 4.0.
 Fødepumpe
 4.1.
 Tryk: ... kPa eller karakteristikdiagram:
 5.0.
 Elektrisk system
 5.1.
 Nominel spænding: ... V, positiv/negativ tilslutning til stel (1)
 5.2.
 Elværk
 5.2.1.
 Type...
 5.2.2.
 Nominel effekt: ...VA
 6.0.
 Tænding
 6.1.
 Fabrikat(er): ...
 6.2.
 Type(r): ...
 6.3.
 Arbejdsprincip: ...
 6.4.
 Kurve over tændingsforstilling: ...
 6.5.
 Statisk fortænding: ... grader før stemplets topstilling
 6.6.
 Gnistgab: ... mm
 6.7.
 Kamvinkel: ... grader
 7.0.
 Køling (væske/luft) (1)
 7.1.
 Nominel indstilling af motortemperaturstyringsmekanisme: ...
 7.2.
 Væske
 7.2.1.
 Væskens art: ...
 7.2.2.
 Cirkulationspumpe(r): ja/nej (1)
 7.2.3.
 Karakteristik: ...
 7.2.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 7.2.3.2.
 Type(r): ...
 7.2.4.
 Udvekslingsforhold af drev: ...
 7.2.5.
 Beskrivelse af ventilator og dennes drivmekanisme: ...
 7.3.
 Luft
 7.3.1.
 Blæser: ja/nej (1)
 7.3.2.
 Karakteristik: ... eller
 7.3.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 7.3.2.2.
 Type(r): ...
 7.3.3.
 Udvekslingsforhold af drev: ...
 8.0.
 Indsugningssystem
 8.1.
 Tryklader: ja/nej (1)
 8.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 8.1.2.
 Type(r): ...
 8.1.3.
 Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk: ...
 kPa, ladetryksventil, hvis relevant): ...
 8.2.
 Ladeluftkøling: ja/nej (1)
 8.3.
 Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): ...
 8.3.1.
 Beskrivelse af indsugningsmanifold (inklusive tegninger og/eller fotografier): ...
 8.3.2.
 Luftfilter, tegninger: ... eller
 8.3.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 8.3.2.2.
 Type(r): ...
 8.3.3.
 Indsugningslyddæmper, tegninger: ... eller
 8.3.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 8.3.3.2.
 Type(r): ...
 9.0.
 Udstødningssystem
 9.1.
 Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningsmanifold: ...
 9.2.
 Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem: ...
 9.3.
 Største tilladte udstødningsmodtryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 % belastning: ... kPa
 10.0.
 Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ...
 11.0.
 Ventilindstilling eller tilsvarende data
 11.1.
 Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller nærmere angivelse af indstilling for alternative distributionssystemer i forhold til dødpunkter: ...
 11.2.
 Reference- og/eller indstillingsområder (1): ...
 12.0.
 Forureningsbegrænsende foranstaltninger
 12.1.
 Supplerende forureningsbekæmpende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik)
 12.2.
 Katalysator: ja/nej (1)
 12.2.1.
 Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ...
 12.2.2.
 Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: ...
 12.3.
 Lambdasonde: ja/nej (1)
 12.4.
 Luftindblæsning: ja/nej (1)
 12.5.
 Recirkulation af udstødningsgas: ja/nej (1)
 12.6.
 Partikelfilter: ja/nej (1)
 12.6.1.
 Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: ...
 12.7.
 Andre systemer (beskrivelse og funktionsmåde): ...
 13.0.
 LPG-brændstofsystem: ja/nej (1)
 13.1.
 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. 67: ...
 13.2.
 Elektronisk motorstyreenhed for LPG-drift: ...
 13.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 13.2.2.
 Type(r): ...
 13.2.3.
 Justeringsmuligheder, som har


text:
betydning for emissionen: ...
 13.3.
 Yderligere dokumentation: ...
 13.3.1.
 Beskrivelse af beskyttelsen af katalysatoren ved omskift mellem benzin og LPG: ...
 13.3.2.
 Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.): ...
 13.3.3.
 Tegning af symbol: ...
 14.0.
 NG-brændstofsystem: ja/nej (1)
 14.1.
 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. 110: ...
 14.2.
 Elektronisk motorstyreenhed for NG-drift: ...
 14.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 14.2.2.
 Type(r): ...
 14.2.3.
 Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen: ...
 14.3.
 Yderligere dokumentation: ...
 14.3.1.
 Beskrivelse af beskyttelsen af katalysatoren ved omskift mellem benzin og NG: ...
 14.3.2.
 Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.): ...
 14.3.3.
 Tegning af symbol: ...
 15.0.
 De af fabrikanten tilladte temperaturer
 15.1.
 Kølesystem
 15.1.1.
 Væskekøling
 Maksimumstemperatur ved fraløb: ... °C
 15.1.2.
 Luftkøling
 15.1.2.1.
 Referencepunkt: ...
 15.1.2.2.
 Maksimal temperatur ved referencepunkt: ... °C
 15.2.
 Maksimaltørste afgangstemperatur i ladeluft fra ladeluftkøler: ... °C
 15.3.
 Maksimal udstødningstemperatur ved det punkt af udstødningsrøret(-ene), som støder op til de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifolden: ... °C
 15.4.
 Brændstoftemperatur
 Minimum: ... °C
 Maksimum: ... °C
 15.5.
 Smøremidlets temperatur
 Minimum: ... °C
 Maksimum: ... °C
 16.0.
 Smøresystem
 16.1.
 Beskrivelse af systemet
 16.1.1.
 Smøremiddelbeholderens placering: ...
 16.1.2.
 Fødesystem (ved pumpe/indsprøjtning i indsugning/blanding med brændstof osv.) (1): ...
 16.2.
 Smørepumpe
 16.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 16.2.2.
 Type(r): ...
 16.3.
 Blanding med brændstof
 16.3.1.
 Procent: ...
 16.4.
 Oliekøler: ja/nej (1)
 16.4.1.
 Tegning(er): ... eller
 16.4.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 16.4.1.2.
 Type(r): ...
 Andet ekstraudstyr, som drives af motoren (jf. punkt 2.3.2 i bilag 5) (fortegnelse og evt. kort beskrivelse):
 17.0.
 Yderligere oplysninger om prøvningsbetingelser (udelukkende for motorer med styret tænding og dobbeltbrændstofmotorer)
 17.1.
 Tændrør
 17.1.1.
 Fabrikat: ...
 17.1.2.
 Type...
 17.1.3.
 Gnistgabindstilling: ...
 17.2.
 Tændspole
 17.2.1.
 Fabrikat: ...
 17.2.2.
 Type...
 17.3.
 Tændkondensator
 17.3.1.
 Fabrikat: ...
 17.3.2.
 Type...
 17.4.
 Radiostøjdæmpningsudstyr
 17.4.1.
 Fabrikat: ...
 17.4.2.
 Type...
 17.5.
 Gasbrændstof anvendt til prøvningen: referencebrændstof (2)/andet (1)
 17.5.1.
 Hvis gasbrændstoffet, der anvendes til prøvningen, er et referencebrændstof, angives gassens mærke: ...
 17.5.2.
 Hvis gasbrændstoffet, der anvendes til prøvningen, ikke er et referencebrændstof, angives gassammensætningen: ...
 (Dato, journalnummer)
 (1) Det ikke relevante overstreges.
 (2) Som angivet i bilag 8 til dette regulativ.
 BILAG 2
 VÆSENTLIGE SPECIFIKATIONER FOR DET ELEKTRISKE FREMDRIFTSSYSTEM OG OPLYSNINGER VEDRØRENDE PRØVNINGSMETODEN
 1.
 Generelt
 1.1.
 Fabrikat: ...
 1.2.
 Type ...
 1.3.
 Drivkraft (1): Enkeltmotor/flere motorer (antal) ...
 1.4.
 Transmission: parallel/transaksial/andet (specificeres):...
 1.5.
 Prøvespænding: ... V
 1.6.
 Almindelig motorrotation: ... min–1
 1.7.
 Maksimal hastighed, krumtapaksel: ... min–1
 (eller standard): ... reduktionsgearets/gearkassens udgangsaksel (2) ... min–1
 1.8.
 Hastighed ved maksimal effekt (3) (som angivet af fabrikanten): ... min–1
 1.9.
 Maksimal effekt (som angivet af fabrikanten): ... kW
 1.10.
 Maksimal effekt over 30 minutter (som angivet af fabrikanten): ... kW
 1.11.
 Fleksibelt område (hvor P ≥ 90 % af maks. effekt):
 Hastighed ved områdets begyndelse: ... min–1
 Hastighed ved områdets slutning: ... min–1
 2.
 Motor
 2.1.
 Arbejdsprincip
 2.1.1.
 Jævnstrøm (DC)/vekselstrøm (AC) (1) antal faser: ...
 2.1.2.
 Magnetisering/separat/serie/sammensat (1)
 2.1.3.
 Synkron/asynkron (1)
 2.1.4.
 Rotor med spole/permanente magneter/hus (1)
 2.1.5.
 Antal poler på motoren: ...
 2.2.
 Intertimasse: ...
 3.
 Effektregulator
 3.1.
 Fabrikat: ...
 3.2.
 Type ...
 3.3.
 Funktionsprincip: vektorielt/åben loop/lukket/andet (specificeres): ...
 3.4.
 Den maksimale effektive strømstyrke, som leveres til motoren (3): ...


