text:
som gennemsnittet af baggrundskoncentrationen, målt henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter prøvekørslen. Når baggrundskoncentrationen er mindre end 1 % af koncentrationen af sporgas efter blanding c
 mix,i
 ved maksimal udstødningsstrøm, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.
 A.8.2.5.3. Metode til måling af luftstrøm og luft/brændstofforhold
 Dette indebærer beregning af udstødningsmasse ud fra luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm q
 mew,i
 [kg/s] foretages som følger:
 (A.8-18)
 hvor:
 (A.8-19)
 (A.8-20)
 hvor:
 q
 maw,I
 =
 våd massestrømshastighed for indsugningsluft [kg/s]
 A/F
 st
 =
 støkiometrisk forhold mellem luft og brændstof [-]
 λ
 I
 =
 øjeblikkeligt luftoverskudsforhold
 c
 Cod
 =
 CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ppm].
 c
 CO2d
 =
 CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [%].
 c
 HCw
 =
 HC-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm C1].
 α
 =
 molforholdet mellem hydrogen og carbon [-]
 δ
 =
 molforholdet mellem nitrogen og carbon [-]
 ε
 =
 molforholdet mellem oxygen og carbon [-]
 γ
 =
 atomart forhold mellem svovl og carbon [-]
 A.8.2.5.4. Kulstofbalancemetoden 1-trinsproceduren
 Følgende 1-trinsformel kan anvendes til beregning af den våde udstødnings massestrømshastighed q
 mew,i [kg/s]:
 (A.8-21)
 med carbonfaktor fc [-] givet ved:
 (A.8-22)
 hvor:
 q
 mf,i
 =
 brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed [kg/s]
 w
 C
 =
 brændstoffets carbonindhold ( % masse)
 H
 a
 =
 indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]
 k
 fd
 =
 forbrændingens yderligere volumen på tør basis [m3/kg brændstof]
 c
 CO2d
 =
 tør CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [%]
 c
 CO2d,a
 =
 tør CO2-koncentration i den omgivende luft [%]
 c
 Cod
 =
 tør CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ppm]
 c
 HCw
 =
 våd HO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ppm]
 og faktoren k
 fd [m3/kg fuel], der beregnes på tør basis ved subtraktion af det vand, der dannes ved forbrænding fra k
 f :
 (A.8-23)
 hvor:
 k
 f
 =
 brændstofspecifik faktor for ligningen (A.8-7) [m3/kg fuel]
 w
 H
 =
 brændstoffets hydrogenindhold [% masse]
 A.8.3. Fortyndede forurenende luftarter
 A.8.3.1. De forurenende luftarters masse
 A.8.3.1.1. Måling med fuldstrømsfortynding (CVS)
 Udstødningens massestrømshastighed måles med prøvetagning med et system med konstant prøvevolumen (CVS), som kan anvende en fortrængningspumpe (PDP), en kritisk venturi (CGV) eller en subsonisk venturi (SSV).
 For systemer med konstant massestrøm (dvs. varmeveksler) bestemmes massen af forurenende stoffer m
 gas (g/prøvning) ved hjælp af følgende ligning:
 (A.8-24)
 hvor:
 u
 gas
 =
 forhold mellem udstødningskomponentens og luftens massefylde, jf. tabel A.8.2 eller beregnet ved ligning (A.8-35) [-]
 c
 gas
 =
 komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration på våd basis, henholdsvis [ppm] eller [% vol]
 k
 h
 =
 NOx-korrektionsfaktoren [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission
 k
 =
 1 for c
 gasr,w,i i [ppm] og k = 10 000 for c
 gasr,w,i i [% vol]
 m
 ed
 =
 samlet fortyndet gasmasse gennem cyklussen [kg/prøvning]
 For systemer med strømningskompensation (uden varmeveksler) bestemmes massen af forurenende stoffer m
 gas [g/prøvning] ved beregning af den øjeblikkelige masseemission, ved integration og ved baggrundskorrektion efter følgende ligning:
 (A.8-25)
 hvor:
 c
 e
 =
 emissionkoncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm] eller [% vol].
 c
 d
 =
 emissionskoncentration i fortyndingsluften, på våd basis [ppm] eller [% vol].


text:
m
 ed,i
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas gennem tidsintervallet i (kg)
 m
 ed
 =
 samlet masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]
 u
 gas
 =
 tabuleret værdi fra tabel A.8.2 [-]
 D
 =
 fortyndingsfaktor (jf. ligning (A.8-29) i punkt A.8.3.2.2.) [-]
 k
 h
 =
 NOx-korrektionsfaktoren [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission
 k
 =
 1 for c i [ppm], k = 10 000 for c i [% vol]
 Koncentrationerne c
 gas, c
 e og c
 d kan enten være værdier, der måles i en batchprøve (-sæk, ikke tilladt for NOx og HC) eller kan være gennemsnitsværdier beregnet ved integration fra kontinuerlige målinger. Desuden skal gennemsnittet af m
 ed,i beregnes ved integration gennem prøvecyklussen.
 Følgende ligninger viser, hvordan de nødvendige mængder (c
 e, u
 gas og m
 ed) beregnes.
 A.8.3.2. Omregning af koncentrationen fra tør til våd
 Alle koncentrationer i punkt A.8.3.2 omregnes ved hjælp af ligningen (A.8-5) ().
 A.8.3.2.1. Fortyndet udstødningsgas
 Alle koncentrationer, der måles i tør tilstand, skal omregnes til våde koncentrationer ved anvendelse af en af følgende to ligninger:
 (A.8-26)
 eller
 (A.8-27)
 hvor:
 k
 w,e
 =
 omregningsfaktor for tør-til-våd for den fortyndede udstødningsgas [-]
 α
 =
 molforholdet mellem carbon og hydrogen i brændstoffet [-]
 c
 CO2w
 =
 CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [% vol].
 c
 CO2d
 =
 CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på tør basis [% vol].
 Korrektionsfaktoren for tør til våd, k
 W2 tager hensyn til vandindholdet i både indsugningsluft og fortyndingsluft:
 (A.8-28)
 hvor:
 H
 a
 =
 indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]
 H
 d
 =
 fortyndingsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]
 D
 =
 fortyndingsfaktor (jf. ligning (A.8-29) i punkt A.8.3.2.2.) [-]
 A.8.3.2.2. Fortyndingsfaktor
 Fortyndingsfaktoren D [-] (som er nødvendig for baggrundskorrektion og k
 W2-beregningen) beregnes som følger:
 (A.8-29)
 hvor:
 F
 S
 =
 støkiometrisk faktor [-]
 c
 CO2,e
 =
 CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [% vol].
 c
 HC,e
 =
 HC-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm C1].
 c
 CO,e
 =
 CO-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm].
 Den støkiometriske faktor beregnes på følgende måde:
 (A.8-30)
 hvor:
 α= molforholdet mellem carbon og hydrogen i brændstoffet [-]
 Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende støkiometriske faktorer: F
 S (diesel) = 13.4
 Hvis der foretages direkte måling af udstødningsgasstrømmen, kan fortyndingsfaktoren D [-] beregnes på følgende måde:
 (A.8-31)
 hvor:
 q
 VCVS
 =
 volumetrisk strømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas [m3/s]
 q
 Vew
 =
 volumetrisk strømningshastighed for den ufortyndede udstødningsgas [m3/s]
 A.8.3.2.3. Fortyndingsluft
 (A.8-32)
 hvor
 (A.8-33)
 hvor:
 H
 d= fortyndingsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]
 A.8.3.2.4. Bestemmelse af den baggrundskorrigerede koncentration
 Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende gasser skal de gennemsnitlige baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortyndingsluften trækkes fra de målte koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integration. Der anvendes følgende ligning:
 (A.8-34)
 hvor:
 c
 gas
 =
 de forurenende luftarters nettokoncentration [ppm] eller [% vol]
 c
 gas,e
 =
 emissionkoncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm] eller [% vol].
 c
 d
 =
 emissionskoncentration i fortyndingsluften, på våd basis [ppm] eller [% vol].

