text: agreed between the European Economic Community and the country shown in box No 4 . Je soussigné certifie que l'envoi ci-dessus contient exclusivement les produits textiles suivants : a ) tissus de fabrication artisanale tissés sur des métiers actionnés à la main ou au pied ( 2 ) b ) produits de fabrication artisanale faits à la main avec les tissus décrits sous a ) ( 2 ) c ) produits textiles relevant du folklore traditionnel , comme définis dans la liste convenue entre la Communauté économique européenne et le pays indiqué dans la case 4 . 12 Competent authority ( name , full address , country ) Autorité compétente ( nom , adresse complète , pays ) * At _ A ... , on _ le ... * ( Signature ) ( Stamp _ Cachet ) ( 1 ) In the currency of the sale contract _ Dans la monnaie du contrat de vente ( 2 ) Delete as appropriate _ Biffer la ( les ) mention ( s ) inutile ( s ) PROTOKOL CI overensstemmelse med artikel 6 , stk . 6 , i aftalen kan der fastsaettes et kvantitativt loft paa regionalt plan , saafremt indfoerslerne af en given vare i en region af Faellesskabet i forhold til de maengder , der er fastsat i naevnte artikel 6 , stk . 2 , overstiger foelgende regionale procentdele : Tyskland 28,5 % Benelux 10,5 % Frankrig 18,5 % Italien 15 % Danmark 3 % Irland 1 % Det forenede Kongerige 23,5 % PROTOKOL D Den aarlige stigningstakt for de kvantitative lofter , der er indfoert i henhold til artikel 6 i aftalen , fastsaettes saaledes : a ) for varer i gruppe I : _ stigningstakten fastsaettes til 0,5 % om aaret for varer i kategori 1 eller 2 , _ stigningstakten fastsaettes til 4 % om aaret for varer i kategori 3 , 4 , 5 , 6 , 7 eller 8 ; b ) for varer i kategorierne inden for gruppe II , III , IV og V fastsaettes stigningstakten efter aftale mellem parterne i overensstemmelse med den i artikel 12 i aftalen fastlagte konsultationsprocedure ; stigningstakten kan i intet tilfaelde vaere lavere end den hoejeste stigningstakt , der gaelder for tilsvarende varer i henhold til bilaterale aftaler , der inden for rammerne af Genève-arrangementet er indgaaet mellem Faellesskabet og andre tredjelande , hvis samhandel med Faellesskabet er af samme stoerrelsesorden som Pakistans . Brevveksling Kommissionen for De europaeiske Faellesskabers generaldirektorat for forbindelser med tredjelande har den aere at henvise Pakistans mission ved De europaeiske Faellesskaber til den aftale om tekstilvarer , som Pakistan og Faellesskabet har forhandlet , og som blev paraferet den 27 . december 1977 . Kommissionens generaldirektorat for forbindelser med tredjelande skal herved meddele Pakistans mission foelgende : 1 . Faellesskabet kan for aarene efter 1978 foretage justeringer i fordelingen mellem medlemsstaterne af de i aftalens bilag II fastsatte kvantitative lofter for varekategorier i gruppe I , dog saaledes at :


text: _ de paagaeldende kvantitative lofter for Faellesskabet som helhed under ingen omstaendigheder kan reduceres , og _ Pakistan underrettes om enhver saadan justering for et bestemt aar senest den 30 . juni i det foregaaende aar . 2 . Saafremt Pakistan finder , at saadanne justeringer vil kunne volde vanskeligheder for samhandelen mellem Faellesskabet og Pakistan , indledes der omgaaende konsultationer i overensstemmelse med den i aftalens artikel 12 fastlagte procedure med henblik paa at afboede saadanne vanskeligheder . 3 . Saafremt justeringerne overstiger de paagaeldende nationale andele med mere end 10 % , gennemfoeres de kun , saafremt der opnaas enighed herom mellem parterne i overensstemmelse med den i aftalens artikel 12 fastlagte konsultationsprocedure . Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande ville vaere taknemmelig , saafremt Pakistans mission vil bekraefte sin indfoerstaaelse med det ovenfor anfoerte . Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande benytter denne lejlighed til paa ny at forsikre Pakistans mission om sin mest udmaerkede hoejagtelse . Pakistans mission ved De europaeiske Faellesskaber har den aere at henvise Kommissionen for De europaeiske Faellesskabers generaldirektorat for forbindelser med tredjelande til generaldirektoratets brev af dags dato med foelgende ordlyd : " Kommissionen for De europaeiske Faellesskabers generaldirektorat for forbindelser med tredjelande har den aere at henvise Pakistans mission ved De europaeiske Faellesskaber til den aftale om tekstilvarer , som Pakistan og Faellesskabet har forhandlet , og som blev paraferet den 27 . december 1977 . Kommissionens generaldirektorat for forbindelser med tredjelande skal herved meddele Pakistans mission foelgende : 1 . Faellesskabet kan for aarene efter 1978 foretage justeringer i fordelingen mellem medlemsstaterne af de i aftalens bilag II fastsatte kvantitative lofter for varekategorier i gruppe I , dog saaledes at : _ de paagaeldende kvantitative lofter for Faellesskabet som helhed under ingen omstaendigheder kan reduceres , og _ Pakistan underrettes om enhver saadan justering for et bestemt aar senest den 30 . juni i det foregaaende aar . 2 . Saafremt Pakistan finder , at saadanne justeringer vil kunne volde vanskeligheder for samhandelen mellem Faellesskabet og Pakistan , indledes der omgaaende konsultationer i overensstemmelse med den i aftalens artikel 12 fastlagte procedure med henblik paa at afboede saadanne vanskeligheder . 3 . Saafremt justeringerne overstiger de paagaeldende nationale andele med mere end 10 % , gennemfoeres de kun , saafremt der opnaas enighed herom mellem paterne i overensstemmelse med den i aftalens artikel 12 fastlagte konsultationsprocedure . Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande ville vaere taknemmelig , saafremt Pakistans mission vil bekraefte sin indfoerstaaelse med det ovenfor anfoerte . Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande benytter denne lejlighed til paa ny at forsikre Pakistans mission om sin mest udmaerkede hoejagtelse . " . Pakistans mission har den aere over for Kommissionens generaldirektorat for forbindelser med tredjelande at bekraefte sin indforstaaelse med indholdet af ovenstaaende brev . Pakistans mission benytter denne lejlighed til paa ny at forsikre generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande om sin mest udmaerkede hoejagtelse . Brevveksling Den 27 . december 1977 . Hr . ... , Jeg skal hermed henvise til

type: contracts

jurisdiction: EU


text: den aftale mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Den islamitiske republik Pakistan om handel med tekstilvarer , som blev paraferet af parterne den 27 . december 1977 . I overensstemmelse med artikel 16 , stk . 1 , i denne aftale skal Faellesskabet hermed meddele Pakistans regering , at det er rede til at forlaenge aftalen i yderligere 1 aar indtil den 31 . december 1982 under forudsaetning af , at Genève-arrangementet fornys efter 1981 paa de nuvaerende vilkaar , og saafremt Pakistans regering er indstillet paa at goere ligesaa . Jeg ville vaere taknemmelig , saafremt Pakistans regering vil bekraefte , at den er indforstaaet med det ovenfor anfoerte . Jeg vil desuden foreslaa , at dette brev samt svaret fra Pakistans regering udgoer en aftale mellem Pakistans regering og Faellesskabet . For Raadet for De europaeiske Faellesskaber Til Pakistans regering Den 27 . december 1977 . Hr . ... , Jeg skal herved anerkende modtagelsen af foelgende brev : " Jeg skal hermed henvise til den aftale mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Den islamitiske republik Pakistan om handel med tekstilvarer , som blev paraferet af parterne den 27 . december 1977 . I overensstemmelse med artikel 16 , stk . 1 , i denne aftale skal Faellesskabet hermed meddele Pakistans regering , at det er rede til at forlaenge aftalen i yderligere 1 aar indtil den 31 . december 1982 under forudsaetning af , at Genève-arrangementet fornys efter 1981 paa de nuvaerende vilkaar , og saafremt Pakistans regering er indstillet paa at goere ligesaa . Jeg ville vaere taknemmelig , saafremt Pakistans regering vil bekraefte , at den er indfoerstaaet med det ovenfor anfoerte . Jeg vil desuden foreslaa , at dette brev samt svaret fra Pakistans regering udgoer en aftale mellem Pakistans regering og Faellesskabet . " . Jeg bekraefter , at jeg er indforstaaet med indholdet af ovenstaaende brev og derfor betragter brevvekslingen som udgoerende en aftale mellem Pakistans regering og Faellesskabet . For Pakistans regering Til Ministerraadet for De europaeiske Faellesskaber Erklaering vedroerende artikel 2 , stk . 3 , i aftalen Faellesskabet erklaerer , at i henhold til de i aftalens artikel 2 , stk . 3 , omhandlede faellesskabsregler om oprindelse vil enhver aendring af disse regler fortsat vaere baseret paa kriterier , som _ med henblik paa at give oprindelsesstatus _ ikke kraever mere omfattende forarbejdning , end hvad der svarer til en enkelt , fuldstaendig proces . Udfaerdiget i Bruxelles , den For Det europaeiske oekonomiske Faellesskab


text:
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 202/203
 PROTOKOL (Nr. 1)
 OM DE NATIONALE PARLAMENTERS ROLLE I DEN EUROPÆISKE UNION
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM MINDER OM, at den måde, hvorpå de nationale parlamenter udøver kontrol med deres regering i relation til Den Europæiske Unions aktiviteter, falder ind under den enkelte medlemsstats særlige forfatningsmæssige system og praksis,
 SOM ØNSKER at tilskynde til, at de nationale parlamenter i højere grad inddrages i Den Europæiske Unions aktiviteter, og at øge deres muligheder for at udtrykke deres synspunkter vedrørende såvel udkast til EU's lovgivningsmæssige retsakter som andre spørgsmål, der kan være af særlig interesse for dem,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab:
 AFSNIT I
 INFORMATION TIL DE NATIONALE PARLAMENTER
 Artikel 1
 Kommissionen sender sine høringsdokumenter (grøn- og hvidbøger og meddelelser) direkte til de nationale parlamenter, så snart de bliver offentliggjort. Kommissionen sender ligeledes det årlige lovgivningsprogram og alle andre instrumenter vedrørende planlægning af lovgivningen eller politikstrategier til de nationale parlamenter samtidig med fremsendelsen til Europa-Parlamentet og Rådet.
 Artikel 2
 Udkast til lovgivningsmæssige retsakter, der forelægges Europa-Parlamentet og Rådet, sendes samtidig til de nationale parlamenter.
 I denne protokol forstås ved udtrykket "udkast til lovgivningsmæssig retsakt" forslag fra Kommissionen, initiativer fra en gruppe medlemsstater, initiativer fra Europa-Parlamentet, anmodninger fra Domstolen, henstillinger fra Den Europæiske Centralbank og anmodninger fra Den Europæiske Investeringsbank, der tager sigte på vedtagelse af en lovgivningsmæssig retsakt.
 Kommissionen sender sine udkast til lovgivningsmæssige retsakter direkte til de nationale parlamenter samtidig med fremsendelsen til Europa-Parlamentet og Rådet.
 Europa-Parlamentet sender sine udkast til lovgivningsmæssige retsakter direkte til de nationale parlamenter.
 Rådet sender de udkast til lovgivningsmæssige retsakter, der hidrører fra en gruppe medlemsstater, Domstolen, Den Europæiske Centralbank eller Den Europæiske Investeringsbank, til de nationale parlamenter.
 Artikel 3
 De nationale parlamenter kan efter den procedure, der er fastlagt i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, sende formændene for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en begrundet udtalelse om, hvorvidt et udkast til lovgivningsmæssig retsakt overholder nærhedsprincippet.
 Hvis udkastet til lovgivningsmæssig retsakt hidrører fra en gruppe medlemsstater, sender Rådets formand den eller de begrundede udtalelser til disse medlemsstaters regeringer.
 Hvis udkastet til lovgivningsmæssig retsakt hidrører fra Domstolen, Den Europæiske Centralbank eller Den Europæiske Investeringsbank, sender Rådets formand den eller de begrundede udtalelser til den pågældende institution eller det pågældende organ.
 Artikel 4
 Der skal forløbe en periode på otte uger mellem det tidspunkt, hvor et udkast til lovgivningsmæssig retsakt stilles til rådighed for de nationale parlamenter på Unionens officielle sprog, og det tidspunkt, hvor det sættes på Rådets foreløbige dagsorden med henblik på vedtagelse eller vedtagelse af en holdning inden for rammerne af en lovgivningsprocedure. Denne frist kan dog fraviges i tilfælde af en sags hastende karakter, som begrundes i retsakten eller Rådets holdning. Bortset fra i behørigt begrundede hastetilfælde må der ikke i denne otteugers periode fastslås enighed om et udkast til lovgivningsmæssig retsakt. Bortset fra i behørigt begrundede hastetilfælde skal der