text:
A
 i ... sekunder
 3.5.
 Anvendt spændingsområde: ... V til ... V
 4.
 Kølesystem:
 Motor: væskekøling/luftkøling (1)
 Regulator: væskekøling/luftkøling (1)
 4.1.
 Egenskaber for væskekølingsudstyr
 4.1.1.
 Væskens art ... cirkulationspumper: ja/nej (1)
 4.1.2.
 Specifikationer for pumpens fabrikat(er) og type(r): ...
 4.1.3.
 Termostat: indstilling: ...
 4.1.4.
 Køler: tegning(er) eller fabrikat(er) og type(r): ...
 4.1.5.
 Trykbegrænsningsventil: indstilling: ...
 4.1.6.
 Ventilator: specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): ...
 4.1.7.
 Ventilatorkanal: ...
 4.2.
 Egenskaber for luftkølingsudstyr
 4.2.1.
 Blæser: specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): ...
 4.2.2.
 Luftkanaler (standard): ...
 4.2.3.
 Temperaturreguleringssystem: ja/nej (1)
 4.2.4.
 Kort beskrivelse: ...
 4.2.5.
 Luftfilter ... fabrikat(er) ... type(r) ...
 4.3.
 De af fabrikanten tilladte temperaturer
 4.3.1.
 Motorafgang: (højst) ... °C
 4.3.2.
 Regulatorindgang: (højst) ... °C
 4.3.3.
 Ved motorens referencepunkt(er): (højst) ... °C
 4.3.4.
 Ved regulatorens referencepunkt(er): (højst) ... °C
 5.
 Isoleringskategori: ...
 6.
 International beskyttelse (IP)-kode: ...
 7.
 Smøresystemsprincip (1) 1:
 Lejer: friktionslejer/kuglelejer
 Smøremiddel: fedt/olie
 Stempel: ja/nej
 Cirkulation: med/uden
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Anvendt gear.
 (3) Angiv tolerancer.
 BILAG 3A
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 Tekst af billedet
 Udstedt af:
 Myndighedens navn
 Vedrørende (2):
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af et fremdriftssystem i henhold til regulativ nr. 85.
 Godkendelse nr ...
 Udvidelse nr ...
 1. Fremdriftssystemets eller fremdriftskombinationens fabriks- eller handelsbetegnelse: ...
 2. Forbrændingsmotor:
 2.1. Fabrikat: ...
 2.2. Type: ...
 2.3. Fabrikantens navn og adresse: ...
 3. Elektrisk(e) fremdriftssystem(er):
 3.1. Fabrikat: ...
 3.2. Type: ...
 3.3. Fabrikantens navn og adresse: ...
 4. Fremdriftssystem eller kombination af fremdriftssystemer indleveret til godkendelse den: ...
 5. Teknisk tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne: ...
 6. Dato på rapport udstedt af denne tekniske tjeneste: ...
 7. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ...
 8. Godkendelsesmærkets placering: ...
 9. Begrundelse(r) for udvidelse af godkendelsen (i givet fald): ...
 10. Forbrændingsmotor
 10.1. Angivne tal
 10.1.1. Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1
 Tekst af billedet
 10.1.2. Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1
 10.2. Hovedspecifikationer for motortypen:
 Funktionsprincip: firetakts/totakts (2)
 Cylinderantal og -arrangement: ...
 Slagvolumen: ... cm3
 Brændstoftilførsel: karburator/indirekte indsprøjtning/direkte indsprøjtning (2)
 Trykladningsanordning: Ja/nej (2)
 til rensning af udstødningsgassen: ja/nej (2)
 Dobbeltbrændstofmotor: ja, med dieseltilstand/ja, uden dieseltilstand/nej (2)
 10.3. Krav til motorbrændstof: blyholdig benzin/blyfri benzin/diesel/CNG/LNG/LPG (2): ...
 11. Elektrisk(e) fremdriftssystem(er): ...
 11.1. Angivne tal
 11.1.1. Maksimal nettoeffekt: ... kW ved... min-1
 11.1.2. Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved... min-1
 11.1.3. Maksimalt nettodrejningsmoment ved hastighed nul: ... Nm
 11.1.4. Maksimal effekt over 30 minutter: ... kW
 11.2. Væsentlige egenskaber for det elektriske fremdriftssystem
 11.2.1. Prøvespænding (DC): ... V
 11.2.2. Arbejdsprincip: ...
 11.2.3. Kølesystem:
 Motor: væskekøling/luftkøling (2)
 Variator: væskekøling/luftkøling (2)
 12. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2)
 13. Sted: ...
 14. Dato: ...
 15. Underskrift: ...
 16. De dokumenter, der er indleveret med anmodningen om godkendelse eller udvidelse, udleveres på anmodning.
 (1) Betegnelsesnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 3B
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 Tekst af billedet
 Udstedt af:
 Myndighedens navn
 Vedrørende (2):
 Meddelelse af godkendelse,
 Udvidelse af godkendelse,
 Nægtelse


text:
af godkendelse,
 Inddragelse af godkendelse,
 Endeligt ophør af produktionen,
 af en køretøjstype for så vidt angår fremdriftssystemet i henhold til regulativ nr. 85.
 Godkendelse nr. ...
 Udvidelse nr. ...
 1. Køretøjets mærke og type: ...
 2. Fabrikantens navn og adresse: ...
 3. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentanter: ...
 4. Fremdriftssystemets eller fremdriftskombinationens fabriks- eller handelsbetegnelse: ...
 5. Forbrændingsmotor:
 5.1. Fabrikat: ...
 5.2. Type: ...
 5.3. Fabrikantens navn og adresse: ...
 6. Elektrisk(e) fremdriftssystem(er):
 6.1. Fabrikat: ...
 6.2. Type: ...
 6.3. Fabrikantens navn og adresse: ...
 7. Fremdriftssystem eller kombination af fremdriftssystemer indleveret til godkendelse den: ...
 8. Teknisk tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne: ...
 9. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: ...
 10. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ...
 11. Godkendelsesmærkets placering: ...
 12. Begrundelse(r) for udvidelse af godkendelsen (i givet fald): ...
 13. Forbrændingsmotor
 13.1. Angivne tal
 Tekst af billedet
 13.1.1. Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1
 13.1.2. Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1
 13.2. Hovedspecifikationer for motortypen:
 Funktionsprincip: firetakts/totakts (2)
 Cylinderantal og -arrangement: ...
 Slagvolumen: ... cm3
 Brændstoftilførsel: karburator/indirekte indsprøjtning/direkte indsprøjtning (2)
 Trykladningsanordning: ja/nej (2)
 Anordning til rensning af udstødningsgassen: ja/nej (2)
 Dobbeltbrændstofmotor: ja, med dieseltilstand/ja, uden dieseltilstand/nej (2)
 13.3. Krav til motorbrændstof: blyholdig benzin/blyfri benzin/diesel/CNG/LNG/LPG (2):
 14. Elektrisk(e) fremdriftssystem(er): ...
 15.1. Angivne tal
 15.1.1. Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1
 15.1.2. Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1
 15.1.3. Maksimalt nettodrejningsmoment ved hastighed nul: ... Nm
 15.1.4. Maksimal effekt over 30 minutter: ... kW
 15.2. Væsentlige egenskaber for det elektriske fremdriftssystem
 15.2.1. Prøvespænding (DC): ... V
 15.2.2. Arbejdsprincip: ...
 15.2.3. Kølesystem:
 Motor: væskekøling/luftkøling (2)
 Variator: væskekøling/luftkøling (2)
 16. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2)
 17. Sted: ...
 18. Dato: ...
 19. Underskrift: ...
 20. De dokumenter, der er indleveret med anmodningen om godkendelse eller udvidelse, udleveres på anmodning.
 (1) Betegnelsesnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 4
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 Model A
 (se punkt 4.4 i dette regulativ)
 Ovenstående typegodkendelsesmærke, der er påmonteret et fremdriftssystem, viser, at den pågældende type fremdriftssystem, for så vidt angår måling af nettoeffekt, er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 85 med godkendelsesnummeret 002492. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i henhold til kravene i regulativ nr. 85 i den oprindelige udgave.
 Model B
 (se punkt 4.5 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 85 og 31 (1). De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 85 forelå i den oprindelige version på godkendelsestidspunktet, og at regulativ nr. 31 allerede omfattede ændringsserie 01.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 5
 METODE TIL MÅLING AF FORBRÆNDINGSMOTORENS NETTOEFFEKT
 1. DISSE BESTEMMELSER FINDER ANVENDELSE PÅ METODEN FOR GENGIVELSE AF EN FORBRÆNDINGSMOTORS EFFEKTKURVE VED FULD BELASTNING SOM FUNKTION AF MOTORHASTIGHEDEN.
 2. PRØVNINGSBETINGELSER
 2.1. Motoren skal være tilkørt i henhold til fabrikantens anvisninger.
 2.2. Hvis effektmåling kun kan udføres