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
D
 =
 fortyndingsfaktor (jf. ligning (A.8-29) i punkt A.8.3.2.2.) [-]
 A.8.3.3. Komponentspecifik faktor u
 Den komponentspecifikke faktor u
 gas af fortyndet gas kan enten beregnes ved følgende ligning eller tages fra tabel A.8.2; I tabel A.8.2 antages det, at massefylden af den fortyndede udstødningsgas er lig med luftens massefylde.
 (A.8-35)
 hvor:
 M
 gas
 =
 gaskomponentens molmasse [g/mol]
 M
 d,w
 =
 molmasse af den fortyndede udstødningsgas [g/mol]
 M
 da,w
 =
 fortyndingsluftens molmasse [g/mol]
 M
 r,w
 =
 molmasse af den ufortyndede udstødningsgas [g/mol]
 D
 =
 fortyndingsfaktor (jf. ligning (A.8-29) i punkt A.8.3.2.2.) [-]
 Tabel A.8.2
 Fortyndet udstødningsgas u og komponentmassefylde (u-tallene beregnes for emissionskoncentrationen udtryk i ppm)
 Gas
 NOx
 CO
 HC
 CO2
 O2
 CH4
 ρ
 gas [kg/m3]
 2,053
 1,250
 0,621
 1,9636
 1,4277
 0,716
 Brændstof
 ρ
 e [kg/m3]
 Koefficient u
 gas ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa
 Diesel
 1,293
 0,001588
 0,000967
 0,000480
 0,001519
 0,00110
 0,000553
 A.8.3.4. Udstødningsgassens massestrømshastighed
 A.8.3.4.1. PDP-CVS system
 Beregningen af massen af den fortyndede udstødning [kg/prøvning] gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur m
 ed holdes inden for ± 6 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:
 (A.8-36)
 hvor:
 V
 0
 =
 volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, [m3/rev]
 n
 P
 =
 samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning [omdr./prøvning]
 p
 p
 =
 absolut tryk ved pumpeindgang [kPa]
 =
 gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang [K].
 1,293 kg/m3
 =
 luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa
 Hvis der anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), beregnes massen af fortyndet udstødningsgas m
 ed,i, [kg] under tidsintervallet som følger:
 (A.8-37)
 hvor:
 V
 0
 =
 volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, [m3/rev]
 p
 p
 =
 absolut tryk ved pumpeindgang [kPa]
 n
 P,i
 =
 samlede antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval [omdr./t]
 =
 gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang [K].
 1,293 kg/m3
 =
 luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa
 A.8.3.4.2. CFV-CVS system
 Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen m
 ed [g/prøvning] foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:
 (A.8-38)
 hvor:
 t
 =
 cyklustid [s]
 K
 V
 =
 kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser
 p
 p
 =
 absolut tryk ved venturiens indgang [kPa]
 T
 =
 absolut temperatur ved venturiens indgang [K]
 1,293 kg/m3
 =
 luftens massefylde [ ] ved 273,15 K og 101,325 kPa
 Hvis der anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), beregnes massen af fortyndet udstødningsgas m
 ed,i, [kg] under tidsintervallet som følger:
 (A.8-39)
 hvor:
 Δt
 i
 =
 prøvningens tidsinterval [s]
 K
 V
 =
 kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser
 p
 p
 =
 absolut tryk ved venturiens indgang [kPa]
 T
 =
 absolut temperatur ved venturiens indgang [K]
 1,293 kg/m3
 =
 luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa
 A.8.3.4.3. SSV-CVS system
 Beregningen af den fortyndede udstødnings massestrøm gennem hele cyklussen m
 ed [kg/prøvning] foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:
 (A.8-40)
 hvor:
 1,293 kg/m3
 =
 luftens massefylde ved 273,15 K


text:
og 101,325 kPa
 t
 =
 cyklustid [s]
 Δ
 VSSV
 =
 luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K), [m3/s]
 hvor
 (A.8-41)
 hvor:
 A
 0
 =
 d
 V
 =
 SVV-halsens diameter [mm]
 C
 d
 =
 SSV-udladningskoefficient [-]
 p
 p
 =
 absolut tryk ved venturiens indgang [kPa]
 T
 in
 =
 temperatur ved venturiens indgang (K)
 r
 p
 =
 forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals, [-]
 r
 D
 =
 SSV-halsens diameter i forhold til indgangsrørets indvendige diameter [-]
 Hvis der anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), beregnes massen af fortyndet udstødningsgas m
 ed,i, [kg] under tidsintervallet som følger:
 (A.8-42)
 hvor:
 1,293 kg/m3
 =
 luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa
 Δti
 =
 Tidsinterval (s)
 q
 VSSV
 =
 SSV-enhedens volumetriske strømningshastighed [m3/s]
 A.8.3.5. Beregning af partikelemission
 A.8.3.5.1. Transient cyklus og RMC-cyklus
 Partikelmassen beregnes efter opdriftskorrektion af massen af opsamlede partikler i overensstemmelse med punkt 8.1.12.2.5 som følger:
 A.8.3.5.1.1. Delstrømsfortyndingssystem
 Beregning af det dobbelte fortyndingssystem er vist i punkt A.8.3.5.1.2.
 A.8.3.5.1.1.1. Beregning baseret på prøvetagningskoefficient
 Partikelemissionen gennem cyklussen m
 PM [g] beregnes ved hjælp af følgende ligning:
 (A.8-43)
 hvor:
 m
 f
 =
 partikelmasse opsamlet gennem cyklus [mg]
 r
 s
 =
 gennemsnitlig prøvetagningskoefficient gennem cyklus [-]
 hvor:
 (A.8-44)
 hvor:
 m
 se
 =
 prøvemasse af ufortyndet udstødning gennem cyklussen [kg]
 m
 ew
 =
 samlet masse af ufortyndet udstødning gennem cyklussen [kg]
 m
 sep
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]
 m
 sed
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen [kg]
 Hvis der er tale om et system med totalprøveudtagning, er m
 sep og m
 sed identiske.
 A.8.3.5.1.1.2. Beregning baseret på fortyndingsforhold
 Partikelemissionen gennem cyklussen m
 PM [g] beregnes ved hjælp af følgende ligning:
 (A.8-45)
 hvor:
 m
 f
 =
 partikelmasse opsamlet gennem cyklus [mg]
 m
 sep
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]
 m
 edf
 =
 masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]
 Den samlede masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen m
 edf [kg] bestemmes på følgende måde:
 (A.8-46)
 (A.8-47)
 (A.8-48)
 hvor:
 q
 medf,i
 =
 øjeblikkelig ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s]
 q
 mew,i
 =
 udstødningsgassens øjeblikkelige massestrømshastighed på våd basis [kg/s]
 r
 d,I
 =
 øjeblikkeligt fortyndingsforhold [-]
 q
 mdew,i
 =
 øjeblikkelige massestrømshastighed af den fortyndede udstødningsgas på våd basis [kg/s]
 q
 mdw,i
 =
 øjeblikkelige massestrømshastighed af fortyndingsluft [kg/s]
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-]
 A.8.3.5.1.2. Fuldstrømsfortyndingssystem
 Masseemissionen beregnes på følgende måde:
 (A.8-49)
 hvor:
 m
 f
 =
 partikelmasse opsamlet gennem cyklus [mg]
 m
 sep
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]
 m
 ed
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]
 hvor
 (A.8-50)
 hvor:
 m
 set
 =
 masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter [kg]
 m
 ssd
 =
 masse af sekundær fortyndingsluft [kg]
 A.8.3.5.1.3. Baggrundskorrektion
 Partikelmassestrømshastigheden m
 PM,c [g] kan korrigeres for baggrund på følgende måde:
 (A.8-51)
 hvor:
 m
 f
 =
 partikelmasse opsamlet gennem cyklus [mg]
 m
 sep
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]
 m
 sd
 =
 masse