text:
gå ti dage mellem det tidspunkt, hvor et udkast til lovgivningsmæssig retsakt optages på Rådets foreløbige dagsorden, og Rådets vedtagelse af en holdning.
 Artikel 5
 Rådets dagsordener og resultaterne af Rådets samlinger, herunder protokollerne fra de samlinger, hvor Rådet har drøftet udkast til lovgivningsmæssige retsakter, sendes direkte til de nationale parlamenter samtidig med fremsendelsen til medlemsstaternes regeringer.
 Artikel 6
 Når Det Europæiske Råd påtænker at gøre brug af artikel 48, stk. 7, første eller andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union, underrettes de nationale parlamenter om Det Europæiske Råds initiativ mindst seks måneder før vedtagelsen af en afgørelse.
 Artikel 7
 Revisionsretten sender sin årsberetning til de nationale parlamenter til orientering samtidig med fremsendelsen til Europa-Parlamentet og Rådet.
 Artikel 8
 Hvis det nationale parlamentariske system ikke er et etkammersystem, finder artikel 1-7 anvendelse på de kamre, det består af.
 AFSNIT II
 INTERPARLAMENTARISK SAMARBEJDE
 Artikel 9
 Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter tilrettelægger i fællesskab og fremmer et effektivt og regelmæssigt interparlamentarisk samarbejde inden for Unionen.
 Artikel 10
 En konference af parlamentariske organer med ansvar for EU-anliggender kan forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen de bidrag, som den finder hensigtsmæssige. Denne konference fremmer endvidere udveksling af oplysninger og bedste praksis mellem de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet, herunder mellem deres fagudvalg. Den kan ligeledes afholde interparlamentariske konferencer om specifikke emner, navnlig for at drøfte spørgsmål vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik. Bidrag fra konferencen forpligter ikke de nationale parlamenter og foregriber ikke deres holdning.


text:
 Avis juridique important
 |
 22002A0522(01)
 Aftale om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og det finansielle bidrag, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Seychellerne om fiskeri ud for Seychellerne, for perioden 18. januar 2002 til 17. januar 2005
 EF-Tidende nr. L 134 af 22/05/2002 s. 0039 - 0039
 Aftale om indgåelse af aftalen i form af brevvekslingom midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og det finansielle bidrag, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Seychellerne om fiskeri ud for Seychellerne, for perioden 18. januar 2002 til 17. januar 2005A. Brev fra Republikken SeychellerneHr. ...Under henvisning til den protokol, der blev paraferet den 28. september 2001, om fastsættelse af fiskerimulighederne og det finansielle bidrag for perioden 18. januar 2002 til 17. januar 2005 skal jeg herved meddele Dem, at Republikken Seychellerne er rede til at anvende denne protokol midlertidigt fra den 18. januar 2002 i afventning af dens ikrafttræden efter protokollens artikel 7, hvis Det Europæiske Fællesskab er rede til at gøre det samme. Det er i givet fald en forudsætning, at første rate af den finansielle godtgørelse, som er fastsat i protokollens artikel 2, bliver betalt senest den 30. september 2002.Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De over for mig ville bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.For Republikken SeychellerneB. Brev fra Det Europæiske FællesskabHr. ...Jeg skal hermed anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd: "Under henvisning til den protokol, der blev paraferet den 28. september 2001, om fastsættelse af fiskerimulighederne og det finansielle bidrag for perioden 18. januar 2002 til 17. januar 2005 skal jeg herved meddele Dem, at Republikken Seychellerne er rede til at anvende denne protokol midlertidigt fra den 18. januar 2002 i afventning af dens ikrafttræden efter protokollens artikel 7, hvis Det Europæiske Fællesskab er rede til at gøre det samme. Det er i givet fald en forudsætning, at første rate af den finansielle godtgørelse, som er fastsat i protokollens artikel 2, bliver betalt senest den 30. september 2002.Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De over for mig ville bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse."Jeg skal hermed bekræfte over for Dem, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse af protokollen.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.På vegne af Det Europæiske Fællesskab


text:
 5.11.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 283/72
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 29 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for beskyttelse af fører og passagerer i et erhvervskøretøjs førerhus [2019/1850]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 4 til ændringsserie 03 — Ikrafttrædelsesdato: Den 28. maj 2019
 Indholdsfortegnelse
 Regulativ
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Forskrifter
 6.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af en køretøjstype
 7.
 Produktionens overensstemmelse
 8.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelses
 9.
 Endeligt ophør af produktionen
 10.
 Overgangsbestemmelser
 11.
 Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder
 Bilag
 1.
 ECE-typegodkendelsesdokumentation
 Del 1 — Model for oplysningsskema
 Del 2 — Meddelelse
 2.
 Udformning af godkendelsesmærker
 3.
 Prøvningsprocedure
 Tillæg 1: Instruktioner for fastgørelse af køretøjer til prøvestand
 Tillæg 2: Prøvedukke til brug ved kontrol af overlevelsesfrirum
 4.
 Metode til bestemmelse af »H«-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
 Tillæg 1: Beskrivelse af den tredimensionale H-punkt maskine (3-D H-maskine)
 Tillæg 2: Tredimensionalt referencesystem
 5.
 Referencedata for siddepladser
 1.
 ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse N (1) med separat førerhus for så vidt angår beskyttelsen af personer i førerhuset.
 2.
 DEFINITIONER
 I denne forordning forstås ved:
 2.1.
 »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype efter forskrifterne i dette regulativ for så vidt angår beskyttelsen af personer i et køretøjs førerhus ved frontalkollision eller væltning
 2.2.
 »køretøjstype«: en klasse køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:
 2.2.1.
 førerhuskomponenternes mål, former og materialer eller
 2.2.2.
 førerhusets fastgørelsesmåde til chassisrammen
 2.3.
 »tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen.
 2.4.
 »langsgående plan«: et plan, der er parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen
 2.5.
 »førerhus over motor«: et køretøj, hvor over halvdelen af motorens længde er placeret bag det mest fremskudte punkt af forrudens underkant, og hvor ratnavet er placeret i den forreste fjerdedel af køretøjets længde
 2.6.
 »R-punkt«: det punkt, der defineres i bilag 4, punkt 2.4
 2.7.
 »H-punkt«: det punkt, der defineres i bilag 4, punkt 2.3
 2.8.
 »prøve A« en frontal kollisionsprøvning for at vurdere kabinens modstandsdygtighed ved et frontalsammenstød
 2.9.
 »prøve B«: en slagprøvning mod førerhusets A-stolper for at vurdere førerhusets modstandsdygtighed i uheld med væltning til 90° og efterfølgende stødpåvirkning
 2.10.
 »prøve C«: en prøvning af tagets styrke, som skal vurdere kabinens modstandsdygtighed ved væltning til 180°
 2.11.
 »A-stolpe«: den forreste og yderste tagstøtte
 2.12.
 »forrude«: køretøjets glasflade fortil mellem A-stolperne
 2.13.
 »køretøjer i klasse N1 afledt af klasse M1«: køretøjer i klasse N1, som med hensyn til partiet foran A-stolperne har samme generelle struktur og form som et forinden eksisterende køretøj tilhørende klasse M1
 2.14.
 »separat førerhus«: et førerhus, der er fastgjort til køretøjets ramme med specifikke forbindelser, og som ikke har nogen fælles del med


text:
lastområdet.
 3.
 ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til beskyttelsen af personer i førerhuset indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.
 Den skal vedlægges tegninger af køretøjer, der viser førerhusets placering på køretøjet og dets fastgørelsesmåde, og tilstrækkeligt detaljerede tegninger vedrørende førerhusets konstruktion, og alle disse tegninger skal fremsendes i tre eksemplarer. En model af oplysningsskemaet vedrørende konstruktionsspecifikationerne findes i bilag 1, del 1.
 4.
 GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis det køretøj, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.
 4.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 03, svarende til ændringsserie 03) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype i den i punkt 2.2 anvendte betydning.
 4.3.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.4.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.4.1.
 en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen (2), og
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1
 4.5.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal de ekstra numre og symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er meddelt efter i det land, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.
 4.8.
 Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker.
 5.
 FORSKRIFTER
 5.1.
 Generelle forskrifter
 5.1.1.
 Køretøjets førerhus skal være konstrueret og fastgjort på køretøjet på en sådan måde, at risikoen for kvæstelse af personer i førerhuset i tilfælde af en ulykke i videst muligt omfang fjernes.
 5.1.2.
 Køretøjer i klasse N1 og køretøjer i klasse N2 med en bruttomasse for køretøjet på ikke over 7,5 t skal prøves med prøve A og C som beskrevet i bilag 3, punkt 5 og 7.
 En køretøjstype, som opfylder forskrifterne for frontalsammenstød i regulativ nr. 12, regulativ nr. 33 eller regulativ nr. 94, og køretøjer i klasse N1, som