text:
på en motor udstyret med gearkasse, skal der tages højde for gearkassens virkningsgrad.
 2.3. Tilbehør
 2.3.1. Tilbehør, der skal monteres
 Under prøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant tilbehør (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den pågældende anvendelse.
 2.3.2. Tilbehør, der skal afmonteres
 Det tilbehør, som kun er nødvendigt for anvendelsen af selve køretøjet, og som er monteret på motoren, skal afmonteres inden prøvningen. Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:
 luftkompressor til bremser, pumpe til servostyring, pumpe til affjedringssystem
 luftkonditioneringsanlæg.
 For udstyr, som ikke kan afmonteres, kan den optagne tomgangseffekt bestemmes og lægges til den målte effekt.
 Tabel 1
 Tilbehør, der skal monteres ved prøvning af motorens nettoeffekt
 (Ved »standardudstyr« forstås udstyr, som af fabrikanten leveres til en given anvendelse)
 Nr.
 Tilbehør
 Monteret ved prøvning af nettoeffekt
 1
 Indsugningssystem
 Indsugningsmanifold
 System til kontrol med emission fra krumtaphus
 Ja, standardudstyr
 Luftfilter
 Indsugningsstøjdæmper
 Hastighedsbegrænser
 Ja, standardudstyr (1)
 2
 Forvarmning af indsugningsmanifold
 Ja, standardudstyr. Stilles om muligt i gunstigste position.
 3
 Udstødningssystem
 Udstødningsrenser
 Udstødningsmanifold
 Trykladeranordning
 Tilslutningsrør (2)
 Lyddæmper (2)
 Udstødningsrør (2)
 Udstødningsbremse (1)
 Ja, standardudstyr
 4
 Brændstoftilførselspumpe (2)
 Ja, standardudstyr
 5
 Karburator
 Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv. (hvis monteret)
 Ja, standardudstyr
 Trykbegrænser
 Fordamper
 Blander
 Udstyr til gasmotorer
 6
 Brændstofindsprøjtning (benzin og diesel)
 Forfilter
 Filter
 Pumpe
 Højtryksrør
 Injektor
 Luftindtagsventil (3), hvis monteret
 Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv., hvis monteret
 Regulator/styresystem. Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser
 Ja, standardudstyr
 7
 Væskekøling
 Motorhjelm
 Luftudtag i motorhjelm
 Nej
 Kølerventilator (4)
 (5)
 Ventilatorskærm
 Vandpumpe
 Termostat (6)
 Ja (4), standardudstyr
 8
 Luftkøling
 Ventilatorskærm
 Blæser (4)
 (5)
 Ja, standardudstyr
 Temperaturreguleringsenhed
 Ja, standardudstyr
 9
 Elektrisk anlæg
 Ja (7), standardudstyr
 10
 Trykladningsudstyr (hvis monteret)
 Kompressor drevet enten direkte af motoren og/eller af udstødningsgasser
 Ladeluftkøler (8)
 Kølepumpe eller -ventilator (drevet af motoren)
 Gennemstrømningskontrolsystem for kølevæske (hvis monteret)
 Ja, standardudstyr
 11
 Hjælpeventilator til prøvebænk
 Ja, om nødvendigt
 12
 Forureningsbegrænsende anordningers (9)
 Ja, standardudstyr
 2.3.3. Tilbehør til start af motorer med kompressionstænding
 I forbindelse med tilbehør til start af motorer med kompressionstænding skal to tilfælde overvejes:
 a)
 Elstarter. Generatoren er monteret og leverer strøm til det tilbehør, der er nødvendigt for motorens drift.
 b)
 Ikke-elektrisk start: Hvis der er elektrisk drevet udstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, monteres generatoren for at levere strøm til sådant udstyr. I modsat fald afmonteres den.
 I begge tilfælde skal det system, som producerer og opsamler den nødvendige startenergi, være monteret og fungere i ubelastet stand.
 2.4. Indstillinger
 Indstillingerne under prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekten er angivet i tabel 2.
 Tabel 2
 Indstillinger
 1.
 Indstilling af karburator(er)
 Ifølge fabrikantens specifikationer og anvendt uden yderligere tilpasninger til den særlige anvendelse
 2.
 Indstilling af indsprøjtningspumpens gennemstrømningsmængde
 3.
 Tændings- eller indsprøjtningsindstilling (indstillingskurve)
 4.
 Indstilling af regulator
 5.
 Emissionsbegrænsende anordninger
 3. DATA, SOM SKAL REGISTRERES
 3.1.
 Prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekt skal for motorer med styret tænding gennemføres med fuldt åbent gasspjæld og for motorer med kompressionstænding med en fast indstilling med fuld gennemstrømningsmængde i indsprøjtningspumpen.