text:
af fortyndingsluft, udtaget af baggrundspartikeludskiller [kg]
 m
 b
 =
 masse af udskilte baggrundspartikler i fortyndingsluft [mg]
 m
 ed
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]
 D
 =
 fortyndingsfaktor (jf. ligning (A.8-29) i punkt A.8.3.2.2.) [-]
 A.8.3.5.2. Beregning til stationære cyklusser i diskret modus
 A.8.3.5.2.1. Fortyndingssystem
 Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser i prøvetagningsperioden.
 a)
 Til delstrømsfortynding bestemmes den ækvivalente massestrøm af fortyndet udstødningsgas ved hjælp af systemet med strømningsmåling i figur 9.2:
 (A.8-52)
 (A.8-53)
 hvor:
 q
 medf
 =
 ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s]
 q
 mew
 =
 udstødningsgassens massestrømshastighed på våd basis [kg/s]
 r
 d
 =
 fortyndingsforhold [-]
 q
 mdew
 =
 massestrømshastighed for fortyndet udstødningsgas på våd basis [kg/s]
 q
 mdw
 =
 massestrømshastighed af fortyndingsluft [kg/s]
 b)
 Til fuldstrømfortyndingssystemer anvendes q
 mdew som q
 medf.
 A.8.3.5.2.2. Beregning af partikelmassestrømmen
 Partikelemissionens strømningshastighed gennem cyklussen q
 mPM [g/h] beregnes som følger:
 a)
 For enkeltfiltermetoden
 (A.8-54)
 (A.8-55)
 (A.8-56)
 hvor:
 q
 mPM
 =
 partiklernes massestrømshastighed [g/h]
 m
 f
 =
 partikelmasse opsamlet gennem cyklus [mg]
 =
 gennemsnitlig ækvivalent strømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas på våd basis [kg/s]
 q
 medfi
 =
 ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/s]
 WF
 i
 =
 vægtet faktor for modus i [-]
 m
 sep
 =
 masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]
 m
 sepi
 =
 masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]
 N
 =
 antal målinger [-]
 b)
 For flerfiltermetoden
 (A.8-57)
 hvor:
 q
 mPMi
 =
 partikelmassestrømshastighed i modus i [g/h]
 m
 fi
 =
 partikelprøvemasse indsamlet i modus i [mg]
 q
 medfi
 =
 ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/s]
 m
 sepi
 =
 masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]
 PM-massen bestemmes for hele prøvecyklussen ved addition af gennemsnitsværdierne for de enkelte forløb i i prøvetagningsperioden.
 Partikelmassestrømhastigheden q
 mPM [g/h] eller q
 mPMi
 [g/h] man baggrundskorrigeres på følgende måde:
 a)
 For enkeltfiltermetoden
 (A.8-58)
 hvor:
 q
 mPM
 =
 partiklernes massestrømshastighed [g/h]
 m
 f
 =
 masse af opsamlede partikler [mg]
 m
 sep
 =
 masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve [kg]
 m
 f,d
 =
 masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft [mg]
 m
 d
 =
 masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver [kg]
 D
 i
 =
 fortyndingsfaktor ved modus i (jf. ligning (A.8-29) i punkt A.8.3.2.2.) [-]
 WF
 i
 =
 vægtet faktor for modus i [-]
 =
 gennemsnitlig ækvivalent strømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas på våd basis [kg/s]
 b)
 For flerfiltermetoden
 (A.8-59)
 hvor:
 q
 mPM
 =
 partiklernes massestrømshastighed [g/h]
 m
 fi
 =
 partikelprøvemasse indsamlet i modus i [mg]
 m
 f,d
 =
 masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft [mg]
 q
 medfi
 =
 ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/h]
 m
 sepi
 =
 masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve ved modus i [kg]
 m
 d
 =
 masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver [kg]


text:
D
 =
 fortyndingsfaktor (jf. ligning (A.8-29) i punkt A.8.3.2.2.)[-]
 =
 gennemsnitlig ækvivalent strømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas på våd basis [kg/s]
 Foretages flere end én måling, skal erstattes af.
 A.8.4. Cyklusdrift og specifikke emissioner
 A.8.4.1. Emission af forurenende luftarter
 A.8.4.1.1. Transient cyklus og RMC-cyklus
 Der henvises til punkt A.8.2.1 og A.8.3.1 for henholdsvis ufortyndet og fortyndet udstødningsgas. De resulterende værdier for effekt på P [kW] integreres gennem et prøveinterval. Det samlede arbejde W
 act [kWh] beregnes som følger:
 (A.8-60)
 hvor:
 P
 i
 =
 øjeblikkelig motoreffekt [kW]
 n
 i
 =
 øjeblikkelig motorhastighed [min-1]
 T
 i
 =
 øjeblikkeligt motordrejningsmoment [Nm]
 W
 act
 =
 faktisk udført arbejde i cyklussen [kWh]
 f
 =
 datafangsthastighed [Hz]
 N
 =
 antal målinger [-]
 De specifikke emissioner e
 gas [g/kWh] beregnes på følgende måder, afhængigt af typen af prøvecyklus.
 (A.8-61)
 hvor:
 m
 gas
 =
 emissionens samlede masse [g/test]
 W
 act
 =
 arbejde i cyklussen [kWh]
 I forbindelse med transient cyklus skal det endelige prøvningsresultat e
 gas [g/kWh] være et vægtet gennemsnit for koldstartsprøvning og varmstartprøvning ved hjælp af:
 (A.8-62)
 I tilfælde af sjælden (periodisk) regenerering af udstødningen (punkt 6.6.2) korrigeres de specifikke emissioner med den multiplikative justeringsfaktor k
 r (ligning (6-4)) eller med de to par separate additive justeringsfaktorer k
 Ur (opjusteringsfaktor, ligning (6-5)) og k
 Dr (nedjusteringsfaktor, ligning (6-6)).
 A.8.4.1.2. Stationær cyklus i diskret modus
 De specifikke emissioner e
 gas [g/kWh] beregnes som følger:
 (A.8-63)
 hvor:
 q
 mgas,i
 =
 emissionens gennemsnitlige massestrømshastighed ved modus i [g/h]
 P
 i
 =
 motoreffekt for modus i [kW] med (se punkt 6.3 og 7.7.1.2.)
 WF
 i
 =
 vægtet faktor for modus i [-]
 A.8.4.2. Partikelemissioner
 A.8.4.2.1. Transient cyklus og RMC-cyklus
 De specifikke partikelemissioner beregnes ved hjælp af ligningen (A.8-61), hvor e
 gas [g/kWh] og m
 gas [g/test] erstattes af henholdsvis e
 PM [g/kWh] og m
 PM [g/test]:
 (A.8-64)
 hvor:
 m
 PM
 =
 Partikeleissionens samlede masse, beregnet efter punkt A.8.3.5. (g/prøvning)
 W
 act
 =
 arbejde i cyklussen [kWh]
 Emissionerne ved den transiente sammensatte cyklus (dvs. koldfase og varmfase) beregnes som vist i punkt A.8.4.1.
 A.8.4.2.2. Stationær cyklus i diskret modus
 Den specifikke partikelemission e
 PM (g/kWh) beregnes på følgende måde:
 a)
 For enkeltfiltermetoden
 (A.8-65)
 hvor:
 Pi
 =
 motoreffekt for modus i [kW] med (se punkt 6.3 og 7.7.1.2.)
 WFi
 =
 vægtet faktor for modus i [-]
 q
 mPM
 =
 partiklernes massestrømshastighed [g/h]
 b)
 For flerfiltermetoden
 (A.8-66)
 hvor:
 Pi
 =
 motoreffekt for modus i [kW] med (se punkt 6.3 og 7.7.1.2.)
 WFi
 =
 vægtet faktor for modus i [-]
 q
 mPMi
 =
 partiklernes massestrømshastighed ved modus i [g/h]
 For enkeltfiltermetoden beregnes den effektive vægtningsfaktor WF
 ei for hver modus på følgende måde:
 (A.8-67)
 hvor:
 m
 sepi
 =
 masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]
 =
 gennemsnitlig ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s]
 q
 medf
 =
 ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas ved modus i [kg/s]
 m
 sep
 =
 masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve [kg].
 Den absolutte værdi af de effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,005 fra