text:
er afledt af M1 godkendt i henhold til regulativ nr. 94, kan imidlertid anses for at opfylde kravene ved frontalsammenstød (prøve A).
 Prøve C gennemføres kun på køretøjer med separat førerhus.
 5.1.3.
 Køretøjer i klasse N3 og køretøjer i klasse N2 med en bruttomasse for køretøjet på ikke over 7,5 t skal prøves med prøve A, B og C som beskrevet i bilag 3, punkt 5, 6 og 7.
 Prøve C gennemføres kun på køretøjer med separat førerhus.
 5.1.4.
 Prøve A (frontalkollision) udføres kun med køretøjer med førerhus over motor.
 5.1.5.
 Et, to eller tre førerhuse kan efter fabrikantens valg bruges til at påvise overensstemmelse med punkt 5.1.2 eller 5.1.3 ovenfor. Begge faser i prøve C, hvis denne skal udføres, skal dog udføres på samme førerhus.
 5.1.6.
 Hverken prøve A, B eller C behøves at udføres, hvis fabrikanten ved hjælp af en computersimulation eller beregninger af styrken af førerhusets bestanddele eller på anden måde kan påvise til den tekniske tjenestes tilfredshed, at førerhuset ikke blive udsat for en deformation, der er farlig for personer i førerhuset (gennemtrængning ind i overlevelsesfrirummet), hvis det udsættes for prøvningsbetingelserne.
 5.2.
 Påkrævet overlevelsesfrirum efter en eller flere prøvninger
 5.2.1.
 Efter at have gennemgået alle de prøvninger, der er omhandlet i punkt 5.1.2 eller 5.1.3, skal køretøjets førerhus have et overlevelsesfrirum, hvor den dukke, der er defineret i bilag 3, tillæg 2, kan være placeret på sædet, mens dette er i midterposition, uden at prøvedukken er i berøring med ikke-eftergivende dele med en Shore-hårdhed på 50 eller derover. Der tages ikke hensyn til ikke-eftergivende dele, som kan flyttes væk fra prøvedukken uden brug af værktøj og ved anvendelse af en kraft på under 100 N. For at lette monteringen, kan prøvedukken indføres i førerhuset i adskilt stand og derefter samles inde i førerhuset. Med henblik herpå justeres sædet til bageste position og prøvedukken samles fuldstændigt og placeres således, at dens H-punkt er sammenfaldende med R-punktet. Sædet flyttes derefter fremad til mellempositionen, så overlevelsesfrirummet kan vurderes der. Som alternativ til prøvedukken defineret i bilag 3, tillæg 2, kan der anvendes en 50-percentil hybrid II eller III mandlig dukke med eller uden måleinstrumenter som beskrevet i regulativ nr. 94.
 5.2.2.
 Det således definerede rum kontrolleres for hvert sæde leveret af fabrikanten.
 5.3.
 Andre betingelser
 5.3.1.
 Under prøvningerne accepteres det, at de komponenter, med hvilke førerhuset er fastgjort til chassisrammen, deformeres eller knækker, forudsat at førerhuset forbliver på chassisrammen ved hjælp af almindelige fastgørelsesbeslag og ikke utilsigtet bevæger sig, forskydes eller roterer om fastgørelsespunkterne.
 5.3.2.
 Ingen døre må være åbne under prøvningerne, men det er ikke påkrævet, at dørene kan åbnes efter prøvningen.
 6.
 ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE
 6.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den typegodkendende myndighed, som godkendte køretøjstypen. Denne myndighed kan så enten:
 6.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller
 6.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 6.2.
 Godkendelse


text:
eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.
 6.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 7.
 PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomsten (skema 1 E/ECE/TRANS/505/Rev.3), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 7.1.
 Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de forskrifter, der er fastlagt i punkt 5.
 7.2.
 Den kompetente myndighed, der har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder, der anvendes til kontrol af overensstemmelsen i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 8.
 SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Godkendelser meddelt for en køretøjstype efter dette regulativ kan inddrages, hvis kravene i punkt 7.1 ikke er opfyldt.
 8.2.
 Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 9.
 ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10.
 OVERGANGSBESTEMMELSER
 10.1.
 Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 02-ændringsserien kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 10.2.
 Fra den 1. oktober 2002 meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun ECE-godkendelser, såfremt dette regulativs forskrifter, som ændret ved ændringsserie 02, er overholdt.
 10.3.
 Fra den 1. oktober 2006 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, som ikke er meddelt i overensstemmelse med ændringsserie 02 til dette regulativ.
 10.4.
 Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 03-ændringsserien kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 10.5.
 Fra 72 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 03 til dette regulativ må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse af nye typer førerhuse efter dette regulativ, hvis de opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 10.6.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.
 10.7.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat udstede godkendelser for de typer køretøjer, som opfylder forskrifterne i dette


text:
regulativ som ændret ved den forudgående ændringsserie i en periode på 72 måneder efter ikrafttrædelsen af ændringsserie 03.
 10.8.
 Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at meddele national eller regional typegodkendelse af en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.
 10.9.
 Selv efter ikrafttrædelsen af ændringsserie 03 til dette regulativ skal godkendelser efter de forudgående ændringsserier til regulativet forblive gyldige, og de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem.
 11.
 NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i overenskomsten af 1958 er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 — http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 BILAG 1
 ECE-TYPEGODKENDELSESDOKUMENTATION
 DEL 1
 MODEL FOR OPLYSNINGSSKEMA
 I henhold til regulativ nr. 29 om typegodkendelse af førerhus
 Følgende oplysninger skal, såfremt det er relevant, indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse. Eventuelle fotografier skal ligeledes være tilstrækkeligt detaljerede.
 1.
 Generelt ...
 1.1.
 Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...
 1.2.
 Type: ...
 1.3.
 Typeidentifikationsmærker, som eventuelt er markeret på køretøjet: ...
 1.3.3.
 Mærkets anbringelsessted: ...
 1.4.
 Køretøjsklasse (1): ...
 1.5.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.6.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 2.
 Køretøjets almindelige specifikationer ...
 2.1.
 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...
 2.2.
 Målskitse for hele køretøjet: ...
 2.3.
 Antal aksler og hjul: ...
 2.6.
 Motorens placering og arrangement: ...
 2.7.
 Førerhus (førerhus over motor (frembygget) eller med motorhjelm) (2) ...
 2.8.
 Styring: ...
 3.
 Masse og dimensioner (i kg og mm); der henvises eventuelt til tegning ...
 3.1.
 Teknisk tilladt totalmasse som angivet af fabrikanten: ...
 3.2.
 Teknisk tilladt totalmasse for køretøjets foraksel eller foraksler: ...
 4.
 Førerhus ...
 4.1.
 Type førerhus (normalt/med soveplads/med soveplads over førerhus) (3): ...
 4.2.
 Anvendte materialer og fremstillingsmetoder: ...
 4.3.
 Dørudformning og antal døre: ...
 4.4.
 Tegninger af dørhængsler og lukkemekanismer og deres placering i dørene: ...
 4.5.
 Antal sæder: ...
 4.6.
 R-punkter: ...
 4.7.
 Detaljeret beskrivelse af køretøjets førerhus, herunder mål, indretning og anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme: ...
 4.8.
 Tegninger af førerhuset og de dele i førerhusets indvendige indretning og udrustning, der har betydning for den tilbageværende plads: ...
 5.
 Styreapparat ...
 5.1.
 Skematisk(e) diagram(mer), der viser styreapparatets betjeningsanordning(er): ...
 5.2.
 Eventuelle indstillingsmuligheder og indstillingsmåde for styreapparatets betjeningsorgan: ...
 DEL 2
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.
 (2) Ved førerhus over


text:
motor forstås en konfiguration, i hvilken over halvdelen af motorens længde er placeret bag det mest fremskudte punkt af forrudens underkant, og hvor ratnavet er placeret i den forreste fjerdedel af køretøjets længde.
 (3) Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er gældende).
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (jf. punkt 4.4 i dette regulativ)
 Ovenstående godkendelsesmærke påført et køretøj viser, at køretøjstypen, hvad angår beskyttelsen af personer i et erhvervskøretøjs førerhus, er godkendt i Nederlandene (E 4) med godkendelsesnummeret 03249. De to første cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 29 allerede indeholdt ændringsserie 03 på godkendelsestidspunktet.
 MODEL B
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 29 og 24 (1) (ved sidstnævnte regulativ er den korrigerede absorptionskoefficient 1,30 m-1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 29 og 24 på godkendelsestidspunktet omfattede ændringsserie 03.
 (1) Det andet tal er kun anført som et eksempel.
 BILAG 3
 PRØVNINGSPROCEDURE
 1.
 Døre
 Før prøvningen skal førerhusets døre være lukkede, men ikke låste.
 2.
 Motor
 Ved prøve A monteres motoren, eller en model med tilsvarende masse, mål og monteringsmåde, i køretøjet.
 3.
 Førerhus
 Førerhuset skal være udstyret med styremekanisme, rat, instrumentbræt samt sæder til fører og passager. Rat og sæder skal være justeret til stillingen beregnet til normal brug som foreskrevet af fabrikanten.
 4.
 Forankring af førerhuset
 Ved prøve A skal førerhuset monteres på et køretøj. Ved prøve B og C skal førerhuset efter fabrikantens valg monteres enten på køretøjet eller på en separat ramme. Køretøjet eller rammen skal fastgøres på den måde, der er foreskrevet i tillæg 1 til dette bilag.
 5.
 Frontalkollision (prøve A)
 Figur 1
 Frontalkollision (prøve A)
 5.1.
 Slaglegemet skal være fremstillet af stål, og massen skal være jævnt fordelt. Dens masse skal være mindst 1 500 kg. Anslagsfladen, der skal være rektangulær og flad, skal være 2 500 mm bred og 800 mm høj (se b og h i figur 1). Kanterne skal være afrundede til en krumningsradius på 10 mm ±5 mm.
 5.2.
 Slaglegemet skal have en stiv konstruktion. Slaglegemet skal være frit ophængt mellem to bjælker, der er stift fastgjort til den, og har en indbyrdes afstand på mindst 1 000 mm (se f i figur 1). Stolperne må ikke have en længde på under 3 500 mm fra ophængningsaksen til slaglegemets geometriske centrum (L i figur 1).
 5.3.
 Slaglegemet skal være placeret således, at det i dens lodrette position gælder:
 5.3.1.
 at anslagsfladen er i berøring med den køretøjets forreste del
 5.3.2.
 at tyngdepunktet er c = 50 + 5/– 0 mm under førersædets R-punkt, og
 5.3.3.
 at tyngdepunktet befinder sig i køretøjets midterplan i længderetningen.
 5.4.
 Slaglegemet skal ramme førerhuset forfra i retning mod førerhusets bagside. Slagretningen skal være vandret og skal være parallel med køretøjets midterplan i længderetningen.
 5.5.
 Anslagsenergien skal være:
 5.5.1.
 29,4 kJ for køretøjer i klasse N1 og for køretøjer i klasse N2 med en bruttomasse på ikke over