text:
Motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1.
 3.2.
 Data, der skal registreres, er anført i punkt 4 i tillægget til dette bilag. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Forbrændingskamrene kan indeholde afsætninger, men i begrænset omfang. De valgte prøvningsbetingelser, såsom indsugningsluftens temperatur, skal være så tæt som muligt på referencebetingelserne (se punkt 5.2 i dette bilag) for at mindske betydningen af korrektionsfaktoren.
 3.3.
 Temperaturen af motorindsugningsluften (den omgivende luft) skal bestemmes højst 0,15 m efter indgangen til luftfiltret, eller, hvis der ikke er noget luftfilter, 0,15 m efter luftindsugningsåbningen. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod strålevarme og placeres direkte i luftstrømmen. De skal ligeledes beskyttes mod brændstoftåge. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner for at give en repræsentativ indsugningsgennemsnitstemperatur.
 3.4.
 Der må ikke foretages målinger, før drejningsmoment, hastighed og temperaturer har været i det væsentlige konstante i mindst 1 minut.
 3.5.
 Til målingerne skal der vælges en motorhastighed, som skal overholdes med en nøjagtighed på ± 1 % eller ± 10 min–1 i forhold til den valgte hastighed, idet den største værdi er gældende.
 3.6.
 Målingerne af bremsebelastning, brændstofforbrug og temperatur af indsugningsluften skal foretages samtidig, og som resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserende, på hinanden følgende målinger, der ikke afviger med mere end 2 % for så vidt angår bremsebelastningen og brændstofforbruget.
 3.7.
 Kølervæskens temperatur ved udløbet fra motoren skal holdes på den af fabrikanten foreskrevne værdi. Har fabrikanten ikke foreskrevet nogen temperatur, skal denne være 353 K ± 5 K. For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet punkt holde den af fabrikanten i referencebetingelserne foreskrevne maksimumstemperatur
 .
 3.8.
 Brændstoftemperaturen måles ved indgangen til karburatoren eller ved brændstofindsprøjtningssystemet og skal holdes inden for de af fabrikanten angivne grænser.
 3.9.
 Smøremidlets temperatur, målt i oliepumpen eller i oliesump eller ved udgangen af oliekøleren, hvis en sådan er monteret, skal holdes inden for de af motorfabrikanten angivne grænser.
 3.10.
 Der kan anvendes et ekstra reguleringssystem, hvis dette er nødvendigt for at holde temperaturen inden for de i punkt 3.7, 3.8 og 3.9 ovenfor angivne grænser.
 4. MÅLENØJAGTIGHED
 4.1. Drejningsmoment: ± 11 % af det målte drejningsmoment.
 Systemet til måling af drejningsmomentet skal være kalibreret, således at der tages højde for friktionstab. Tilladt unøjagtighed i nederste halvdel af måleskalaen på dynamometerbænken: ± 2 % af det målte drejningsmoment.
 4.2. »Motorhastighed«: Hastighedsmåling udføres med en nøjagtighed på ± 0,5 %. Motorhastigheden skal fortrinsvis måles med automatisk synkroniseret omdrejningstæller og tidstæller.
 4.3. Brændstofforbrug: ± 1 % af det målte forbrug.
 4.4. Brændstoftemperatur: ± 2 K.
 4.5. Indsugningsluftens temperatur: ± 1 K.
 4.6. Barometertryk: ± 100 Pa.
 4.7. Tryk i indsugningsrør: ± 50 Pa.
 4.8. Tryk i udstødningsrør: ± 200 Pa.
 5. EFFEKTKORREKTIONSFAKTORER
 5.1. Definitioner
 Effektkorrektionsfaktoren er den koefficient, hvormed motoreffekten bestemmes ved de i punkt 5.2 nedenfor specificerede atmosfæriske referencebetingelser,
 hvor
 Po er den korrigerede effekt (dvs. effekt under atmosfæriske referencebetingelser)
 L er korrektionsfaktoren (La eller Ld)
 P er den målte effekt (prøvningseffekt)
 5.2. Atmosfæriske referencebetingelser
 5.2.1. Temperatur (To): 298


text:
K (25 °C)
 5.2.2. Tørt tryk (Pso): 99 kPa
 Bemærk: Det tørre standardtryk er baseret på et totaltryk på 100 kPa og et vanddamptryk på 1 kPa.
 5.3. Atmosfæriske betingelser under prøvningen
 De atmosfæriske betingelser under prøvningen skal være følgende:
 5.3.1. Temperatur (T)
 For motorer med styret tænding
 288 K ≤ T ≤ 308 K
 For dieselmotorer
 283 K ≤ T ≤ 313 K
 5.3.2. Tryk (Ps)
 80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa
 5.4. Bestemmelse af korrektionsfaktor αa og αd
 (10)
 5.4.1. Motor med styret tænding (naturlig indsugning eller trykladning) faktor αa
 Korrektionsfaktoren αa fås ved anvendelse af følgende formel:
 (11)
 hvor
 Ps er det samlede tørre atmosfæretryk i kilopascal (kPa), dvs. det samlede barometertryk minus vanddamptryk
 T er den absolutte temperatur i kelvin (K) for motorens indsugningsluft.
 Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
 En prøvning er kun gyldig, hvis korrektionsfaktoren αa er således, at 0,93 ≤ αa ≤ 1,07.
 Hvis disse grænser overskrides, skal den korrigerede målte værdi og prøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje angives i prøvningsrapporten.
 5.4.2. Dieselmotorer — faktor αd
 Korrektionsfaktoren (αd) for dieselmotorer ved konstant brændstofgennemstrømningshastighed fås ved anvendelse af følgende formel:
 Hvor αd = (fa) fm
 fa er den atmosfæriske faktor
 fm er karakteristikparametret for hver motortype og indstilling.
 5.4.2.1. Atmosfærisk faktor fa
 Denne faktor angiver de omgivende forholds (tryk, temperatur og luftfugtighed) indvirkning på motorens indsugningsluft. Formlen for den atmosfæriske faktor er forskellig fra motortype til motortype.
 5.4.2.1.1. For motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning
 5.4.2.1.2. For turboladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft
 5.4.2.2. Motorfaktor fm
 fm er en funktion af qc (korrigeret brændstofforbrug) som følger:
 fm = 0,036 qc – 1,14
 Hvor qc = q/r
 Hvor:
 q er brændstofforbruget i milligram pr. arbejdsgang pr. liter samlet cylindervolumen (mg/(l.arbejdsgang))
 r er trykforholdet mellem kompressorudgang og kompressionsindsugning (r = 1 for motorer med naturlig indsugning)
 Denne formel er gyldig for qc-værdi, der ligger mellem 40 mg/(l.cyklus) og 65 mg/(l.cyklus.)
 Ved qc-værdier under 40 mg/(l.cyklus) vil fm blive sat til en konstant værdi af 0,3 (fm = 0,3).
 Ved qc-værdier over 65 mg/(l.cyklus) vil fm blive sat til en konstant værdi af 1,2 (fm = 1,2) (se figuren):
 5.4.2.3. Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
 En prøvning er kun gyldig, hvis korrektionsfaktoren αd er således, at 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.
 Hvis disse grænser overskrides, skal den korrigerede målte værdi og prøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje angives i prøvningsrapporten.
 (1)
 (1a)
 Det komplette indsugningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 når der er risiko for en mærkbar påvirkning af motoreffekten
 når det drejer sig om totaktsmotorer og motorer med styret tænding
 når fabrikanten kræver dette.
 I andre tilfælde kan et tilsvarende system anvendes, og det skal konstateres, at indsugningstrykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne grænseværdi for et rent luftfilter.
 (2)
 (lb)
 Det komplette udstødningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse: når der er risiko for en mærkbar påvirkning af motoreffekten
 når det drejer sig om totaktsmotorer og