text:
de i bilag 5 angivne vægtningsfaktorer.
 (1) Se indeks; f.eks.: for massestrøm af tør luft for brændstofmassestrøm osv.
 (2) Fortyndingsforhold rd i tillæg A.8 og DR i tillæg A.7: forskellige symboler, men samme betydning og samme ligninger. Fortyndingsfaktor D i tillæg A.8 og x
 dil i tillæg A.7: forskellige symboler, men samme fysiske betydning;
 ligning (A.7-47) viser forholdet mellem x
 dil og DR.
 (3) s. def. = skal defineres
 (4) I tillæg A.8 bestemmes indeksets betydning af den relevante mængde. F.eks. kan indekset "d" indikere tør basis som i "c
 d = koncentration i tør basis", fortyndingsluft som i "p
 d = mættet damptryk i fortyndingsluften" eller "k
 w,d = tør til våd korrektionsfaktor for fortyndingsluft", fortyndingsforhold som i "r
 d".
 (5) Henvisning til et brændstof med den kemiske formel CHαOεNδSγ
 (6) Henvisning til et brændstof med den kemiske formel CHαOβSγNδ
 (7) Opmærksomheden henledes på den forskellige betydning af symbolet β i de to tillæg om emissionsberegninger: I tillæg A.8 vedrører det et brændstof med den kemiske formel CHαSγNδOε(dvs. formlen CβHαSγNδOε, hvor β = 1, ved antagelse af et carbonatom pr. pr. molekyle), mens det i tillæg A.7 vedrører forholdet for oxygen-carbon med CHαOβSγNδ. Således svarer β i tillæg A.7 til ε i tillæg A.8.
 (8) Massebrøken w ledsaget af symbolet for kemisk komponent som et indeks.
 Tillæg A.8.1
 Kalibrering af fortyndet udstødningsstrøm (CVS)
 A.8.5. Kalibrering af CVS-systemet
 CVS-systemet skal kalibreres ved hjælp af en nøjagtig strømningsmåler og en strømningsbegrænser. Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger af forsnævringen, og systemets styreparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen.
 Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter, kalibreret turbinemeter.
 A.8.5.1. Fortrængningspumpe (PDP)
 Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende en kalibreringsventuri, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/s ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en specifik kombination af pumpeparametre. Den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen, bestemmes. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder.
 Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.
 Utætheder i forbindelser og rør mellem kalibreringsventurien og CVS-pumpen skal holdes på mindre end 0,3 % af det laveste strømningspunkt (højeste forsnævring og laveste PDP-hastighedspunkt).
 Luftgennemstrømningen (q
 VCVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V
 0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:
 (A.8-68)
 hvor:
 q
 VCVS
 =
 luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K), [m3/s]
 T
 =
 temperatur ved pumpeindgangen [K]
 p
 p
 =
 absolut tryk ved pumpeindgang [kPa]
 n
 =
 pumpehastighed [omdr./s]
 For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X
 0) [s/omdr.] mellem pumpehastighed, trykdifference mellem pumpeindgang og -afgang og absolut pumpeafgangstryk på følgende måde:
 (A.8-69)
 hvor:
 Δp
 p
 =
 trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang [kPa]
 p
 p
 =
 absolut afgangstryk ved pumpeudgang [kPa]
 n
 =
 pumpehastighed


text:
[omdr./s]
 Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på følgende måde:
 (A.8-70)
 idet D
 0 [m3/rev] og m [m3/s] er henholdsvis skæringspunkt og hældning og beskriver regressionslinjen.
 For et CVS-system med flere hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D
 0) skal stige med aftagende pumpeydelse.
 De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ± 0,5 % af den målte værdi af V
 0. Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede system tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.
 A.8.5.2. Venturi med kritisk strømning (CFV)
 Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af venturiens indgangstryk og –temperatur.
 For at bestemme området med kritisk strømning afsættes K
 v som funktion af venturiens indgangstryk. Ved kritisk (droslet) strømning vil K
 V have en forholdsvis konstant værdi. Når trykket aftager (vakuum øges) aftager venturiens drosselvirkning og K
 V mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.
 Luftgennemstrømningen (q
 VCVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:
 (A.8-71)
 hvor:
 q
 VSSV
 =
 luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K), [m3/s]
 T
 =
 temperatur ved venturiens indgang (K)
 p
 p
 =
 absolut tryk ved venturiens indgang [kPa]
 Gennemsnitsværdien K
 V og standardafvigelsen beregnes. Standardafvigelsen må ikke være over ± 0,3 % af gennemsnitsværdien af K
 v.
 A.8.5.3. Subsonisk venturi (SSV)
 Kalibrering af SSV bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og -temperatur, og af tryktabet mellem SST-indgangen og forsnævringen som vist i ligning (A.8-41).
 Luftgennemstrømningen (q
 VSSV) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Udladningskoefficienten beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:
 (A.8-72)
 hvor:
 A
 0
 =
 q
 VSSV
 =
 luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K), [m3/s]
 T
 in,V
 =
 temperatur ved venturiens indgang (K)
 d
 V
 =
 SVV-halsens diameter [mm]
 r
 p
 =
 [-]
 r
 D
 =
 SSV-halsens diameter, d
 V, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter D [-]
 For at bestemme området for subsonisk strømning optegnes C
 d som funktion af Reynolds-tallet Re ved SSV-halsen. Re ved SVV-halsen beregnes ved hjælp af følgende ligning:
 (A.8-73)
 hvor
 (A.8-74)
 hvor:
 A
 1
 =
 q
 VSSV
 =
 luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K), [m3/s]
 d
 V
 =
 SVV-halsens diameter [mm]
 μ
 =
 gassens absolutte eller dynamiske viskositet [kg/(m · s)]
 b
 =
 er 1,458 × 106 (empirisk konstant) [kg/(m · s · K0,5)]
 S
 =
 110,4 (empirisk konstant) [K]
 Da q
 VSSV er et input til Re-formelen, startes beregningerne med et indledende gæt af kalibreringsventuriens q
 VSSV eller C
 d og gentages, indtil q
 VSSV konvergerer. Konvergensmetoden