text:
7,5 t.
 5.5.2.
 55 kJ for køretøjer i klasse N3 og for køretøjer i klasse N2 med en bruttomasse på over 7,5 t.
 6.
 Slagprøve mod stolpe (prøve B)
 Figur 2
 Slagprøve mod stolpe (prøve B)
 6.1.
 Slaglegemet skal være stiv, og massen skal være jævnt fordelt. Dens masse skal være mindst 1 000 kg. Slaglegemet skal være cylindrisk med en cylinderdiameter på 600 ±50 mm og have en længde b på mindst 2 500 mm. Dens kanter skal være afrundede til en krumningsradius på under 1,5 mm.
 6.2.
 Slaglegemet skal have en stiv konstruktion. Slaglegemet skal være frit ophængt mellem to bjælker, der er stift fastgjort til den, og har en indbyrdes afstand f på mindst 1 000 mm. Stolperne må ikke have en længde L på under 3 500 mm fra ophængningsaksen til slaglegemets geometriske centrum.
 6.3.
 Slaglegemet skal være placeret således, at det, når dets ophængning er i sin lodrette position, gælder at:
 6.3.1.
 anslagsfladen er i berøring med den førerhusets forreste del
 6.3.2.
 at midterlinjen i længderetningen er vandret og vinkelret på førerhusets vertikale midterplan i længderetningen
 6.3.3.
 at dens tyngdepunkt befinder sig midtvejs mellem den nederste og øverste forruderamme som målt langs forruden og langs førerhusets vertikale midterplan i længderetningen
 6.3.4.
 at tyngdepunktet befinder sig i førerhusets midterplan i længderetningen
 6.3.5.
 at dens længde er jævnt fordelt over køretøjets bredde og at den overlapper den fulde bredde af begge A-stolper.
 6.4.
 Slaglegemet skal ramme førerhuset forfra i retning mod førerhusets bagside. Slagretningen skal være vandret og skal være parallel med køretøjets midterplan i længderetningen.
 6.5.
 Anslagsenergien skal være 29,4 kJ.
 7.
 Prøvning af tagets styrke (prøve C)
 Figur 3
 Prøvning af tagets styrke (prøve C)
 7.1.
 For køretøjer i klasse N2 med bruttomasse på over 7,5 t og for køretøjer i klasse N3 skal begge prøvninger som beskrevet i punkt 7.3 og 7.4 udføres på samme førerhus i nævnte rækkefølge.
 7.2.
 For køretøjer i klasse N2 med en bruttomasse på ikke over 7,5 t og køretøjer i klasse N1 er det kun prøvningen beskrevet i punkt 7.4, der skal udføres.
 7.3.
 Dynamisk forbelastning af køretøjer i klasse N2 med bruttomasse på over 7,5 t og køretøjer i klasse N3 (se P1 i figur 3).
 7.3.1.
 Slaglegemet skal være stift, og massen skal være jævnt fordelt. Dens masse skal være mindst 1 500 kg.
 7.3.2.
 Slaglegemets slagflade skal være rektangulær og flad. Den skal være tilstrækkelig stor til, at der, når den er anbragt i henhold til punkt 7.3.3, ikke er nogen berøring mellem førerhuset og slaglegemets kanter.
 Hvis der anvendes et pendul som slaglegeme, skal det skal være frit ophængt mellem to bjælker, der er stift fastgjort til den, og har en indbyrdes afstand på mindst 1 000 mm. Afstanden fra ophængningsaksen til slaglegemets geometriske centrum skal være mindst 3 500 mm.
 7.3.3.
 Slaglegemet og/eller førerhuset skal være anbragt således, at det på anslagstidspunktet gælder:
 7.3.3.1.
 at slaglegemets anslagsflade befinder sig i en vinkel på 20° i forhold til førerhusets midterlinje i længderetningen. Enten slaglegemet


text:
eller førerhuset kan skråtstilles (vippes). Hvis slaglegemet er et pendul, skal førerhuset ikke vippes, men være vandret monteret
 7.3.3.2.
 at slaglegemets anslagsflade skal dække førerhusets overside i hele længden
 7.3.3.3.
 at slaglegemets midterlinje i længderetningen er vandret og parallel med førerhusets midterplan i længderetningen.
 7.3.4.
 Slaglegemet skal ramme førerhusets overside på en sådan måde, at forskrifterne i punkt 7.3.3 er opfyldt på anslagstidspunktet. Anslagsretningen skal være vinkelret på slaglegemets overflade og vinkelret på førerhusets midterlinje i længderetningen. Enten slaglegemet eller førerhuset kan være i bevægelse, hvis blot forskrifterne for positionering er opfyldt på anslagstidspunktet.
 7.3.5.
 Anslagsenergien skal mindst være 17,6 kJ.
 7.4.
 Prøvning af tagets styrke (se P2 i figur 3)
 7.4.1.
 Belastningsanordningen skal være fremstillet af stål, og massen skal være jævnt fordelt.
 7.4.2.
 Anordningens belastningsflade skal være rektangulær og flad. Den skal være tilstrækkelig stor til at der, når den er anbragt i henhold til punkt 7.4.4, ikke er nogen berøring mellem førerhuset og anordningens kanter.
 7.4.3.
 Der kan være et lineært lejesystem mellem anordningen og den konstruktion, der bærer den, for at muliggøre en sidelæns bevægelse af førerhusets tag væk fra den side, hvor anslaget fandt sted ved forbelastningen i henhold til punkt 6.3.
 7.4.4.
 Belastningsanordningen skal være anbragt således, at det under prøvningen gælder:
 7.4.4.1.
 at den er parallel med chassisets x-y-plan
 7.4.4.2.
 at den bevæger sig parallelt med chassisets lodrette akse
 7.4.4.3.
 at dens belastningsflade dækker hele arealet af førerhusets tag.
 7.4.5.
 Der påføres en statisk belastning af førerhusets af tag med belastningsanordningen svarende til den højest tilladte masse for køretøjets foraksel eller foraksler, dog mindst 98 kN.
 Tillæg 1
 INSTRUKTIONER FOR FASTGØRELSE AF KØRETØJER TIL PRØVESTAND
 1.
 Almindelige instrukser for fastgørelse
 1.1.
 Der skal træffes foranstaltninger til at sikre, at køretøjet ikke forskydes mærkbart under prøvningen. Med henblik herpå trækkes håndbremsen, køretøjet sættes i gear, og der fastkiles stopklodser ved forhjulene.
 1.2.
 Fastgørelseskæder eller -tov
 De enkelte fastgørelseskæder eller -tov skal være af stål og skal kunne modstå en trækkraft på mindst 10 ton.
 1.3.
 Blokering af chassisrammen
 De langsgående elementer i chassisrammen understøttes med træblokke, stive kompositblokke og/eller justerbare lejekonsoller i metal i den fulde bredde over en længde på mindst 150 mm. Blokkenes forkant må ikke være placeret foran førerhusets bageste punkt og heller ikke bag akselafstandens midterpunkt (se figur 1 nedenfor). På fabrikantens anmodning skal chassisrammen opstilles i den stilling, den har, når den er belastet.
 1.4.
 Fastgørelse i længderetningen
 Chassisrammens bevægelse i bagudgående retning skal begrænses af kæder eller tove A fastgjort symmetrisk til chassisrammens forende i forhold dens længdeakse, idet fastgørelsespunkterne skal have en indbyrdes afstand på mindst 600 mm. Kæder og tove skal, når de er strammet, danne en nedadgående vinkel på højst 25° i forhold til vandret, og deres projektion i et vandret plan skal danne en vinkel på højst 10° i forhold til køretøjets længdeakse (se figur 1 nedenfor). Kæder og tove må ikke krydse hinanden.
 1.5.
 Tilstramning af kæder eller tove og fastgørelse bagtil
 For så vidt angår prøvning A og B skal kæden eller


text:
tovet С først anbringes under en belastning på ca. 1 kN. Al slør i de fire kæder eller tove A og B elimineres herefter, og kæde eller tov C udsættes for en trækspænding på ikke under 10 kN. Vinklen på kæde eller tov C i forhold til vandret må ikke være over 15°. En lodret blokeringskraft på ikke under 500 N påføres i punkt D mellem chassisrammen og jorden (se figur 1 nedenfor). Til prøve C skal kæde eller tov B som beskrevet ovenfor udskiftes med kæde eller tov E og F (se figur 2 nedenfor).
 1.6.
 Ækvivalent montering
 På fabrikantens anmodning kan prøvningen foretages med førerhuset monteret på en speciel ramme, forudsat at det påvises, at denne monteringsmetode er være ækvivalent med en montering på køretøjet.
 2.
 Frontalsammenstød
 2.1.
 Førerhus monteret på køretøjet
 Prøve A påføres et førerhus monteret på køretøjet som beskrevet i punkt 1.
 2.1.1.
 Fastgørelse i sideretningen
 Bevægelse i sideretningen skal begrænses af kæde eller tov B fastgjort symmetrisk til chassisrammen i forhold til dennes længdeakse. Fastgørelsespunkterne på chassiset må ikke befinde sig mere end 5 m eller mindre end 3 m fra køretøjets forende. Kæder og tove skal, når de er strammet, danne en nedadgående vinkel på højst 20° i forhold til vandret, og deres projektion i et vandret plan skal danne en vinkel på mindst 25° og højst 45° i forhold til køretøjets længdeakse (se figur 1 nedenfor).
 2.2.
 Førerhus monteret på en ramme
 Der skal træffes foranstaltninger til at sikre, at førerhuset ikke forskydes mærkbart under prøvningen.
 3.
 Slagprøve mod forstolper
 3.1.
 Førerhus monteret på køretøjet
 Prøve B påføres et førerhus monteret på køretøjet som beskrevet i punkt 1.
 3.1.1.
 Fastgørelse i sideretningen
 Bevægelse i sideretningen skal begrænses af kæde eller tov B fastgjort symmetrisk til chassisrammen i forhold til dennes længdeakse. Fastgørelsespunkterne på chassiset må ikke befinde sig mere end 5 m eller mindre end 3 m fra køretøjets forende. Kæder og tove skal, når de er strammet, danne en nedadgående vinkel på højst 20° i forhold til vandret, og deres projektion i et vandret plan skal danne en vinkel på mindst 25° og højst 45° i forhold til køretøjets længdeakse (se figur 1 nedenfor).
 3.2.
 Førerhus monteret på en ramme
 Der skal træffes foranstaltninger til at sikre, at førerhuset ikke forskydes mærkbart under prøvningen.
 4.
 Tagets styrke
 4.1.
 Førerhus monteret på køretøjet
 Prøve C påføres et førerhus monteret på køretøjet som beskrevet i punkt 1.
 4.1.1.
 Blokering af chassisrammen
 Uanset punkt 1.3 skal der anbringes yderligere støtte på begge sider af de langsgående elementer af chassisrammens forende.
 4.1.2.
 Fastgørelse i sideretningen
 Bevægelse i sideretningen skal begrænses af kæde eller tov E og F fastgjort symmetrisk til chassisrammen i forhold til dennes længdeakse.
 Fastgørelsespunkterne for kæde eller tov E på chassiset må ikke befinde sig mere end 5 m eller mindre end 3 m fra køretøjets forende.
 Fastgørelsespunkterne for kæde eller tov F på chassiset skal være placeret mellem midten af forakslen og køretøjets forende.
 Kæder og tove skal, når de er