text:
motorer med styret tænding
 når fabrikanten kræver dette.
 I andre tilfælde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ved udgangen af motorens udstødningssystem ikke afviger mere end 1 000 Pa fra det af fabrikanten angivne tryk.
 Udgangen af motorens udstødningssystem defineres som et punkt, der ligger 150 mm efter afslutningen af den del af udstødningssystemet, der er monteret på motoren.
 (1) Har motoren udstødningsbremse, skal gasspjældet være fastgjort i helt åben stilling.
 (2) Brændstoftilførselstrykket kan om nødvendigt justeres, så det reproducerer det tryk, der forefindes i motorkonfigurationen (navnlig når der anvendes et »brændstofretursystem«).
 (3) Luftindtagsventilen er styreventil for indsprøjtningspumpens pneumatiske regulator. Regulatoren eller indsprøjtningssystemet kan indeholde andre elementer, som kan påvirke mængden af indsprøjtet brændstof.
 (4) Køler, ventilator, ventilatorskærm, vandpumpe og termostat skal i prøvebænken have samme indbyrdes position som på motorkøretøjet. Cirkulation af kølevæske må kun ske ved hjælp af motorens vandpumpe.
 Kølingen af væsken kan ske enten gennem motorens køler eller gennem et ydre kredsløb, under forudsætning af at dette kredsløbs ydelsestab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er de samme som i motorens kølesystem. Hvis køleren er forsynet med spjæld, skal dette være åbent.
 Hvis køleren, ventilatoren og ventilatorskærmen af praktiske grunde ikke kan monteres på motoren, bestemmes den effekt, som ventilatoren forbruger monteret adskilt i sin korrekte position i forhold til køler og skærm (hvis denne findes), ved de hastigheder, som svarer til motorens hastighed under effektprøvningen, enten ved beregning ud fra typedata eller ved praktisk prøvning. Denne effekt, korrigeret ud fra de atmosfæriske referencebetingelser (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa), skal fratrækkes den korrigerede effekt.
 (5) Hvis ventilator eller blæser kan frakobles, skal prøvningen gennemføres med ventilator/blæser frakoblet, og hvis ventilator eller blæser er progressiv, skal prøvningen gennemføres med ventilator/blæser kørende med maksimalt slip.
 (6) Termostaten kan fastgøres i helt åben stilling.
 (7) Generatorens minimumseffekt: Generatoren skal give den netop nødvendige effekt til fødning af det tilbehør, som er nødvendigt for motorens funktion. Hvis det er nødvendigt at tilslutte et batteri, skal dette være i god stand og fuldstændigt ladet.
 (8) Motorer med ladeluftkøling skal afprøves med ladeluftkøling, hvad enten de er væske- eller luftkølede, men et prøvebænksystem kan efter motorfabrikantens ønske erstatte luftkøleren.
 I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given hastighed foretages med det samme tryk- og temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren i prøvebænksystemet som det af fabrikanten angivne fald for systemet på det komplette køretøj.
 (9) Dette kan f.eks. være udstødningsrecirkulation (EGR), katalysator, termisk reaktor, sekundær lufttilførsel og system til beskyttelse mod fordampning af brændstof.
 (10) Prøvningerne kan udføres i luftkonditionerede prøverum, hvor de atmosfæriske betingelser kan styres.
 (11) Når det drejer sig om motorer med automatisk styring af lufttemperaturen, og dersom denne anordning er således indrettet, at der ved fuld belastning ved 25 °C ikke tilføres opvarmet luft, skal prøvningen udføres med anordningen helt lukket. Hvis derimod anordningen stadig er i funktion ved 25 °C, skal prøvningen udføres med anordningen i normal funktion, og eksponenten for temperaturangivelsen i korrektionsfaktoren skal sættes til nul (dvs. ingen temperaturkorrektion).
 Tillæg
 Resultater


text:
af prøvninger til måling af nettomotoreffekt
 Dette skema udfyldes af det laboratorium, der foretager prøvningen.
 1. Prøvningsbetingelser
 1.1.
 Trykmålinger foretaget ved maksimaleffekt
 1.1.1.
 Samlet barometertryk: ... Pa
 1.1.2.
 Vanddamptryk: ... Pa
 1.1.3.
 Udstødningstryk: ... Pa
 1.2.
 Temperaturer målt ved maksimal effekt
 1.2.1.
 af indsugningsluften: ... K
 1.2.2.
 ved udgangen af motorens mellemkøler: ... K
 1.2.3.
 af kølevæsken
 1.2.3.1.
 ved motorens kølervæskeafgang: ... K (1)
 1.2.3.2.
 for luftkølet motor ved referencepunktet: ... K (1)
 1.2.4.
 af smøreolien ... K (angiv, hvor måling er foretaget)
 1.2.5.
 af brændstoffet
 1.2.5.1.
 ved indgangen til brændstofpumpen: ... K
 1.2.5.2.
 i anordningen til måling af brændstofforbruget: ... K
 1.2.6.
 af udstødningen, målt ved udstødningsmanifoldens (-manifoldernes) flange(r): ... °C
 1.3.
 Motorhastighed i tomgang: ... min–1
 1.4.
 Specifikationer for dynamometeret
 1.4.1.
 Fabrikat: ... Model: ...
 1.4.2.
 Type ...
 1.5.
 Specifikationer for opacimeter
 1.5.1.
 Fabrikat: ...
 1.5.2.
 Type...
 2. Brændstof
 2.1.
 For motorer med styret tænding, der kører på flydende brændstof
 2.1.1.
 Fabrikat: ...
 2.1.2.
 Varespecifikation: ...
 2.1.3.
 Tilsætningsstof til modvirkning af tændingsbanken (bly osv.) ...
 2.1.3.1.
 Type ...
 2.1.3.2.
 Indhold: ... mg/1
 2.1.4.
 RON-oktantal: ... (ASTM D 26 99-70)
 2.1.4.1.
 Motoroktantal (MON): ...
 2.1.4.2.
 Specifik massefylde: ... g/cm3 ved 288 K
 2.1.4.3.
 Nedre brændværdi: ... kJ/kg
 Motorhastighed (min–1)
 Nominelle værdier for gennemstrømningen G (liter/sekund)
 Grænseværdier for absorption (m–1)
 Målte værdier for absorption (m–1)
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min–1
 Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min–1
 2.2.
 For motorer med styret tænding og dobbeltbrændstofmotorer, der kører på gasformigt brændstof
 2.2.1.
 Fabrikat: ...
 2.2.2.
 Varespecifikation: ...
 2.2.3.
 Oplagringstryk: ... bar
 2.2.4.
 Anvendelsestryk: ... bar
 2.2.5.
 Nedre brændværdi: ... kJ/kg
 2.3.
 For motorer med kompressionstænding, der kører på gasformige brændstoffer
 2.3.1.
 Fødesystem: ... gas
 2.3.2.
 Specifikation af den anvendte gas: ...
 2.3.3.
 Brændstof: forholdet olie/gas: ...
 2.3.4.
 Nedre brændværdi: ...
 2.4.
 For motorer med styret tænding og dobbeltbrændstofmotorer, der kører på dieselbrændstof
 2.4.1.
 Fabrikat: ...
 2.4.2.
 Specifikation af det anvendte brændstof: ...
 2.4.3.
 Cetantal (ASTM D 976-71) ...
 2.4.4.
 Specifik massefylde: ... g/cm3 ved 288 K
 2.4.5.
 Nedre brændværdi: ... kJ/kg
 3. Smøremiddel
 3.1.
 Fabrikat: ...
 3.2.
 Varespecifikation: ...
 3.3.
 SAE-viskositet:...
 4. De enkelte måleresultater (2)
 Motorhastighed, min–1
 Målt drejningsmoment, Nm
 Målt effekt, kW
 Målt brændstoftilførsel, g/h
 Barometertryk, kPa
 Vandamptryk, kPa
 Indsugningsluftens temperatur, K
 Effekt, der lægges til for nr. 1
 tilbehør ud over nr. 2
 i tabel 1, kW nr. 3
 Effektkorrektionsfaktor
 Korrigeret bremseeffekt, kW (med/uden (3) ventilator)
 Ventilatorens effekt (trækkes fra, hvis ventilator ikke er monteret)
 Nettoeffekt, kW
 Nettodrejningsmoment, Nm
 Korrigeret specifikt brændstofforbrug g/(kWh) (4)
 Kølevæsketemperatur ved fraløb, K
 Smøreolietemperatur t i målepunkt, K
 Lufttemperatur efter tryklader, K (5)
 Brændstoftemperatur ved indsprøjtningspumpens indgang, K
 Lufttemperatur efter ladeluftkøler, K (5)
 Tryk efter tryklader, kPa (5)
 Tryk efter ladeluftkøler, kPa
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Karakteristikkurverne for nettoeffekten og nettodrejningsmomentet tegnes som funktion af motorhastigheden.
 (3) Det ikke gældende overstreges.
 (4) Beregnet med nettoeffekten for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding; i sidstnævnte tilfælde multipliceret med effektkorrektionsfaktoren.
 (5) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 6
 METODE TIL MÅLING AF ELEKTRISKE FREMDRIFTSSYSTEMERS