text:
skal være nøjagtig til 0,1 % af punkt eller bedre.
 For mindst 16 punkter i det subsoniske strømningsområde skal de værdier for C
 d, der beregnes ud fra tilnærmelsesligningen for den fremkomne kalibreringskurve, ligge inden for ± 0,5 % af den målte værdi for C
 d for hvert kalibreringspunkt.
 Tillæg A.8.2
 Forskydningskorrektion
 A.8.6. Beregningerne i dette tillæg foretages som beskrevet i tillæg A.7.2-A.7 til bilag 4B.
 (A.8-75)
 hvor:
 c
 idriftcor
 =
 koncentration korrigeret for forskydning [ppm]
 c
 refzero
 =
 nulstillingsgassens referencekoncentration, som normalt er nul, medmindre de andet er påvist [ppm]
 c
 refspan
 =
 justeringsgassens referencekoncentration [ppm]
 c
 prespan
 =
 gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen [ppm] forud for prøvning
 c
 postspan
 =
 gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen [ppm] forud efter prøvning
 c
 i eller
 =
 registreret, dvs. målt, koncentration under prøvning, før forskydningskorrektion [ppm]
 c
 prezero
 =
 gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen [ppm] forud for prøvning
 c
 postzero
 =
 gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen [ppm] forud efter prøvning
 BILAG 5
 PRØVNINGSCYKLUSSER
 1. Prøvningscyklusser
 1.1. Stationær prøvning i diskret modus
 a)
 For motorer med variabel hastighed følges følgende cyklus (1) bestående af 8 modi ved betjening af dynamometeret på testmotoren:
 Modus nr.
 Motorhastighed
 Drejningsmoment [%]
 Vægtningsfaktor
 1
 Nominel (2) eller reference (3)
 100
 0,15
 2
 Nominel (2) eller reference (3)
 75
 0,15
 3
 Nominel (2) eller reference (3)
 50
 0,15
 4
 Nominel (2) eller reference (3)
 10
 0,10
 5
 Middel
 100
 0,10
 6
 Middel
 75
 0,10
 7
 Middel
 50
 0,10
 8
 Tomgang
 —
 0,15
 b)
 For motorer med konstant hastighed følges følgende cyklus (4) bestående af 5 modi ved betjening af dynamometeret på testmotoren:
 Modus nr.
 Motorhastighed
 Drejningsmoment [%]
 Vægtningsfaktor
 1
 Mærke
 100
 0,05
 2
 Mærke
 75
 0,25
 3
 Mærke
 50
 0,30
 4
 Mærke
 25
 0,30
 5
 Mærke
 10
 0,10
 Belastningstallene er angivet som procent af drejningsmomentet svarende til den primæreffekt (5), der er til rådighed under en sekvens med varierende effekt og kan afgives i et ubegrænset antal timer årligt mellem de angivne vedligeholdelsesterminer og under de angivne omgivelsesbetingelser, når vedligeholdelse udføres som foreskrevet af fabrikanten.
 1.2. Stationær RMC-prøvning
 a)
 For motorer med variabel hastighed gælder følgende arbejdscyklus med 9-modi ved RMC-prøvning:
 RMC-modus
 Tid i modus [s]
 Motorhastighed (6), (8)
 Drejningsmoment (%) (7), (8)
 1a
 Stationær
 126
 Varm tomgang
 0
 1b
 Overgang
 20
 Lineær overgang (2)
 Lineær overgang
 2a
 Stationær
 159
 Middel
 100
 2b
 Overgang
 20
 Middel
 Lineær overgang
 3a
 Stationær
 160
 Middel
 50
 3b
 Overgang
 20
 Middel
 Lineær overgang
 4a
 Stationær
 162
 Middel
 75
 43b
 Overgang
 20
 Lineær overgang
 Lineær overgang
 5a
 Stationær
 246
 Mærke
 100
 5b
 Overgang
 20
 Mærke
 Lineær overgang
 6a
 Stationær
 164
 Mærke
 10
 6b
 Overgang
 20
 Mærke
 Lineær overgang
 7a
 Stationær
 248
 Mærke
 75
 7b
 Overgang
 20
 Mærke
 Lineær overgang
 8a
 Stationær
 247
 Mærke
 50
 8b
 Overgang
 20
 Lineær overgang
 Lineær overgang
 9
 Stationær
 128
 Varm tomgang
 0
 b)
 For motorer med konstant hastighed gælder følgende arbejdscyklus med 5-modi ved RMC-prøvning:
 RMC-modus
 Tid i modus [s]
 Motorhastighed
 Drejningsmoment (%) (9), (10)
 1a
 Stationær
 53
 Motorstyret
 100
 1b
 Overgang
 20
 Motorstyret
 Lineær overgang
 2a
 Stationær
 101
 Motorstyret
 10
 2b
 Overgang


text:
20
 Motorstyret
 Lineær overgang
 3a
 Stationær
 277
 Motorstyret
 75
 3b
 Overgang
 20
 Motorstyret
 Lineær overgang
 4a
 Stationær
 339
 Motorstyret
 25
 4b
 Overgang
 20
 Motorstyret
 Lineær overgang
 5
 Stationær
 350
 Motorstyret
 50
 1.3. Transient cyklus
 a)
 For motorer med variabel hastighed gælder følgende motordynamometerskema (variabel hastighed og variabel NRTC-dynamometerskemaet er vist grafisk nedenfor
 Tid
 s
 Norm. Hastig.
 %
 Norm. Moment.
 %
 1
 0
 0
 2
 0
 0
 3
 0
 0
 4
 0
 0
 5
 0
 0
 6
 0
 0
 7
 0
 0
 8
 0
 0
 9
 0
 0
 10
 0
 0
 11
 0
 0
 12
 0
 0
 13
 0
 0
 14
 0
 0
 15
 0
 0
 16
 0
 0
 17
 0
 0
 18
 0
 0
 19
 0
 0
 20
 0
 0
 21
 0
 0
 22
 0
 0
 23
 0
 0
 24
 1
 3
 25
 1
 3
 26
 1
 3
 27
 1
 3
 28
 1
 3
 29
 1
 3
 30
 1
 6
 31
 1
 6
 32
 2
 1
 33
 4
 13
 34
 7
 18
 35
 9
 21
 36
 17
 20
 37
 33
 42
 38
 57
 46
 39
 44
 33
 40
 31
 0
 41
 22
 27
 42
 33
 43
 43
 80
 49
 44
 105
 47
 45
 98
 70
 46
 104
 36
 47
 104
 65
 48
 96
 71
 49
 101
 62
 50
 102
 51
 51
 102
 50
 52
 102
 46
 53
 102
 41
 54
 102
 31
 55
 89
 2
 56
 82
 0
 57
 47
 1
 58
 23
 1
 59
 1
 3
 60
 1
 8
 61
 1
 3
 62
 1
 5
 63
 1
 6
 64
 1
 4
 65
 1
 4
 66
 0
 6
 67
 1
 4
 68
 9
 21
 69
 25
 56
 70
 64
 26
 71
 60
 31
 72
 63
 20
 73
 62
 24
 74
 64
 8
 75
 58
 44
 76
 65
 10
 77
 65
 12
 78
 68
 23
 79
 69
 30
 80
 71
 30
 81
 74
 15
 82
 71
 23
 83
 73
 20
 84
 73
 21
 85
 73
 19
 86
 70
 33
 87
 70
 34
 88
 65
 47
 89
 66
 47
 90
 64
 53
 91
 65
 45
 92
 66
 38
 93
 67
 49
 94
 69
 39
 95
 69
 39
 96
 66
 42
 97
 71
 29
 98
 75
 29
 99
 72
 23
 100
 74
 22
 101
 75
 24
 102
 73
 30
 103
 74
 24
 104
 77
 6
 105
 76
 12
 106
 74
 39
 107
 72
 30
 108
 75
 22
 109
 78
 64
 110
 102
 34
 111
 103
 28
 112
 103
 28
 113
 103
 19
 114
 103
 32
 115
 104
 25
 116
 103
 38
 117
 103
 39
 118
 103
 34
 119
 102
 44
 120
 103
 38
 121
 102
 43
 122
 103
 34
 123
 102
 41
 124
 103
 44
 125
 103
 37
 126
 103
 27
 127
 104
 13
 128
 104
 30
 129
 104
 19
 130
 103
 28
 131
 104
 40
 132
 104
 32
 133
 101
 63
 134
 102
 54
 135
 102
 52
 136
 102
 51
 137
 103
 40
 138
 104
 34
 139
 102
 36
 140
 104
 44
 141
 103
 44
 142
 104
 33
 143
 102
 27
 144
 103
 26
 145
 79
 53
 146
 51
 37
 147
 24