text:
strammet, danne en nedadgående vinkel på højst 20° i forhold til vandret, og deres projektion i et vandret plan skal danne en vinkel på 90° ± 5° i forhold til køretøjets længdeakse (se figur 2 nedenfor).
 4.2.
 Førerhus monteret på en ramme
 Der skal træffes foranstaltninger til at sikre, at rammen ikke forskydes mærkbart under prøvningen.
 Figur 1
 Frontalkollisionsprøvning og slagprøve mod forstolper
 Førerhus monteres på køretøjet
 Figur 2
 Prøvning af tagets styrke
 Førerhus monteres på køretøjet
 Tillæg 2
 PRØVEDUKKE TIL BRUG VED KONTROL AF OVERLEVELSESFRIRUM
 Dimensioner
 Navn
 Beskrivelse
 Mål i mm
 AA
 Hovedets bredde
 153
 AB
 Samlet højde af hoved og nakke
 244
 D
 Afstand fra hovedets overside til skulderdrejepunkt
 359
 E
 Læggens dybde
 106
 F
 Højde fra sæde til skulderens overside
 620
 J
 Armlænets højde
 210
 M
 Knæhøjde
 546
 O
 Brystkassedybde
 230
 P
 Afstand fra ryglæn til knæ
 595
 R
 Afstand fra albue til fingerspids
 490
 S
 Fodens længde
 266
 T
 Hovedets længde
 211
 U
 Højde fra sæde til hovedets overside
 900
 V
 Skulderbredde
 453
 W
 Fodens bredde
 77
 a
 Afstand mellem hoftens midterpunkter
 172
 b
 Brystets bredde
 305
 c
 Højde af hoved og kind
 221
 d
 Underarmens tykkelse
 94
 e
 Afstand mellem torsoens lodrette midterlinje og hovedets bagside
 102
 f
 Afstand mellem skulderens drejepunkt og albuens drejepunkt
 283
 g
 Højde af knæets drejepunkt over gulv
 505
 h
 Lårets bredde
 165
 i
 Skødets højde (siddende)
 565
 j
 Afstand fra hovedets overside til »H«-punkt
 819
 k
 Afstand mellem hoftens drejepunkt og knæets drejepunkt
 426
 m
 Højde af anklens drejepunkt over gulv
 89
 θ1
 Benenes drejning til siderne
 20°
 θ2
 Opadgående drejning af benene
 45°
 BILAG 4
 METODE TIL BESTEMMELSE AF »H«-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL FOR SIDDEPLADSER I MOTORKØRETØJER (1)
 (1) Proceduren er beskrevet i bilag 1 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.
 Tillæg 1
 BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE »H«-PUNKT-MASKINE (3-D H-MASKINE) (1)
 (1) 3-D H-punkt-maskinen er beskrevet i bilag 1, tillæg 1, til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.
 Tillæg 2
 TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM (1)
 (1) Som beskrevet i bilag 1, tillæg 2, til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.
 BILAG 5
 REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER (1)
 (1) Som beskrevet i bilag 1, tillæg 3, til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.


text:
 26.10.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 326/1
 PROTOKOL (Nr. 22)
 OM DANMARKS STILLING
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM ERINDRER OM afgørelsen truffet af stats- og regeringscheferne, forsamlet i Det Europæiske Råd i Edinburgh den 12. december 1992, om visse problemer, som Danmark har rejst vedrørende traktaten om Den Europæiske Union,
 SOM HAR NOTERET SIG Danmarks holdning med hensyn til unionsborgerskab, Den Økonomiske og Monetære Union, forsvarspolitik og retlige og indre anliggender, som fastlagt i Edinburghafgørelsen,
 SOM ER SIG BEVIDST, at en videreførelse under traktaterne af den retlige ordning, der findes i Edinburghafgørelsen, i betydelig grad vil begrænse Danmarks deltagelse på vigtige områder af EU-samarbejdet, og at det vil være i Unionens interesse at sikre EU-rettens integritet på området frihed, sikkerhed og retfærdighed,
 SOM derfor ØNSKER, at der fastlægges en retlig ramme, som giver Danmark mulighed for at deltage i vedtagelsen af foranstaltninger, der foreslås på grundlag af tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og som med tilfredshed noterer sig, at Danmark agter at benytte sig af denne mulighed, når det er muligt, i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser,
 SOM NOTERER SIG, at Danmark ikke vil forhindre de andre medlemsstater i at udvikle deres samarbejde yderligere med hensyn til foranstaltninger, der ikke er bindende for Danmark,
 SOM ERINDRER OM artikel 3 i protokollen om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, som knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
 DEL I
 Artikel 1
 Danmark deltager ikke i Rådets vedtagelse af foranstaltninger, der foreslås i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. For rådsafgørelser, der skal vedtages med enstemmighed, kræves der enstemmighed blandt Rådets medlemmer med undtagelse af repræsentanten for Danmarks regering.
 Ved anvendelsen af denne artikel defineres kvalificeret flertal som angivet i artikel 238, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 Artikel 2
 Ingen af bestemmelserne i tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, ingen foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til nævnte afsnit, ingen bestemmelser i internationale aftaler indgået af Unionen i henhold til nævnte afsnit og ingen afgørelser truffet af Den Europæiske Unions Domstol om fortolkning af sådanne bestemmelser eller foranstaltninger eller foranstaltninger, der er ændret eller kan ændres i henhold til dette afsnit, er bindende for eller finder anvendelse i Danmark; ingen af disse bestemmelser, foranstaltninger eller afgørelser berører på nogen måde Danmarks beføjelser, rettigheder og forpligtelser; ingen af disse bestemmelser, foranstaltninger eller afgørelser berører på nogen måde gældende fællesskabsret eller EU-ret eller udgør en del af EU-retten, således som de finder anvendelse på Danmark. Især er EU-retsakter på området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager, der er vedtaget inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse, og som ændres, fortsat bindende for og finder anvendelse i Danmark uændret.
 Artikel 2a
 Artikel 2 i denne protokol finder ligeledes anvendelse i forbindelse med de regler, der er fastsat på grundlag af artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde


text:
og vedrører medlemsstaternes behandling af personoplysninger under udøvelsen af aktiviteter, der er omfattet af nævnte traktats tredje del, afsnit V, kapitel 4 eller 5.
 Artikel 3
 Danmark påføres ingen finansielle følger af foranstaltninger, som anført i artikel 1, bortset fra de administrationsomkostninger, der påhviler institutionerne.
 Artikel 4
 1. Inden seks måneder efter, at Rådet har truffet foranstaltning om et forslag om eller initiativ til udbygning af Schengenreglerne, som er omfattet af denne del, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne foranstaltning i sin nationale lovgivning. Hvis Danmark beslutter sig herfor, vil denne foranstaltning skabe en folkeretlig forpligtelse mellem Danmark og de øvrige medlemsstater, der er bundet af foranstaltningen.
 2. Hvis Danmark beslutter ikke at gennemføre en rådsforanstaltning som nævnt i stk. 1, overvejer de medlemsstater, der er bundet af foranstaltningen, og Danmark, hvilke passende foranstaltninger der skal træffes.
 DEL II
 Artikel 5
 Med hensyn til foranstaltninger, der træffes af Rådet i henhold til artikel 26, stk. 1, artikel 42 og artikel 43-46 i traktaten om Den Europæiske Union, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark deltager derfor ikke i vedtagelsen heraf. Danmark vil ikke forhindre de andre medlemsstater i at udvikle deres samarbejde yderligere på dette område. Danmark vil ikke være forpligtet til at bidrage til finansiering af aktionsudgifter i forbindelse med sådanne foranstaltninger eller til at stille militær kapacitet til rådighed for Unionen.
 For retsakter, som Rådet skal vedtage med enstemmighed, kræves der enstemmighed blandt Rådets medlemmer med undtagelse af repræsentanten for den danske regering.
 Ved anvendelsen af denne artikel defineres kvalificeret flertal som angivet i artikel 238, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 DEL III
 Artikel 6
 Artikel 1, 2 og 3 finder ikke anvendelse på foranstaltninger, der udpeger de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser, eller foranstaltninger vedrørende en ensartet udformning af visa.
 DEL IV
 Artikel 7
 Danmark kan til enhver tid i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser underrette de øvrige medlemsstater om, at det ikke længere ønsker at benytte sig af alle eller en del af bestemmelserne i denne protokol. I så fald vil Danmark fuldt ud gennemføre alle de til den tid gældende relevante foranstaltninger, som er truffet inden for rammerne af Den Europæiske Union.
 Artikel 8
 1. Danmark kan til enhver tid i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser meddele de andre medlemsstater, at denne protokols del I fra den første dag i den måned, der følger efter meddelelsen, vil bestå af bestemmelserne i bilaget, jf. dog artikel 7. I så fald omnummereres artikel 5-8 i overensstemmelse hermed.
 2. Seks måneder efter den dato, hvor den i stk. 1 nævnte meddelelse får virkning, vil alle Schengenregler og foranstaltninger vedtaget til udbygning af disse regler, der indtil da har været bindende for Danmark som folkeretlige forpligtelser, være bindende for Danmark som EU-ret.
 BILAG
 Artikel 1
 Med forbehold af artikel 3 deltager Danmark ikke i Rådets vedtagelse af foranstaltninger, der foreslås i


text:
henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. For retsakter, som Rådet skal vedtage med enstemmighed, kræves der enstemmighed blandt Rådets medlemmer med undtagelse af repræsentanten for den danske regering.
 Ved anvendelsen af denne artikel defineres kvalificeret flertal som angivet i artikel 238, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 Artikel 2
 Som følge af artikel 1 og med forbehold af artikel 3, 4 og 8 er ingen bestemmelser i tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, ingen foranstaltninger vedtaget i henhold til nævnte afsnit, ingen bestemmelser i internationale aftaler indgået af Unionen i henhold til nævnte afsnit og ingen afgørelser truffet af Den Europæiske Unions Domstol om fortolkning af sådanne bestemmelser eller foranstaltninger bindende for eller finder anvendelse i Danmark. Ingen af disse bestemmelser, foranstaltninger eller afgørelser berører på nogen måde Danmarks beføjelser, rettigheder og forpligtelser. Ingen af disse bestemmelser, foranstaltninger eller afgørelser berører på nogen måde gældende fællesskabsret eller EU-ret eller udgør en del af EU-retten, således som de finder anvendelse på Danmark.
 Artikel 3
 1. Danmark kan, inden tre måneder efter at et forslag eller initiativ er blevet forelagt for Rådet i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, skriftligt meddele Rådets formand, at Danmark ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af sådanne foreslåede foranstaltninger, hvorefter det skal have ret hertil.
 2. Hvis en foranstaltning som nævnt i stk. 1 ikke kan vedtages inden for en rimelig tid med deltagelse af Danmark, kan Rådet vedtage en sådan foranstaltning i henhold til artikel 1 uden deltagelse af Danmark. I så fald finder artikel 2 anvendelse.
 Artikel 4
 Danmark kan når som helst efter vedtagelsen af en foranstaltning i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde meddele Rådet og Kommissionen, at Danmark ønsker at acceptere foranstaltningen. I så fald finder proceduren i nævnte traktats artikel 331, stk. 1, tilsvarende anvendelse.
 Artikel 5
 1. Bestemmelserne i denne protokol finder anvendelse på Danmark, også for så vidt angår foranstaltninger, der er foreslået eller vedtaget i medfør af tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og som ændrer en eksisterende foranstaltning, som Danmark er bundet af.
 2. I tilfælde, hvor Rådet, der træffer afgørelse på forslag af Kommissionen, beslutter, at Danmarks ikke-deltagelse i den ændrede udgave af den eksisterende foranstaltning gør denne foranstaltning uanvendelig for andre medlemsstater eller Unionen, kan det imidlertid tilskynde Danmark til at give meddelelse i henhold til artikel 3 eller 4. I forbindelse med artikel 3 begynder en ny periode på to måneder at løbe fra datoen for Rådets afgørelse.
 Hvis Danmark ved udløbet af denne periode på to måneder fra Rådets afgørelse ikke har givet meddelelse i henhold til artikel 3 eller 4, ophører den eksisterende foranstaltning med at være bindende for eller finde anvendelse på Danmark, medmindre Danmark har givet meddelelse i henhold til artikel 4 inden ændringsforanstaltningens ikrafttrædelse. Dette har virkning fra datoen for ændringsforanstaltningens ikrafttrædelse eller