text:
NETTOEFFEKT OG MAKSIMALE EFFEKT OVER 30 MINUTTER
 1. DISSE KRAV FINDER ANVENDELSE PÅ MÅLING AF NETTOEFFEKTEN OG DEN MAKSIMALE EFFEKT OVER 30 MINUTTER FOR ELEKTRISKE FREMDRIFTSSYSTEMER, SOM BRUGES TIL FREMDRIFT AF RENT ELEKTRISK DREVNE VEJKØRETØJER.
 2. PRØVNINGSBETINGELSER
 2.1. Fremdriftssystemet skal være tilkørt i henhold til fabrikantens anvisninger.
 2.2. Hvis effektmålingen kun kan udføres på et fremdriftssystem udstyret med gearkasse eller reduktionsgear, skal der tages højde for gearkassens virkningsgrad.
 2.3. Tilbehør
 2.3.1. Tilbehør, der skal monteres
 Under prøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant tilbehør (angivet i tabel 1 i dette bilag), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af fremdriftssystemet; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret i køretøjet.
 2.3.2. Tilbehør, der skal afmonteres
 Det tilbehør, som kun er nødvendigt for anvendelsen af selve køretøjet, og som er monteret på motoren, skal afmonteres inden prøvningen. Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:
 luftkompressor til bremser, pumpe til servostyring, pumpe til affjedringssystem, klimaanlæg mv.
 For udstyr, der ikke kan afmonteres, kan den optagne tomgangseffekt bestemmes og lægges til den målte effekt.
 Tabel 1
 Tilbehør, som skal være monteret ved prøvning med henblik på måling af elektriske fremdriftssystemers nettoeffekt og effekt over 30 minutter
 (Ved »standardudstyr« forstås udstyr, som af fabrikanten leveres til en given anvendelse)
 Nr.
 Tilbehør
 Monteret ved prøvning af nettoeffekt og maksimal effekt over 30 minutter
 1
 Jævnstrømskilde
 Spændingsfald under prøvning mindre end 5 %
 2
 Hastighedsvariator og styringsanordning
 Ja: Standardudstyr
 3
 Væskekøling
 Motorhjelm
 Luftudtag i motorhjelm
 Nej
 Køler (1)
 (2)
 Ventilator
 Ventilatorskærm
 Pumpe
 Termosta t (3)
 Ja: Standardudstyr
 Luftkøling
 Luftfilter
 Ventilatorskærm
 Blæser
 System til temperaturindstilling
 Ja: Standardudstyr
 4
 Elektrisk udstyr
 Ja: Standardudstyr
 5
 Hjælpeventilator til prøvebænk
 Ja, om nødvendigt.
 2.4. Indstillinger
 Indstilling i henhold til fabrikantens specifikationer og anvendt uden yderligere ændring, hvad angår den særlige anvendelse.
 2.5. Data, som skal registreres
 2.5.1. Prøvningen til bestemmelse af nettoeffekten gennemføres med speederen i maksimalindstilling.
 2.5.2. Motoren skal være tilkørt efter godkendelsesansøgerens anvisninger.
 2.5.3. Data for drejningsmoment og hastighed skal registreres samtidigt.
 2.5.4. Om nødvendigt skal temperaturen af kølervæsken ved udløbet fra motoren være den af fabrikanten specificerede termostatindstilling ± 5 K.
 For luftkølede fremdriftssystemer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet punkt holde den af fabrikanten ved standardbetingelserne foreskrevne maksimaltemperatur + 0/– 20 K.
 2.5.5. Smøremidlets temperatur, målt i oliesump eller ved udgangen af oliekøleren, hvis en sådan er monteret, skal holdes inden for de af fabrikanten foreskrevne grænser.
 2.5.6. Der kan anvendes et ekstra reguleringssystem, hvis dette er nødvendigt for at holde temperaturen inden for de i punkt 2.5.4 og 2.5.5 angivne grænser.
 3. MÅLENØJAGTIGHED
 3.1. Drejningsmoment: ± 1 % af det målte drejningsmoment.
 Systemet til måling af drejningsmomentet skal være kalibreret, således at der tages højde for friktionstab. Tilladt unøjagtighed i nederste halvdel af måleskalaen på dynamometerbænken: ± 2 % af det målte drejningsmoment.
 3.2. Motorhastighed: 0,5 % af den målte hastighed.
 3.3. Temperatur af motorens indsugningsluft: ± 2 K.
 (1) Køler, ventilator, ventilatorskærm, vandpumpe og termostat skal i prøvebænken have samme indbyrdes position som på motorkøretøjet. Kølevæskecirkulationen må kun aktiveres


text:
af fremdriftssystemets vandpumpe.
 Kølingen af væsken kan ske enten gennem fremdriftssystemets køler eller gennem et ydre kredsløb, under forudsætning af at dette kredsløbs ydelsestab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er det samme som i fremdriftssystemets kølesystem. Hvis køleren er forsynet med spjæld, skal dette være åbent.
 Hvis køleren, ventilatoren og ventilatorskærmen af praktiske grunde ikke kan monteres ved prøvning i prøvebænk, bestemmes den effekt, som ventilatoren forbruger monteret adskilt i sin korrekte position i forhold til køler og skærm (hvis denne findes), ved de hastigheder, som svarer til motorhastigheden under effektprøven, enten ved beregning ud fra typedata eller ved praktisk prøvning. Denne effekt, korrigeret ud fra de atmosfæriske referencebetingelser, skal fratrækkes den korrigerede effekt.
 (2) Hvis en ventilator eller blæser kan frakobles, skal prøvningen gennemføres med ventilator/blæser frakoblet, eller kørende med maksimalt slip.
 (3) Termostaten kan fastgøres i helt åben stilling.
 BILAG 7
 KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. GENERELT
 Disse krav harmonerer med prøvningerne af produktionens overensstemmelse med den godkendte type i henhold til dette regulativs punkt 6 og underpunkter.
 2. PRØVNINGSPROCEDURER
 Prøvningsmetoder og måleinstrumenter skal være som beskrevet i bilag 5 eller 6 til dette regulativ.
 3. UDTAGNING AF STIKPRØVER
 Der udvælges ét fremdriftssystem som prøveeksemplar. Opfylder dette fremdriftssystem ikke kravene i regulativet efter prøvningen i henhold til punkt 5.1 nedenfor, gennemføres der prøvning af endnu to fremdriftssystemer.
 4. MÅLEKRITERIER
 4.1. Forbrændingsmotorens nettoeffekt
 Under prøvningerne til kontrol af produktionens overensstemmelse skal effekten måles ved to motorhastigheder S1 og S2, svarende til målepunkterne for henholdsvis den maksimale effekt og det maksimale drejningsmoment, som accepteres i forbindelse med typegodkendelsen. Ved disse to motorhastigheder, for hvilke der gælder en tolerance på ± 5 %, må nettoeffekten målt ved mindst ét punkt inden for området S1 ± 5 % og S2 ± 5 % ikke afvige mere end ± 5 % fra den godkendte værdi.
 4.2. Elektriske fremdriftssystemers nettoeffekt og maksimale effekt over 30 minutter
 Under prøvningerne til kontrol af produktionens overensstemmelse skal effekten måles ved motorhastighed S1 svarende til målepunktet for den maksimale effekt, som accepteres i forbindelse med godkendelsen. Ved denne hastighed må nettoeffekten ikke afvige mere end ± 5 % fra den godkendte værdi.
 5. EVALUERING AF RESULTATERNE
 5.1. Hvis nettoeffekten og den maksimale effekt over 30 minutter for det fremdriftssystem, som er afprøvet i henhold til punkt 2 ovenfor, opfylder kravene i punkt 4 ovenfor, anses produktionen for at være i overensstemmelse med den godkendte type.
 5.2. Hvis kravene i punkt 4 ikke er opfyldt, afprøves yderligere to fremdriftssystemer på samme måde.
 5.3. Hvis tallene for nettoeffekt eller den maksimale effekt over 30 minutter for det i punkt 5.2 omhandlede andet og/eller tredje fremdriftssystem ikke opfylder kravene i punkt 4 ovenfor, anses produktionen ikke for at opfylde dette regulativs krav, og bestemmelserne i dette regulativs punkt 7.1 tages i anvendelse.
 BILAG 8
 REFERENCEBRÆNDSTOFFER
 1.
 Tekniske data for LPG-referencebrændstoffer
 Brændstof A
 Brændstof B
 Prøvningsmetode
 Sammensætning:
 ISO 7941
 C3
 % vol.
 30 ± 2
 85 ± 2
 C4
 % vol.
 rest
 rest
 < C3, > C4
 % vol.
 maks. 2 %