text:
23
 148
 13
 33
 149
 19
 55
 150
 45
 30
 151
 34
 7
 152
 14
 4
 153
 8
 16
 154
 15
 6
 155
 39
 47
 156
 39
 4
 157
 35
 26
 158
 27
 38
 159
 43
 40
 160
 14
 23
 161
 10
 10
 162
 15
 33
 163
 35
 72
 164
 60
 39
 165
 55
 31
 166
 47
 30
 167
 16
 7
 168
 0
 6
 169
 0
 8
 170
 0
 8
 171
 0
 2
 172
 2
 17
 173
 10
 28
 174
 28
 31
 175
 33
 30
 176
 36
 0
 177
 19
 10
 178
 1
 18
 179
 0
 16
 180
 1
 3
 181
 1
 4
 182
 1
 5
 183
 1
 6
 184
 1
 5
 185
 1
 3
 186
 1
 4
 187
 1
 4
 188
 1
 6
 189
 8
 18
 190
 20
 51
 191
 49
 19
 192
 41
 13
 193
 31
 16
 194
 28
 21
 195
 21
 17
 196
 31
 21
 197
 21
 8
 198
 0
 14
 199
 0
 12
 200
 3
 8
 201
 3
 22
 202
 12
 20
 203
 14
 20
 204
 16
 17
 205
 20
 18
 206
 27
 34
 207
 32
 33
 208
 41
 31
 209
 43
 31
 210
 37
 33
 211
 26
 18
 212
 18
 29
 213
 14
 51
 214
 13
 11
 215
 12
 9
 216
 15
 33
 217
 20
 25
 218
 25
 17
 219
 31
 29
 220
 36
 66
 221
 66
 40
 222
 50
 13
 223
 16
 24
 224
 26
 50
 225
 64
 23
 226
 81
 20
 227
 83
 11
 228
 79
 23
 229
 76
 31
 230
 68
 24
 231
 59
 33
 232
 59
 3
 233
 25
 7
 234
 21
 10
 235
 20
 19
 236
 4
 10
 237
 5
 7
 238
 4
 5
 239
 4
 6
 240
 4
 6
 241
 4
 5
 242
 7
 5
 243
 16
 28
 244
 28
 25
 245
 52
 53
 246
 50
 8
 247
 26
 40
 248
 48
 29
 249
 54
 39
 250
 60
 42
 251
 48
 18
 252
 54
 51
 253
 88
 90
 254
 103
 84
 255
 103
 85
 256
 102
 84
 257
 58
 66
 258
 64
 97
 259
 56
 80
 260
 51
 67
 261
 52
 96
 262
 63
 62
 263
 71
 6
 264
 33
 16
 265
 47
 45
 266
 43
 56
 267
 42
 27
 268
 42
 64
 269
 75
 74
 270
 68
 96
 271
 86
 61
 272
 66
 0
 273
 37
 0
 274
 45
 37
 275
 68
 96
 276
 80
 97
 277
 92
 96
 278
 90
 97
 279
 82
 96
 280
 94
 81
 281
 90
 85
 282
 96
 65
 283
 70
 96
 284
 55
 95
 285
 70
 96
 286
 79
 96
 287
 81
 71
 288
 71
 60
 289
 92
 65
 290
 82
 63
 291
 61
 47
 292
 52
 37
 293
 24
 0
 294
 20
 7
 295
 39
 48
 296
 39
 54
 297
 63
 58
 298
 53
 31
 299
 51
 24
 300
 48
 40
 301
 39
 0
 302
 35
 18
 303
 36
 16
 304
 29
 17
 305
 28
 21
 306
 31
 15
 307
 31
 10
 308
 43
 19
 309
 49
 63
 310
 78
 61
 311
 78
 46
 312
 66
 65
 313
 78
 97
 314


text:
84
 63
 315
 57
 26
 316
 36
 22
 317
 20
 34
 318
 19
 8
 319
 9
 10
 320
 5
 5
 321
 7
 11
 322
 15
 15
 323
 12
 9
 324
 13
 27
 325
 15
 28
 326
 16
 28
 327
 16
 31
 328
 15
 20
 329
 17
 0
 330
 20
 34
 331
 21
 25
 332
 20
 0
 333
 23
 25
 334
 30
 58
 335
 63
 96
 336
 83
 60
 337
 61
 0
 338
 26
 0
 339
 29
 44
 340
 68
 97
 341
 80
 97
 342
 88
 97
 343
 99
 88
 344
 102
 86
 345
 100
 82
 346
 74
 79
 347
 57
 79
 348
 76
 97
 349
 84
 97
 350
 86
 97
 351
 81
 98
 352
 83
 83
 353
 65
 96
 354
 93
 72
 355
 63
 60
 356
 72
 49
 357
 56
 27
 358
 29
 0
 359
 18
 13
 360
 25
 11
 361
 28
 24
 362
 34
 53
 363
 65
 83
 364
 80
 44
 365
 77
 46
 366
 76
 50
 367
 45
 52
 368
 61
 98
 369
 61
 69
 370
 63
 49
 371
 32
 0
 372
 10
 8
 373
 17
 7
 374
 16
 13
 375
 11
 6
 376
 9
 5
 377
 9
 12
 378
 12
 46
 379
 15
 30
 380
 26
 28
 381
 13
 9
 382
 16
 21
 383
 24
 4
 384
 36
 43
 385
 65
 85
 386
 78
 66
 387
 63
 39
 388
 32
 34
 389
 46
 55
 390
 47
 42
 391
 42
 39
 392
 27
 0
 393
 14
 5
 394
 14
 14
 395
 24
 54
 396
 60
 90
 397
 53
 66
 398
 70
 48
 399
 77
 93
 400
 79
 67
 401
 46
 65
 402
 69
 98
 403
 80
 97
 404
 74
 97
 405
 75
 98
 406
 56
 61
 407
 42
 0
 408
 36
 32
 409
 34
 43
 410
 68
 83
 411
 102
 48
 412
 62
 0
 413
 41
 39
 414
 71
 86
 415
 91
 52
 416
 89
 55
 417
 89
 56
 418
 88
 58
 419
 78
 69
 420
 98
 39
 421
 64
 61
 422
 90
 34
 423
 88
 38
 424
 97
 62
 425
 100
 53
 426
 81
 58
 427
 74
 51
 428
 76
 57
 429
 76
 72
 430
 85
 72
 431
 84
 60
 432
 83
 72
 433
 83
 72
 434
 86
 72
 435
 89
 72
 436
 86
 72
 437
 87
 72
 438
 88
 72
 439
 88
 71
 440
 87
 72
 441
 85
 71
 442
 88
 72
 443
 88
 72
 444
 84
 72
 445
 83
 73
 446
 77
 73
 447
 74
 73
 448
 76
 72
 449
 46
 77
 450
 78
 62
 451
 79
 35
 452
 82
 38
 453
 81
 41
 454
 79
 37
 455
 78
 35
 456
 78
 38
 457
 78
 46
 458
 75
 49
 459
 73
 50
 460
 79
 58
 461
 79
 71
 462
 83
 44
 463
 53
 48
 464
 40
 48
 465
 51
 75
 466
 75
 72
 467
 89
 67
 468
 93
 60
 469
 89
 73
 470
 86
 73
 471
 81
 73
 472
 78
 73
 473
 78
 73
 474
 76
 73
 475
 79
 73
 476
 82
 73
 477
 86
 73
 478
 88
 72
 479
 92
 71
 480
 97
 54