text:
fra udløbet af perioden på to måneder, alt efter hvilken dato der er den seneste.
 I forbindelse med dette stykke træffer Rådet efter en indgående drøftelse af sagen afgørelse med et kvalificeret flertal af de af dets medlemmer, som repræsenterer medlemsstater, der deltager eller har deltaget i vedtagelsen af ændringsforanstaltningen. Kvalificeret flertal i Rådet defineres som angivet i artikel 238, stk. 3, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 3. Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen, kan beslutte, at Danmark skal bære eventuelle direkte finansielle konsekvenser, der måtte opstå som en nødvendig og uundgåelig følge af, at Danmark ikke længere deltager i den eksisterende foranstaltning.
 4. Denne artikel berører ikke artikel 4.
 Artikel 6
 1. Meddelelsen i henhold til artikel 4 skal gives senest seks måneder efter den endelige vedtagelse af en foranstaltning, der er en foranstaltning til udbygning af Schengenreglerne.
 Hvis Danmark ikke giver meddelelse i overensstemmelse med artikel 3 og 4 vedrørende foranstaltninger til udbygning af Schengenreglerne, overvejer de medlemsstater, der er bundet af disse foranstaltninger, og Danmark, hvilke passende skridt der skal tages.
 2. En meddelelse i henhold til artikel 3 vedrørende foranstaltninger til udbygning af Schengenreglerne anses uigenkaldeligt for at være en meddelelse i henhold til artikel 3 med hensyn til ethvert yderligere forslag eller initiativ til udbygning af denne foranstaltning, for så vidt et sådant forslag eller initiativ er en udbygning af Schengenreglerne.
 Artikel 7
 Danmark vil ikke være bundet af regler fastsat på grundlag af artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der vedrører medlemsstaternes behandling af personoplysninger under udøvelsen af aktiviteter, der er omfattet af nævnte traktats tredje del, afsnit V, kapitel 4 eller 5, når Danmark ikke er bundet af EU-regler vedrørende former for strafferetligt samarbejde eller politisamarbejde, der kræver overholdelse af de bestemmelser, der er fastsat på grundlag af artikel 16.
 Artikel 8
 Hvis Danmark i tilfælde, som er nævnt i denne del, er bundet af en foranstaltning, som Rådet har vedtaget i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder de relevante bestemmelser i traktaterne anvendelse på Danmark for så vidt angår den pågældende foranstaltning.
 Artikel 9
 I de tilfælde, hvor Danmark ikke er bundet af en foranstaltning, der er vedtaget i henhold til tredje del, afsnit V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, bærer Danmark ingen finansielle konsekvenser af denne foranstaltning, bortset fra de administrationsomkostninger, der påhviler institutionerne, medmindre Rådet med enstemmighed blandt alle sine medlemmer efter høring af Europa-Parlamentet træffer anden afgørelse.


text:
 Avis juridique important
 |
 11957A/PRO/CJ/38
 TRAKTAT OM OPRETTELSE AF DET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKAB ( E.A.F. - EURATOM ), PROTOKOL VEDROERENDE STATUTTEN FOR DET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKABS DOMSTOL, AFSNIT III - RETTERGANGSMAADEN, ARTIKEL 38
 Artikel 38.Medlemsstaterne og Faellesskabets institutioner kan indtraede i retstvister, der er indbragt for Domstolen.Samme ret tilkommer alle andre personer, der godtgoer at have en berettiget interesse i afgoerelsen af en for Domstolen indbragt retstvist med undtagelse af retstvister mellem Medlemsstater, mellem Faellesskabets institutioner eller mellem Medlemsstater paa den ene side og Faellesskabets institutioner paa den anden side.Paastande, der fremsaettes i en begaering om intervention, kan kun gaa ud paa at understoette en af parternes paastande.


text:
 30.1.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 26/9
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 39/2018
 af 23. marts 2018
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) og bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2020/56]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) 2017/2460 af 30. oktober 2017 om ændring af bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes, for så vidt angår listen over EU-referencelaboratorier (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 180/2008 af 28. februar 2008 (2), der blev indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 115/2010 af 10. november 2010 (3), bør også tilføjes som en ændringsretsakt til forordning (EF) nr. 882/2004 i kapitel II i bilag I og i kapitel XII i bilag II.
 (3)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 737/2008 af 28. juli 2008 (4), der blev indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 18/2010 af 1. marts 2010 (5), bør også tilføjes som en ændringsretsakt til forordning (EF) nr. 882/2004 i kapitel II i bilag I og i kapitel XII i bilag II.
 (4)
 Nærværende afgørelse vedrører lovgivning om dyresundhed, foderstoffer og fødevarer. Lovgivning om dyresundhed, foderstoffer og fødevarer finder ikke anvendelse på Liechtenstein, så længe anvendelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter er udvidet til at omfatte Liechtenstein, jf. de sektorspecifikke tilpasninger i bilag I og indledningen til kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Liechtenstein.
 (5)
 Bilag I og II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag I til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 11 (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004) i del 1.1 i kapitel I:
 »—
 32017 R 2460: Kommissionens forordning (EU) 2017/2460 af 30. oktober 2017 (EUT L 348 af 29.12.2017, s. 34).«
 2)
 Følgende led tilføjes i punkt 31j (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004) i kapitel II:
 »—
 32008 R 0180: Kommissionens forordning (EF) nr. 180/2008 af 28. februar 2008 (EUT L 56 af 29.2.2008, s. 4)
 —
 32008 R 0737: Kommissionens forordning (EF) nr. 737/2008 af 28. juli 2008 (EUT L 201 af 30.7.2008, s. 29)
 —
 32017 R 2460: Kommissionens forordning (EU) 2017/2460 af 30. oktober 2017 (EUT L 348 af 29.12.2017, s. 34).«
 Artikel 2
 Følgende led tilføjes i punkt 54zzzi (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004) i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32008 R 0180: Kommissionens forordning (EF) nr. 180/2008 af 28. februar 2008 (EUT L 56 af 29.2.2008, s. 4)
 —
 32008 R 0737: Kommissionens forordning (EF) nr. 737/2008 af 28. juli 2008 (EUT L 201 af 30.7.2008, s. 29)
 —
 32017 R 2460: Kommissionens forordning (EU) 2017/2460 af 30. oktober 2017


text:
(EUT L 348 af 29.12.2017, s. 34).«
 Artikel 3
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) 2017/2460, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 4
 Denne afgørelse træder i kraft den 24. marts 2018, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 5
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 2018.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 348 af 29.12.2017, s. 34.
 (2) EUT L 56 af 29.2.2008, s. 4.
 (3) EUT L 58 af 3.3.2011, s. 69.
 (4) EUT L 201 af 30.7.2008, s. 29.
 (5) EUT L 143 af 10.6.2010, s. 4.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 202/266
 PROTOKOL (Nr. 7)
 VEDRØRENDE DEN EUROPÆISKE UNIONS PRIVILEGIER OG IMMUNITETER
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 343 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) på medlemsstaternes områder skal nyde de for opfyldelsen af deres opgaver nødvendige privilegier og immuniteter,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab:
 KAPITEL I
 DEN EUROPÆISKE UNIONS EJENDOM, PENGEMIDLER, AKTIVER OG FORRETNINGER
 Artikel 1
 Unionens lokaler og bygninger er ukrænkelige. De er fritaget for ransagning, rekvisition, beslaglæggelse og ekspropriation. Unionens ejendom og aktiver kan ikke uden bemyndigelse fra Domstolen gøres til genstand for tvangsforanstaltninger, hvad enten disse er af administrativ eller judiciel art.
 Artikel 2
 Unionens arkiver er ukrænkelige.
 Artikel 3
 Unionen, dens aktiver, indtægter og øvrige ejendom er fritaget for alle direkte skatter.
 Medlemsstaternes regeringer skal, hver gang det er muligt, træffe egnede forholdsregler med henblik på eftergivelse eller tilbagebetaling af indirekte skatter og afgifter, der indgår i prisen for fast ejendom eller løsøre, når Unionen til tjenestebrug foretager større indkøb, hvis pris omfatter skatter og afgifter af denne art. Anvendelsen af disse bestemmelser må dog ikke fordreje konkurrencevilkårene inden for Unionen.
 Der indrømmes ingen fritagelse for afgifter, skatter og gebyrer, som blot udgør betaling for almennyttige offentlige ydelser.
 Artikel 4
 Unionen er fritaget for al told, såvel som for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af genstande, der er bestemt til tjenestebrug; de således indførte genstande må ikke afhændes i det land, til hvilket de er blevet importeret — hverken mod eller uden vederlag — medmindre det sker på betingelser, som godkendes af det pågældende lands regering.
 Unionen er endvidere fritaget for al told samt for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af dens publikationer.
 KAPITEL II
 MEDDELELSER OG PASSÉRSEDLER
 Artikel 5
 (tidl. artikel 6)
 Unionens institutioner skal med hensyn til deres tjenstlige meddelelser og forsendelse af alle deres dokumenter på enhver medlemsstats område tilstås samme behandling, som den pågældende stat tilstår diplomatiske repræsentationer.
 Unionens institutioners tjenstlige korrespondance og andre tjenstlige meddelelser må ikke være genstand for censur.
 Artikel 6
 (tidl. artikel 7)
 Formændene for Unionens institutioner kan for disse institutioners medlemmer og ansatte udstede passérsedler, hvis form bestemmes af Rådet, der træffer afgørelse med simpelt flertal, og som skal anerkendes af medlemsstaternes myndigheder som gyldig rejselegitimation. Disse passérsedler udstedes til tjenestemænd og andre ansatte i henhold til de betingelser, der er fastsat i vedtægten for tjenestemænd og i ansættelsesvilkårene for andre ansatte i Unionen.
 Kommissionen kan indgå aftaler om anerkendelse af disse passérsedler som gyldig rejselegitimation på tredjelands område.
 KAPITEL III
 MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET
 Artikel 7
 (tidl. artikel 8)
 Europa-Parlamentets medlemmer er hverken administrativt eller på anden måde undergivet nogen begrænsning i deres bevægelsesfrihed på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.
 Med hensyn til toldforhold og