text:
maks. 2 %
 Olefiner
 % vol.
 9 ± 3
 12 ± 3
 Fordampningsrest
 ppm
 maks. 50
 maks. 50
 NFM 41-015
 Vandindhold
 ingen
 ingen
 visuel inspektion
 Svovlindhold
 ppm masse (*)
 maks. 50
 maks. 50
 EN 24260
 Hydrogensulfid
 ingen
 ingen
 Kobberkorrosion
 klassificering
 klasse 1
 klasse 1
 ISO 625 1 (**)
 Lugt
 karakteristika
 karakteristika
 MON
 min. 89
 min. 89
 EN 589 bilag B
 2.
 Tekniske data for NG-referencebrændstoffer
 G20
 G23
 G25
 Sammensætning:
 CH4
 % vol.
 100
 92,5
 86
 N2
 % vol.
 0
 7,5
 14
 Wobbe-indeks (***)
 MJ/m3
 53,6 ± 2 %
 48,2 + 2 %
 43,9 ± 2 %
 De gasser, som blandingerne består af, skal minimum overholde følgende renhedskriterier:
 N2
 : 99 %
 CH4
 : 95 % med et samlet indhold af hydrogen, carbonmonoxid og oxygen under 1 % og et samlet indhold af nitrogen og carbondioxid under 2 %.
 Wobbe-indekset er forholdet mellem gassens brændværdi pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative densitet ved samme standardbetingelser.
 idet
 Hgas
 =
 brændstoffets brændværdi i MJ/m3
 ρluft
 =
 luftens densitet ved 0 °C
 ρgas
 =
 brændstoffets densitet ved 0 °C
 Wobbe-indekset betegnes som brutto eller netto, alt efter om det er baseret på brutto- eller nettobrændværdien.
 (*) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa).
 (**) Denne metode giver ikke nødvendigvis nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.
 (***) Baseret på bruttobrændværdi og beregnet for 0 °C.


text:
 Avis juridique important
 |
 22000A0203(01)
 Aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Príncipe om fiskeri ud for São Tomé og Príncipes kyster, for perioden 1. juni 1999 til 31. maj 2002
 EF-Tidende nr. L 028 af 03/02/2000 s. 0041 - 0041
 AFTALE I FORM AF BREVVEKSLINGom midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe om fiskeri ud for São Tomé og Principes kyster, for perioden 1. juni 1999 til 31. maj 2002A. Brev fra regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og PrincipeHr. ...,Under henvisning til protokollen om fastsættelse for perioden 1. juni 1999 til 31. maj 2002 af fiskerimulighederne og den finansielle modydelse, paraferet den 31. maj 1999, skal jeg herved meddele Dem, at regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe er rede til at anvende denne protokol midlertidigt fra den 1. juni 1999, indtil den træder i kraft i medfør af artikel 7, hvis Det Europæiske Fællesskab er rede til at gøre det samme.Det er i så tilfælde en forudsætning, at første årlige rate af den finansielle modydelse, der er fastsat i protokollens artikel 2, udbetales inden den 31. oktober 1999.Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De over for mig vil bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indfortstået med ovennævnte midlertidige anvendelse.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.På vegne af regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og PrincipeB. Brev fra Det Europæiske FællesskabHr. ...,Jeg skal hermed anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd: "Under henvisning til protokollen om fastsættelse for perioden 1. juni 1999 til 31. maj 2002 af fiskerimulighederne og den finansielle modydelse, paraferet den 31. maj 1999, skal jeg herved meddele Dem, at regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe er rede til at anvende denne protokol midlertidigt fra den 1. juni 1999, indtil den træder i kraft i medfør af artikel 7, hvis Det Europæiske Fællesskab er rede til at gøre det samme.Det er i så tilfælde en forudsætning, at første årlige rate af den finansielle modydelse, der er fastsat i protokollens artikel 2, udbetales inden den 31. oktober 1999.Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De over for mig vil bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med ovennævnte midlertidige anvendelse."Jeg skal herved bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med ovennævnte midlertidige anvendelse.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.På vegne af Rådet for Den Europæiske Union


text:
 Avis juridique important
 |
 21986A0211(01)
 Aftalememorandum mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab repræsenteret af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og den canadiske regering om samarbejde vedrørende fusionsforskning og udvikling
 EF-Tidende nr. L 035 af 11/02/1986 s. 0010 - 0011 den finske specialudgave: kapitel 12 bind 2 s. 0080 den svenske specialudgave: kapitel 12 bind 2 s. 0080
 ***** (Oversaettelse) AFTALEMEMORANDUM mellem Det europaeiske Atomenergifaellesskab repraesenteret af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber og den canadiske regering om samarbejde vedroerende fusionsforskning og -udvikling Artikel I Memorandummets anvendelsesomraade og sigte Den canadiske regering og Det europaeiske Atomenergifaellesskab repraesenteret af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber, herefter benaevnt parterne, - som henviser til rammeaftalen om handelsmaessigt og oekonomisk samarbejde mellem De europaeiske Faellesskaber og Canada af 6. juli 1976, der i artikel III, stk. 2, indeholder bestemmelse om teknologisk og videnskabelig udveksling, - som erkender, at begge parter kan drage fordele af et samarbejde vedroerende fusionsforskning og -udvikling, - som tager i betragtning, at Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber paa Det europaeiske Atomenergifaellesskabs vegne koordinerer den omfattende europaeiske indsats vedroerende fusion, og at National Research Council of Canada koordinerer en for kort tid siden ivaerksat canadisk indsats vedroerende fusion, - som er besluttede paa at udbygge samarbejdet i fremtiden, vedtager med dette memorandum at ivaerksaette et samarbejde vedroerende fusionsforskning og -udvikling, isaer inden for de sektorer, der er anfoert i bilaget til dette memorandum. Artikel II Enkeltheder vedroerende samarbejdet Samarbejdet vil i det vaesentlige omfatte foelgende: - udveksling af information, herunder statusrapporter og andre uklassificerede videnskabelige resultater, som parterne har ret til at fremlaegge, og som enten er i deres besiddelse, eller som de har adgang til, - gensidig deltagelse i videnskabelige moeder, der arrangeres af en af parterne, - udveksling af eksperter, idet hver af parterne afholder personaleudgifterne i forbindelse med udstationering af egne eksperter, - gennemfoerelse af faelles forsoeg, undersoegelser og projekter som aftalt af nedennaevnte faellesudvalg, specielt med hensyn til NET (Next European Torus) samt andre af begge parters faciliteter, - udveksling af materialer, udstyr og instrumentering. Artikel III Programgennemfoerelse og revision Med henblik paa at gennemfoere ovennaevnte samarbejdsaktiviteter vedtager parterne at nedsaette et faellesudvalg bestaaende af to repraesentanter for hver part. Paa canadisk side udpeges herved National Research Council som det udoevende organ, der skal udpege de to canadiske repraesentanter til faellesudvalget. Gennemfoerelse og enkeltheder vedroerende samarbejdsaktiviteterne fastlaegges ved enstemmig aftale i faellessudvalget. Disse aktiviteter skal vaere forenelige med aktiviteter, som gennemfoeres inden for rammerne af Det internationale Energiagentur, og hvori begge parter deltager. Statusrapporter kan forelaegges for faellesudvalgets underudvalg for forberedende og almindeligt samarbejde i henhold til ovennaevnte rammeaftale. Faellesudvalget moedes efter behov og normalt én gang om aaret skiftevis i Europa og Canada. I tidsrummet mellem moederne kan faellesudvalget traeffe afgoerelser ved brevveksling. Faellesudvalget skal med et aars varsel underrette parterne om ophoer af enhver samarbejdsaktivitet. Artikel IV Finansiering Parterne stiller i overensstemmelse med deres muligheder de midler og det personale, der er fornoedent til gennemfoerelse af de i dette memorandum omhandlede aktiviteter, til raadighed. Hver af parterne baerer omkostningerne


text: ved sin egen deltagelse i de i dette memorandum omhandlede samarbejdsaktiviteter. Artikel V Ikrafttraeden Dette memorandum traeder i kraft paa datoen for den sidste undertegnelse og forbliver med forbehold af artikel III i kraft i fem aar efter denne dato, medmindre det forinden forlaenges ved aftale mellem parterne. Udfaerdiget i den i to eksemplarer paa fransk og engelsk, hvilke to tekster har samme gyldighed. 1.2 // For Det europaeiske Atomenergifaellesskab repraesenteret af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber // For den canadiske regering BILAG Specielt udvalgte forsknings- og udviklingssektorer i forbindelse med samarbejdet mellem Euratom og Canada paa fusionsomraadet - Tokamakfysik, herunder supplerende opvarmning, braendselstilfoersel, diagnostik, datafangst og kontrolinstrumentering. - Fusionsbraendsel, herunder krav til forvaltning af tritium og mulige ordninger for levering heraf. - Fjernmanipulation. - Sikkerheds- og miljoeproblemer i forbindelse med fusion. - Hoejeffektelektroteknik.