text:
481
 73
 43
 482
 36
 64
 483
 63
 31
 484
 78
 1
 485
 69
 27
 486
 67
 28
 487
 72
 9
 488
 71
 9
 489
 78
 36
 490
 81
 56
 491
 75
 53
 492
 60
 45
 493
 50
 37
 494
 66
 41
 495
 51
 61
 496
 68
 47
 497
 29
 42
 498
 24
 73
 499
 64
 71
 500
 90
 71
 501
 100
 61
 502
 94
 73
 503
 84
 73
 504
 79
 73
 505
 75
 72
 506
 78
 73
 507
 80
 73
 508
 81
 73
 509
 81
 73
 510
 83
 73
 511
 85
 73
 512
 84
 73
 513
 85
 73
 514
 86
 73
 515
 85
 73
 516
 85
 73
 517
 85
 72
 518
 85
 73
 519
 83
 73
 520
 79
 73
 521
 78
 73
 522
 81
 73
 523
 82
 72
 524
 94
 56
 525
 66
 48
 526
 35
 71
 527
 51
 44
 528
 60
 23
 529
 64
 10
 530
 63
 14
 531
 70
 37
 532
 76
 45
 533
 78
 18
 534
 76
 51
 535
 75
 33
 536
 81
 17
 537
 76
 45
 538
 76
 30
 539
 80
 14
 540
 71
 18
 541
 71
 14
 542
 71
 11
 543
 65
 2
 544
 31
 26
 545
 24
 72
 546
 64
 70
 547
 77
 62
 548
 80
 68
 549
 83
 53
 550
 83
 50
 551
 83
 50
 552
 85
 43
 553
 86
 45
 554
 89
 35
 555
 82
 61
 556
 87
 50
 557
 85
 55
 558
 89
 49
 559
 87
 70
 560
 91
 39
 561
 72
 3
 562
 43
 25
 563
 30
 60
 564
 40
 45
 565
 37
 32
 566
 37
 32
 567
 43
 70
 568
 70
 54
 569
 77
 47
 570
 79
 66
 571
 85
 53
 572
 83
 57
 573
 86
 52
 574
 85
 51
 575
 70
 39
 576
 50
 5
 577
 38
 36
 578
 30
 71
 579
 75
 53
 580
 84
 40
 581
 85
 42
 582
 86
 49
 583
 86
 57
 584
 89
 68
 585
 99
 61
 586
 77
 29
 587
 81
 72
 588
 89
 69
 589
 49
 56
 590
 79
 70
 591
 104
 59
 592
 103
 54
 593
 102
 56
 594
 102
 56
 595
 103
 61
 596
 102
 64
 597
 103
 60
 598
 93
 72
 599
 86
 73
 600
 76
 73
 601
 59
 49
 602
 46
 22
 603
 40
 65
 604
 72
 31
 605
 72
 27
 606
 67
 44
 607
 68
 37
 608
 67
 42
 609
 68
 50
 610
 77
 43
 611
 58
 4
 612
 22
 37
 613
 57
 69
 614
 68
 38
 615
 73
 2
 616
 40
 14
 617
 42
 38
 618
 64
 69
 619
 64
 74
 620
 67
 73
 621
 65
 73
 622
 68
 73
 623
 65
 49
 624
 81
 0
 625
 37
 25
 626
 24
 69
 627
 68
 71
 628
 70
 71
 629
 76
 70
 630
 71
 72
 631
 73
 69
 632
 76
 70
 633
 77
 72
 634
 77
 72
 635
 77
 72
 636
 77
 70
 637
 76
 71
 638
 76
 71
 639
 77
 71
 640
 77
 71
 641
 78
 70
 642
 77
 70
 643
 77
 71
 644
 79
 72
 645
 78
 70
 646
 80
 70
 647
 82


text:
71
 648
 84
 71
 649
 83
 71
 650
 83
 73
 651
 81
 70
 652
 80
 71
 653
 78
 71
 654
 76
 70
 655
 76
 70
 656
 76
 71
 657
 79
 71
 658
 78
 71
 659
 81
 70
 660
 83
 72
 661
 84
 71
 662
 86
 71
 663
 87
 71
 664
 92
 72
 665
 91
 72
 666
 90
 71
 667
 90
 71
 668
 91
 71
 669
 90
 70
 670
 90
 72
 671
 91
 71
 672
 90
 71
 673
 90
 71
 674
 92
 72
 675
 93
 69
 676
 90
 70
 677
 93
 72
 678
 91
 70
 679
 89
 71
 680
 91
 71
 681
 90
 71
 682
 90
 71
 683
 92
 71
 684
 91
 71
 685
 93
 71
 686
 93
 68
 687
 98
 68
 688
 98
 67
 689
 100
 69
 690
 99
 68
 691
 100
 71
 692
 99
 68
 693
 100
 69
 694
 102
 72
 695
 101
 69
 696
 100
 69
 697
 102
 71
 698
 102
 71
 699
 102
 69
 700
 102
 71
 701
 102
 68
 702
 100
 69
 703
 102
 70
 704
 102
 68
 705
 102
 70
 706
 102
 72
 707
 102
 68
 708
 102
 69
 709
 100
 68
 710
 102
 71
 711
 101
 64
 712
 102
 69
 713
 102
 69
 714
 101
 69
 715
 102
 64
 716
 102
 69
 717
 102
 68
 718
 102
 70
 719
 102
 69
 720
 102
 70
 721
 102
 70
 722
 102
 62
 723
 104
 38
 724
 104
 15
 725
 102
 24
 726
 102
 45
 727
 102
 47
 728
 104
 40
 729
 101
 52
 730
 103
 32
 731
 102
 50
 732
 103
 30
 733
 103
 44
 734
 102
 40
 735
 103
 43
 736
 103
 41
 737
 102
 46
 738
 103
 39
 739
 102
 41
 740
 103
 41
 741
 102
 38
 742
 103
 39
 743
 102
 46
 744
 104
 46
 745
 103
 49
 746
 102
 45
 747
 103
 42
 748
 103
 46
 749
 103
 38
 750
 102
 48
 751
 103
 35
 752
 102
 48
 753
 103
 49
 754
 102
 48
 755
 102
 46
 756
 103
 47
 757
 102
 49
 758
 102
 42
 759
 102
 52
 760
 102
 57
 761
 102
 55
 762
 102
 61
 763
 102
 61
 764
 102
 58
 765
 103
 58
 766
 102
 59
 767
 102
 54
 768
 102
 63
 769
 102
 61
 770
 103
 55
 771
 102
 60
 772
 102
 72
 773
 103
 56
 774
 102
 55
 775
 102
 67
 776
 103
 56
 777
 84
 42
 778
 48
 7
 779
 48
 6
 780
 48
 6
 781
 48
 7
 782
 48
 6
 783
 48
 7
 784
 67
 21
 785
 105
 59
 786
 105
 96
 787
 105
 74
 788
 105
 66
 789
 105
 62
 790
 105
 66
 791
 89
 41
 792
 52
 5
 793
 48
 5
 794
 48
 7
 795
 48
 5
 796
 48
 6
 797
 48
 4
 798
 52
 6
 799
 51
 5
 800
 51
 6
 801
 51
 6
 802
 52
 5
 803
 52
 5
 804
 57
 44
 805
 98
 90
 806
 105
 94
 807
 105
 100
 808
 105
 98
 809
 105
 95
 810
 105
 96
 811
 105
 92
 812
 104
 97
 813
 100
 85
 814