text:
valutakontrol tilstås Europa-Parlamentets medlemmer:
 a)
 af deres egen regering samme lettelser, som tilstås højere tjenestemænd, der begiver sig til udlandet i midlertidigt officielt hverv
 b)
 af de øvrige medlemsstaters regeringer samme lettelser, som tilstås repræsentanter fra fremmede regeringer i midlertidigt officielt hverv.
 Artikel 8
 (tidl. artikel 9)
 Europa-Parlamentets medlemmer kan hverken eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv.
 Artikel 9
 (tidl. artikel 10)
 Under Europa-Parlamentets mødeperioder nyder medlemmerne:
 a)
 på deres eget lands område de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling
 b)
 på en anden medlemsstats område fritagelse for enhver form for tilbageholdelse og retsforfølgning.
 De er ligeledes dækket af immuniteten på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.
 Immuniteten kan ikke påberåbes af et medlem, som gribes på fersk gerning, og kan ikke hindre Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet.
 KAPITEL IV
 REPRÆSENTANTER FOR MEDLEMSSTATERNE, SOM DELTAGER I ARBEJDET I DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER
 Artikel 10
 (tidl. artikel 11)
 Repræsentanterne for medlemsstaterne, som deltager i arbejdet i Unionens institutioner, såvel som deres rådgivere og tekniske eksperter, nyder under udøvelsen af deres hverv og under rejse til og fra mødestedet sædvanlige privilegier, immuniteter og lettelser.
 Denne artikel finder ligeledes anvendelse på medlemmerne af Unionens rådgivende organer.
 KAPITEL V
 DEN EUROPÆISKE UNIONS TJENESTEMÆND OG ØVRIGE ANSATTE
 Artikel 11
 (tidl. artikel 12)
 Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte skal uanset deres nationalitet på hver af medlemsstaternes områder nyde følgende privilegier og immuniteter:
 a)
 fritagelse for retsforfølgning for de i embeds medfør foretagne handlinger, herunder mundtlige og skriftlige ytringer, dog med det forbehold, at bestemmelserne i traktaterne dels om reglerne vedrørende tjenestemænds og andre ansattes ansvar over for Unionen, dels om Den Europæiske Unions Domstols kompetence til at afgøre tvister mellem Unionen og dens tjenestemænd og øvrige ansatte, finder anvendelse. Denne fritagelse gælder også efter tjenesteforholdets ophør
 b)
 fritagelse sammen med deres ægtefæller og familiemedlemmer, der forsørges af dem, for indvandringsrestriktioner og bestemmelser om registrering af udlændinge
 c)
 med hensyn til valuta- og omvekslingsbestemmelser de samme lettelser, som sædvanligt indrømmes tjenestemænd i internationale organisationer
 d)
 ret til ved deres tiltræden af stillingen i det pågældende land toldfrit at indføre deres bohave og ejendele samt ret til ved udløbet af deres tjenestetid i det pågældende land toldfrit at genudføre deres bohave og ejendele, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det land, hvori retten udøves, måtte finde fornødne
 e)
 ret til toldfrit til personligt brug at indføre deres motorkøretøj, såfremt det er erhvervet i deres sidste bopælsland eller i det land, hvor de er statsborgere, under de vilkår, der gælder på dette lands hjemmemarked, samt ret til toldfrit at genudføre det, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det pågældende land måtte finde fornødne.
 Artikel 12
 (tidl. artikel 13)
 Løn, vederlag og honorarer, som Unionen udbetaler sine tjenestemænd og øvrige ansatte, beskattes til fordel for Unionen på de betingelser og efter den fremgangsmåde, der fastsættes af Europa-Parlamentet og Rådet ved forordning efter


text:
den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af de berørte institutioner.
 Tjenestemændene og de øvrige ansatte fritages for national beskatning af løn, vederlag og honorarer, som de modtager fra Unionen.
 Artikel 13
 (tidl. artikel 14)
 Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte, som udelukkende med henblik på virksomhed i Unionens tjeneste tager ophold på en anden medlemsstats område end den stat, hvori de ved deres tiltræden i Unionens tjeneste havde bopæl i skattemæssig henseende, skal med hensyn til beskatning af indkomst og formue og til arveafgift samt til anvendelsen af de mellem Unionens medlemsstater indgåede overenskomster til undgåelse af dobbeltbeskatning af begge de nævnte stater betragtes, som om de havde bevaret deres tidligere bopæl, under forudsætning af at denne var beliggende i en af Unionens medlemsstater. Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse på ægtefællen, i det omfang denne ikke er selverhvervende, og på børn, som de i denne artikel nævnte personer tager vare på og forsørger.
 Løsøre, der tilhører de i foregående stykke omhandlede personer, og som befinder sig på opholdslandets område, fritages for arveafgift i denne stat; ved fastsættelsen af sådan afgift betragtes løsøret, med forbehold af tredjelands ret og af eventuel anvendelse af bestemmelser i internationale overenskomster vedrørende dobbeltbeskatning, som om det befandt sig i den stat, hvor det skattemæssige hjemsted findes.
 En bopæl, der udelukkende er erhvervet med henblik på virksomhed i andre internationale organisationers tjeneste, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne artikels bestemmelser.
 Artikel 14
 (tidl. artikel 15)
 Europa-Parlamentet og Rådet fastlægger ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af de berørte institutioner den ordning for sociale ydelser, som skal gælde for Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte.
 Artikel 15
 (tidl. artikel 16)
 Europa-Parlamentet og Rådet bestemmer ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af andre interesserede institutioner, på hvilke grupper af Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte bestemmelserne i artiklerne 11, 12, stk. 2, og 13 finder anvendelse helt eller delvis.
 Medlemsstaternes regeringer vil med regelmæssige mellemrum blive underrettet om navn, stilling og adresse på de tjenestemænd og øvrige ansatte, der tilhører disse grupper.
 KAPITEL VI
 PRIVILEGIER OG IMMUNITETER FOR DE REPRÆSENTATIONER FOR TREDJELANDE, DER ER AKKREDITERET HOS UNIONEN
 Artikel 16
 (tidl. artikel 17)
 Den medlemsstat, på hvis område Unionens hovedsæde befinder sig, indrømmer de af tredjeland hos Unionen akkrediterede repræsentationer sædvanlige diplomatiske privilegier og immuniteter.
 KAPITEL VII
 ALMINDELIGE BESTEMMELSER
 Artikel 17
 (tidl. artikel 18)
 Privilegier, immuniteter og lettelser indrømmes Unionens tjenestemænd og øvrige ansatte udelukkende i Unionens interesse.
 Enhver af Unionens institutioner skal ophæve den en tjenestemand eller anden ansat tilståede immunitet, såfremt den skønner, at ophævelse af immuniteten ikke strider mod Unionens interesser.
 Artikel 18
 (tidl. artikel 19)
 Ved anvendelse af denne protokol handler Unionens institutioner i gensidig forståelse med de pågældende medlemsstaters ansvarlige myndigheder.
 Artikel 19
 (tidl. artikel 20)
 Artiklerne 11-14 og 17 finder anvendelse på Det Europæiske Råds formand.
 De finder ligeledes anvendelse på Kommissionens medlemmer.
 Artikel 20
 (tidl. artikel 21)
 Artiklerne 11-14 og 17 finder anvendelse på Den Europæiske Unions Domstols dommere, generaladvokater, justitssekretærer og assisterende referenter med forbehold af


text:
bestemmelserne i artikel 3 i protokollen om statutten for Den Europæiske Unions Domstol vedrørende dommernes og generaladvokaternes fritagelse for retsforfølgning.
 Artikel 21
 (tidl. artikel 22)
 Denne protokol finder ligeledes anvendelse på Den Europæiske Investeringsbank, på medlemmerne af dens organer, på dens personale og på de repræsentanter for medlemsstaterne, der deltager i dens arbejde, dog med forbehold af bestemmelserne i protokollen om Bankens vedtægter.
 Den Europæiske Investeringsbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og lignende afgifter i anledning af udvidelser af dens kapital, såvel som for de forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i det land, hvor den har sit sæde. Tilsvarende skal dens opløsning og likvidation heller ikke give anledning til nogen skatteopkrævning. Endelig skal Bankens og dens organers arbejde, for så vidt det udøves under de i vedtægterne fastlagte betingelser, ikke medføre pålæggelse af omsætningsafgifter.
 Artikel 22
 (tidl. artikel 23)
 Denne protokol gælder også for Den Europæiske Centralbank, for medlemmerne af dens besluttende organer og for dens personale med forbehold af bestemmelserne i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.
 Den Europæiske Centralbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og afgifter eller lignende i anledning af kapitaludvidelser såvel som forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i den stat, hvor banken har sit hjemsted. Bankens og dens besluttende organers virksomhed i henhold til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank pålægges ikke nogen form for omsætningsafgift.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A1231(05)
 Aftale i form af brevveksling om videreførelse af tilpasningen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om handel med fåre-, lamme- og gedekød
 EF-Tidende nr. L 351 af 31/12/1994 s. 0023 - 0024 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 65 s. 0161 den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 65 s. 0161
 AFTALE i form af brevveksling om viderefoerelse af tilpasningen af aftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Republikken Bulgarien om handel med faare-, lamme- og gedekoed Brev nr. 1 Bruxelles, . . . . . .Hr. . . . . . .,Jeg har den aere at henvise til brevvekslingen af 1990, som udgoer en aftale mellem Faellesskabet og Republikken Bulgarien om tilpasning af den hovedaftale, der i 1982 blev indgaaet mellem Faellesskabet og Republikken Bulgarien om handel med faare-, lamme- og gedekoed.I tilslutning til de nylige droeftelser har jeg den aere at foreslaa, at den i naevnte brevveksling fastlagte aftale fortsat skal vaere gaeldende til den 30. juni 1995, dog med foelgende aendring:I aftalens klausul 6 aendres »til den 31. december 1994« til »til den 30. juni 1995«.Maengden for de foerste seks maaneder af 1995 vil vaere paa 50 % af den for hele 1995 aftalte maengde, idet den dog kan overskrides med indtil 20 %, hvilket der vil blive taget hensyn til i den efterfoelgende periode.Jeg har den aere at foreslaa, at denne skrivelse og det bekraeftende svar herpaa, hvis Deres regering er indforstaaet med det ovenfor anfoerte, tilsammen udgoer en aftale mellem Faellesskabet og regeringen for Republikken Bulgarien om den paagaeldende sektor.Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne af Raadet for Den Europaeiske UnionBrev nr. 2 Bruxelles, . . . . . .Hr. . . . . . .,Jeg har den aere at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd:»Jeg har den aere at henvise til brevvekslingen af 1990, som udgoer en aftale mellem Faellesskabet og Republikken Bulgarien om tilpasning af den hovedaftale, der i 1982 blev indgaaet mellem Faellesskabet og Republikken Bulgarien om handel med faare-, lamme- og gedekoed.I tilslutning til de nylige droeftelser har jeg den aere at foreslaa, at den i naevnte brevveksling fastlagte aftale fortsat skal vaere gaeldende til den 30. juni 1995, dog med foelgende aendring:I aftalens klausul 6 aendres »til den 31. december 1994« til »til den 30. juni 1995«.Maengden for de foerste seks maaneder af 1995 vil vaere paa 50 % af den for hele 1995 aftalte maengde, idet den dog kan overskrides med indtil 20 %, hvilket der vil blive taget hensyn til i den efterfoelgende periode.Jeg har den aere at foreslaa, at denne skrivelse og det bekraeftende svar herpaa, hvis Deres regering er indforstaaet med det ovenfor anfoerte, tilsammen udgoer en aftale mellem Faellesskabet og regeringen for Republikken Bulgarien om den paagaeldende sektor.«Jeg har den aere at bekraefte, at min regering er indforstaaet med indholdet af Deres skrivelse.Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest


text:
 21.8.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 223/37
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 44/2008
 af 25. april 2008
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 2/2008 af 1. februar 2008 (1).
 (2)
 Kommissionens direktiv 2007/72/EF af 13. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 66/401/EØF for så vidt angår medtagelse af arten Galega orientalis Lam (2), bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 2 (Rådets direktiv 66/401/EØF) i del 1 i kapitel III i bilag I til aftalen:
 »—
 32007 L 0072: Kommissionens direktiv 2007/72/EF af 13. december 2007 (EUT L 329 af 14.12.2007, s. 37).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2007/72/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 26. april 2008, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2008.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 154 af 12.6.2008, s. 4.
 (2) EUT L 329 af 14.12.2007, s. 37.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 28.11.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 318/28
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 126/2013
 af 14. juni 2013
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 6/2013 af 8. januar 2013 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (1) skal indarbejdes i aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag XIII til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led tilføjes i punkt 66n (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008):
 »—
 32013 R 0006: Kommissionens forordning (EU) nr. 6/2013 af 8. januar 2013 (EUT L 4 af 9.1.2013, s. 34).«
 2)
 Følgende punkt indsættes efter punkt 66nb (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 646/2012):
 »66nc.
 32013 R 0006: Kommissionens forordning (EU) nr. 6/2013 af 8. januar 2013 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (EUT L 4 af 9.1.2013, s. 34).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 6/2013, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 15. juni 2013, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juni 2013.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 4 af 9.1.2013, s. 34.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 22.4.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 101/11
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 5/2010
 af 29. januar 2010
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag II til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 129/2009 af 4. december 2009 (1).
 (2)
 Kommissionens direktiv 2009/135/EF af 3. november 2009 om tilladelse til midlertidige undtagelser fra visse kriterier for egnethed som fuldblods- og blodkomponentdonorer, jf. bilag III til direktiv 2004/33/EF, på grundlag af risikoen for en mangelsituation som følge af influenza A (H1N1)-pandemien (2) bør indarbejdes i aftalen —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 15zj (Kommissionens forordning (EF) nr. 658/2007) i kapitel XIII i bilag II til aftalen:
 »15zk.
 32009 L 0135: Kommissionens direktiv 2009/135/EF af 3. november 2009 om tilladelse til midlertidige undtagelser fra visse kriterier for egnethed som fuldblods- og blodkomponentdonorer, jf. bilag III til direktiv 2004/33/EF, på grundlag af risikoen for en mangelsituation som følge af influenza A (H1N1)-pandemien (EUT L 288 af 4.11.2009, side 7).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2009/135/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 30. januar 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. januar 2010.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 62 af 11.3.2010, s. 18.
 (2) EUT L 288 af 4.11.2009, s. 7.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 30.9.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 265/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 44 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af fastholdelsesanordninger til børn, som er passagerer i motordrevne køretøjer (barnefastholdelsesanordninger) [2016/1722]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 10 til 04-ændringsserien med ikrafttrædelsesdato: 18. juni 2016
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Almindelige forskrifter
 7.
 Særlige specifikationer
 8.
 Beskrivelse af prøvninger
 9.
 Prøvningsrapporter for typegodkendelse og produktionsgodkendelse
 10.
 Ændringer og udvidelse af godkendelsen af en type barnefastholdelsesanordning
 11.
 Produktionsgodkendelse
 12.
 Produktionens overensstemmelse og rutineprøvninger
 13.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 14.
 Endeligt ophør af produktionen
 15.
 Vejledning
 16.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 17.
 Overgangsbestemmelser
 BILAG
 1
 Meddelelse
 2
 Udformning af godkendelsesmærker
 3
 Opstilling af apparatur til prøvning for modstandsdygtighed mod støv
 4
 Korrosionsprøvning
 5
 Prøvning af slid og glidning
 6
 Beskrivelse af prøvevognen
 7
 Kurve over vognens deceleration eller acceleration som funktion af tiden
 8
 Beskrivelse af attrapperne
 9
 Prøvning af frontalsammenstød mod barriere
 10
 Fremgangsmåde ved prøvning med påkørsel bagfra
 11
 Supplerende forankringer, der kræves til fastgørelse af barnefastholdelsesanordninger i kategorien semi-universal til motorkøretøjer
 12
 Stol
 13
 Standardsikkerhedssele
 14
 Typegodkendelsesordning (rutediagram ISO 9002:2000)
 15
 Forklarende bemærkninger
 16
 Kontrol med produktionens overensstemmelse
 17
 Prøvning af energioptagende materiale
 18
 Metode til fastlæggelse af anslagsområdet for hovedet for anordninger med ryglæn og for bagudvendende anordninger, med fastlæggelse af sidefløjenes mindstestørrelse
 19
 Beskrivelse af konditioneringen af justeringsanordninger monteret direkte på barnefastholdelsesanordningen
 20
 Anordning til styrkeprøvning af typisk lukkebeslag
 21
 Opstilling til dynamisk sammenstødsprøvning
 22
 Prøvning med underkrop-blok
 23
 Anordninger til kraftpåføring
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1. Dette regulativ finder anvendelse på barnefastholdelsesanordninger, der er egnet til montering i motordrevne køretøjer, som har mindst tre hjul og er bestemt til anvendelse på sammenklappelige (nedfældbare) og sidevendende sæder.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1.
 »Barnefastholdelsesanordning« (»fastholdelsesanordning«): en kombination af dele, der kan omfatte kombinationen af gjorde eller fleksible dele med et fastgøringsspænde, justeringsanordninger, forankringer og i visse tilfælde en supplerende anordning som liftsele, bæresele til spædbørn, ekstra stol og/eller beskyttelsesskærm, som kan fastgøres på et motordrevet køretøj. Den er konstrueret med henblik på at nedsætte skadesrisikoen for brugeren i tilfælde af en pludselig deceleration af køretøjet ved at begrænse bevægelsesmuligheden for brugerens krop.
 »Isofix«: et system til forankring af barnefastholdelsesanordninger i køretøjer, som har to faste forankringer i køretøjet, to tilsvarende faste beslag på barnefastholdelsesanordningen og en anordning til at begrænse en barnefastholdelsesanordnings rotation.
 2.1.1. Barnefastholdelsesanordninger inddeles i fem »massegrupper«:
 2.1.1.1.
 Gruppe 0+ til børn med masse under 10 kg
 2.1.1.2.
 Gruppe 0+ til børn med masse under 13 kg
 2.1.1.3.
 Gruppe I til børn med masse fra 9 kg til 18 kg
 2.1.1.4.
 Gruppe II til børn med masse


text:
fra 15 kg til 25 kg
 2.1.1.5.
 Gruppe III til børn med masse fra 22 kg til 36 kg
 2.1.1.6.
 Isofix-barnefastholdelsesanordninger inddeles i 7 Isofix-størrelsesklasser beskrevet i regulativ nr. 16, bilag 17, tillæg 2:
 A
 —
 ISO/F3: Fremadvendende barnefastholdelsesanordning, fuld højde
 B
 —
 ISO/F2: Fremadvendende barnefastholdelsesanordning, reduceret højde
 B1
 —
 ISO/F2X: Fremadvendende barnefastholdelsesanordning, reduceret højde
 C
 —
 ISO/R3: Bagudvendende barnefastholdelsesanordning, fuld størrelse
 D
 —
 ISO/R2: Bagudvendende barnefastholdelsesanordning, reduceret størrelse
 E
 —
 ISO/R1: Bagudvendende småbørnsfastholdelsesanordning
 F
 —
 ISO/L1: Venstrevendende barnefastholdelsesanordning (babylift)
 G
 —
 ISO/L2: Højrevendende barnefastholdelsesanordning (babylift)
 Massegruppe
 Isofix-størrelseskategori
 0 — til 10 kg
 F
 ISO/L1
 G
 ISO/L2
 E
 ISO/R1
 0+ — til 13 kg
 C
 ISO/R3
 D
 ISO/R2
 E
 ISO/R1
 I — 9 til 18 kg
 A
 ISO/F3
 B
 ISO/F2
 B1
 ISO/F2X
 C
 ISO/R3
 D
 ISO/R2
 2.1.2. Barnefastholdelsesanordninger kan inddeles i fire »kategorier«:
 2.1.2.1.
 en kategori »universal« til brug som beskrevet i punkt 6.1.1, 6.1.3.1 og 6.1.3.2 til anvendelse på de fleste siddepladser i køretøjer, specielt dem, der i henhold til regulativ nr. 16 er vurderet som kompatible med denne kategori barnefastholdelsesanordning
 2.1.2.2.
 en kategori »begrænset« til brug som beskrevet i punkt 6.1.1 og 6.1.3.1 til udpegede siddepladser i bestemte køretøjstyper som angivet enten af barnefastholdelsesanordningens fabrikant eller køretøjsfabrikanten
 2.1.2.3.
 en kategori »semi-universal« til brug som beskrevet i punkt 6.1.1. og 6.1.3.2
 2.1.2.4.
 en »køretøjsspecifik« kategori til brug enten:
 2.1.2.4.1.
 i nærmere angivne køretøjstyper i overensstemmelse med punkt 6.1.2. og 6.1.3.3 eller
 2.1.2.4.2.
 som »indbygget« barnefastholdelsesanordning.
 2.1.3. Fastholdelselssystemerne i barnefastholdelsesanordninger kan tilhøre to klasser:
 en integreret klasse, hvis fastholdelsen af barnet i fastholdelsesanordningen er uafhængig af midler direkte forbundet med køretøjet
 en ikke-integreret klasse, hvis fastholdelsen af barnet i fastholdelsesanordningen er afhængig af midler direkte forbundet med køretøjet.
 2.1.3.1. »partiel fastholdelsesanordning«: en anordning som f.eks. en selepude, der, når den anvendes i forbindelse med en voksensele, der føres omkring barnets krop eller fastholder den anordning, som barnet er anbragt i, udgør en komplet barnefastholdelsesanordning.
 2.1.3.2. »selepude«: en fast pude, der kan anvendes sammen med en voksensele.
 2.2.
 »barnesikkerhedsstol«: en barnefastholdelsesanordning, der omfatter en stol, hvori barnet er fastholdt.
 2.3.
 »sele«: en barnefastholdelsesanordning, der omfatter en kombination af gjorde med lukkebeslag, justeringsanordninger og befæstigelsesbeslag.
 2.4.
 »stol«: en struktur, der udgør en del af barnefastholdelsesanordningen og er bestemt til anbringelse af et barn i siddende stilling.
 2.4.1. »lift«: en fastholdelsesanordning beregnet til anbringelse og fastgøring af barnet liggende på ryggen eller på maven med barnets ryg vinkelret på køretøjets længdeakse. Systemet er udformet, så det fordeler fastholdelseskræfterne på barnets hoved og krop, men ikke dets lemmer, i tilfælde af et sammenstød.
 2.4.2. »liftsele«: en anordning, der anvendes til at fastholde en lift til køretøjets struktur.
 2.4.3. »bagudvendt barnesæde«: en fastholdelsesanordning beregnet til anbringelse af et barn i bagudvendende halvt liggende stilling. Systemet er udformet, så det fordeler fastholdelseskræfterne på barnets hoved og krop, men ikke dets lemmer, i tilfælde af et frontalsammenstød.
 2.5.
 »stoleunderstøtning«: den del af barnefastholdelsesanordningen, med hvilken stolen kan hæves.
 2.6.
 »barneunderstøtning«: den del af barnefastholdelsesanordningen, med hvilken barnet kan løftes i barnefastholdelsesanordningen.
 2.7.
 »kollisionsværn«: en anordning, der er