text:
 13.1.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 9/33
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 138 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af støjsvage køretøjer til vejtransport for så vidt angår deres begrænsede hørbarhed [2017/71]
 Ikrafttrædelsesdato: 5. oktober 2016
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Specifikationer
 7.
 Ændringer og udvidelse af godkendelsen for en køretøjstype
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Overgangsbestemmelser
 12.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 BILAG
 1.
 Meddelelse
 Addendum til meddelelsesformular (oplysningsskema)
 2.
 Udformning af godkendelsesmærket
 3.
 Metoder og instrumenter til måling af lyd fra motorkøretøjer
 Tillæg:
 Figurer og flowdiagrammer
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på elkøretøjer i klasse M og N, som kan bevæge sig i normal tilstand i bakgear eller mindst i ét fremadgående gear, uden at en forbrændingsmotor er i drift (1), for så vidt angår deres hørbarhed.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår lyd
 2.2.
 »akustisk køretøjsadvarselssystem« (AVAS): en komponent eller et sæt af komponenter monteret i køretøjer med det primære formål at opfylde kravene i dette regulativ
 2.3.
 »køretøjstype«: en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:
 2.3.1.
 anvendt form og materialer til køretøjets karrosseri, som påvirker det udsendte lydniveau
 2.3.2.
 princippet for drivlinjen (fra batterierne til hjulene). Uanset bestemmelserne i punkt 2.3.2 kan køretøjer, som afviger indbyrdes med hensyn til totalt udvekslingsforhold, batteritype eller montering af rækkeviddeforøger, betragtes som køretøjer af samme type
 2.3.3.
 antal og type(r) lydudsendende AVAS-anordninger (hardware), hvis relevant
 2.3.4.
 AVAS-systemets placering i køretøjet, hvis relevant
 2.4.
 »frekvensændring«: variationen i frekvensindholdet fra AVAS-systemets lyd som funktion af køretøjets hastighed
 2.5.
 »elkøretøj«: et køretøj med en drivlinje indeholdende mindst én elmotor eller elektrisk motorgenerator
 2.5.1. »rent elektrisk køretøj« (PEV): et motorkøretøj med en elektrisk motor som eneste fremdriftsmiddel
 2.5.2. »hybridt elkøretøj« (HEV): et køretøj med en drivlinje indeholdende mindst én elmotor eller elektrisk motorgenerator og mindst én forbrændingsmotor som fremdriftsenergiomdannere
 2.5.3. »brændselscellekøretøj« (FCV): et køretøj med en brændselscelle og en elektrisk maskine som fremdriftsenergiomdannere
 2.5.4. »hybridt brændselscellekøretøj« (FCHV): et køretøj med mindst ét brændselslagringssystem og mindst ét genopladeligt system til lagring af elektrisk energi (REES) som fremdrifts- og energilagringssystem
 2.6.
 »masse i køreklar stand«: køretøjets masse, med brændstoftank(-e) fyldt op til mindst 90 % af dens/deres kapacitet, inklusive førerens (75 kg), brændstoffets og væskernes masse, monteret med standardudstyr i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer, og karrosseriets, kabinens, koblingens, reservehjulets/reservehjulenes og værktøjets masse, når disse er monteret
 2.7.
 »pausefunktion«: en mekanisme til midlertidig standsning af et AVAS-systems drift
 2.8.
 »køretøjets forreste plan«: et lodret plan, der tangerer køretøjets forreste kant
 2.9.
 »køretøjets bageste


text:
plan«: et lodret plan, der tangerer køretøjets bageste kant.
 2.10.
 Symboler og forkortede termer samt det punkt, hvori de først er anvendt.
 Tabel 1
 Symboler og forkortelser
 Symbol
 Enhed
 Punkt
 Forklaring
 ICE
 —
 6.2.
 Forbrændingsmotor
 AA′
 —
 Bilag 3, punkt 3
 Linje vinkelret på køretøjets bevægelsesretning, som angiver begyndelsen af zonen for registrering af lydtrykniveau under prøvningen
 BB′
 —
 Bilag 3, punkt 3
 Linje vinkelret på køretøjets bevægelsesretning, som angiver slutningen af zonen for registrering af lydtrykniveauet under prøvningen
 PP′
 —
 Bilag 3, punkt 3
 Linje vinkelret på køretøjets bevægelsesretning, som angiver mikrofonernes placering
 CC′
 —
 Bilag 3, punkt 3
 Midterlinje for køretøjets bevægelsesretning
 v
 test
 km/h
 Bilag 3, punkt 3
 Målhastighed for køretøjet under prøvningen
 j
 —
 Bilag 3, punkt 3
 Indeks for enkelt prøvningsforløb i overensstemmelse med prøvningsbetingelserne for stilstand eller konstant hastighed
 Lreverse
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 3
 Køretøjets A-vægtede lydtrykniveau ved bakkørsel
 L
 crs,10
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 3
 Køretøjets A-vægtede lydtrykniveau ved prøvning ved konstant hastighed ved 10 km/h
 L
 crs,20
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 3
 Køretøjets A-vægtede lydtrykniveau ved prøvning ved konstant hastighed ved 20 km/h
 L
 corr
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 2.3.2
 Korrektion for baggrundsstøj
 L
 test,
 j
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 2.3.2
 A-vægtet lydtrykniveau som resultat af j'te prøvningsforløb
 L
 testcorr,
 j
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 2.3.2
 A-vægtet lydtrykniveau som resultat af j'te prøvningsforløb korrigeret for baggrundsstøj
 L
 bgn
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 2.3.1
 A-vægtet baggrundslydtrykniveau
 ΔL
 bgn,
 p-p
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 2.3.2
 Maksimums- til minimumsværdiområde for det repræsentative A-vægtede lydtrykniveau i en defineret tidsperiode
 ΔL
 dB(A)
 Bilag 3, punkt 2.3.2
 A-vægtet lydtrykniveau for j'te prøvningsresultat minus det A-vægtede baggrundsstøjniveau (ΔL = L
 test,j — Lbgn)
 v
 ref
 km/h
 Bilag 3, punkt 4
 Anvendt referencehastighed for køretøjet til beregning af frekvensændring i procent
 fj,
 speed
 Hz
 Bilag 3, punkt 4
 Enkeltfrekvenskomponent ved en given køretøjshastighed pr. prøvningssegment, f.eks. f1,
 5
 fref
 Hz
 Bilag 3, punkt 4
 Enkeltfrekvenskomponent ved køretøjets referencehastighed
 fspeed
 Hz
 Bilag 3, punkt 4
 Enkeltfrekvenskomponent ved en given køretøjshastighed, f.eks. f5
 lveh
 m
 Bilag 3 — tillæg
 Køretøjets længde
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype, hvad angår begrænset hørbarhed skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter og af følgende oplysninger:
 3.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen, hvad angår de i punkt 2.3 ovenfor foreskrevne punkter
 3.2.2.
 en beskrivelse af de(n) motor(er), der er nævnt i addendummet til bilag 1
 3.2.3.
 en liste over komponenterne i AVAS-systemet, hvis relevant
 3.2.4.
 en tegning af det samlede AVAS-system og en angivelse af dets placering i køretøjet, hvis relevant.
 3.3. For så vidt angår punkt 2.3., udvælges et enkelt køretøj, som er repræsentativt for den pågældende type, af den tekniske tjeneste, som udfører godkendelsesprøvningerne efter aftale med køretøjsfabrikanten.
 3.4. Før der meddeles typegodkendelse, kontrollerer den typegodkendende myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 4. MÆRKNING
 4.1. Eventuelle AVAS-komponenter skal være forsynet med:
 4.1.1.
 fabriks- eller handelsbetegnelse for de(n) fabrikant(er), som