text:
94
 74
 815
 87
 62
 816
 81
 50
 817
 81
 46
 818
 80
 39
 819
 80
 32
 820
 81
 28
 821
 80
 26
 822
 80
 23
 823
 80
 23
 824
 80
 20
 825
 81
 19
 826
 80
 18
 827
 81
 17
 828
 80
 20
 829
 81
 24
 830
 81
 21
 831
 80
 26
 832
 80
 24
 833
 80
 23
 834
 80
 22
 835
 81
 21
 836
 81
 24
 837
 81
 24
 838
 81
 22
 839
 81
 22
 840
 81
 21
 841
 81
 31
 842
 81
 27
 843
 80
 26
 844
 80
 26
 845
 81
 25
 846
 80
 21
 847
 81
 20
 848
 83
 21
 849
 83
 15
 850
 83
 12
 851
 83
 9
 852
 83
 8
 853
 83
 7
 854
 83
 6
 855
 83
 6
 856
 83
 6
 857
 83
 6
 858
 83
 6
 859
 76
 5
 860
 49
 8
 861
 51
 7
 862
 51
 20
 863
 78
 52
 864
 80
 38
 865
 81
 33
 866
 83
 29
 867
 83
 22
 868
 83
 16
 869
 83
 12
 870
 83
 9
 871
 83
 8
 872
 83
 7
 873
 83
 6
 874
 83
 6
 875
 83
 6
 876
 83
 6
 877
 83
 6
 878
 59
 4
 879
 50
 5
 880
 51
 5
 881
 51
 5
 882
 51
 5
 883
 50
 5
 884
 50
 5
 885
 50
 5
 886
 50
 5
 887
 50
 5
 888
 51
 5
 889
 51
 5
 890
 51
 5
 891
 63
 50
 892
 81
 34
 893
 81
 25
 894
 81
 29
 895
 81
 23
 896
 80
 24
 897
 81
 24
 898
 81
 28
 899
 81
 27
 900
 81
 22
 901
 81
 19
 902
 81
 17
 903
 81
 17
 904
 81
 17
 905
 81
 15
 906
 80
 15
 907
 80
 28
 908
 81
 22
 909
 81
 24
 910
 81
 19
 911
 81
 21
 912
 81
 20
 913
 83
 26
 914
 80
 63
 915
 80
 59
 916
 83
 100
 917
 81
 73
 918
 83
 53
 919
 80
 76
 920
 81
 61
 921
 80
 50
 922
 81
 37
 923
 82
 49
 924
 83
 37
 925
 83
 25
 926
 83
 17
 927
 83
 13
 928
 83
 10
 929
 83
 8
 930
 83
 7
 931
 83
 7
 932
 83
 6
 933
 83
 6
 934
 83
 6
 935
 71
 5
 936
 49
 24
 937
 69
 64
 938
 81
 50
 939
 81
 43
 940
 81
 42
 941
 81
 31
 942
 81
 30
 943
 81
 35
 944
 81
 28
 945
 81
 27
 946
 80
 27
 947
 81
 31
 948
 81
 41
 949
 81
 41
 950
 81
 37
 951
 81
 43
 952
 81
 34
 953
 81
 31
 954
 81
 26
 955
 81
 23
 956
 81
 27
 957
 81
 38
 958
 81
 40
 959
 81
 39
 960
 81
 27
 961
 81
 33
 962
 80
 28
 963
 81
 34
 964
 83
 72
 965
 81
 49
 966
 81
 51
 967
 80
 55
 968
 81
 48
 969
 81
 36
 970
 81
 39
 971
 81
 38
 972
 80
 41
 973
 81
 30
 974
 81
 23
 975
 81
 19
 976
 81
 25
 977
 81
 29
 978
 83
 47
 979
 81
 90
 980
 81
 75


text:
981
 80
 60
 982
 81
 48
 983
 81
 41
 984
 81
 30
 985
 80
 24
 986
 81
 20
 987
 81
 21
 988
 81
 29
 989
 81
 29
 990
 81
 27
 991
 81
 23
 992
 81
 25
 993
 81
 26
 994
 81
 22
 995
 81
 20
 996
 81
 17
 997
 81
 23
 998
 83
 65
 999
 81
 54
 1 000
 81
 50
 1 001
 81
 41
 1 002
 81
 35
 1 003
 81
 37
 1 004
 81
 29
 1 005
 81
 28
 1 006
 81
 24
 1 007
 81
 19
 1 008
 81
 16
 1 009
 80
 16
 1 010
 83
 23
 1 011
 83
 17
 1 012
 83
 13
 1 013
 83
 27
 1 014
 81
 58
 1 015
 81
 60
 1 016
 81
 46
 1 017
 80
 41
 1 018
 80
 36
 1 019
 81
 26
 1 020
 86
 18
 1 021
 82
 35
 1 022
 79
 53
 1 023
 82
 30
 1 024
 83
 29
 1 025
 83
 32
 1 026
 83
 28
 1 027
 76
 60
 1 028
 79
 51
 1 029
 86
 26
 1 030
 82
 34
 1 031
 84
 25
 1 032
 86
 23
 1 033
 85
 22
 1 034
 83
 26
 1 035
 83
 25
 1 036
 83
 37
 1 037
 84
 14
 1 038
 83
 39
 1 039
 76
 70
 1 040
 78
 81
 1 041
 75
 71
 1 042
 86
 47
 1 043
 83
 35
 1 044
 81
 43
 1 045
 81
 41
 1 046
 79
 46
 1 047
 80
 44
 1 048
 84
 20
 1 049
 79
 31
 1 050
 87
 29
 1 051
 82
 49
 1 052
 84
 21
 1 053
 82
 56
 1 054
 81
 30
 1 055
 85
 21
 1 056
 86
 16
 1 057
 79
 52
 1 058
 78
 60
 1 059
 74
 55
 1 060
 78
 84
 1 061
 80
 54
 1 062
 80
 35
 1 063
 82
 24
 1 064
 83
 43
 1 065
 79
 49
 1 066
 83
 50
 1 067
 86
 12
 1 068
 64
 14
 1 069
 24
 14
 1 070
 49
 21
 1 071
 77
 48
 1 072
 103
 11
 1 073
 98
 48
 1 074
 101
 34
 1 075
 99
 39
 1 076
 103
 11
 1 077
 103
 19
 1 078
 103
 7
 1 079
 103
 13
 1 080
 103
 10
 1 081
 102
 13
 1 082
 101
 29
 1 083
 102
 25
 1 084
 102
 20
 1 085
 96
 60
 1 086
 99
 38
 1 087
 102
 24
 1 088
 100
 31
 1 089
 100
 28
 1 090
 98
 3
 1 091
 102
 26
 1 092
 95
 64
 1 093
 102
 23
 1 094
 102
 25
 1 095
 98
 42
 1 096
 93
 68
 1 097
 101
 25
 1 098
 95
 64
 1 099
 101
 35
 1 100
 94
 59
 1 101
 97
 37
 1 102
 97
 60
 1 103
 93
 98
 1 104
 98
 53
 1 105
 103
 13
 1 106
 103
 11
 1 107
 103
 11
 1 108
 103
 13
 1 109
 103
 10
 1 110
 103


text:
10
 1 111
 103
 11
 1 112
 103
 10
 1 113
 103
 10
 1 114
 102
 18
 1 115
 102
 31
 1 116
 101
 24
 1 117
 102
 19
 1 118
 103
 10
 1 119
 102
 12
 1 120
 99
 56
 1 121
 96
 59
 1 122
 74
 28
 1 123
 66
 62
 1 124
 74
 29
 1 125
 64
 74
 1 126
 69
 40
 1 127
 76
 2
 1 128
 72
 29
 1 129
 66
 65
 1 130
 54
 69
 1 131
 69
 56
 1 132
 69
 40
 1 133
 73
 54
 1 134
 63
 92
 1 135
 61
 67
 1 136
 72
 42
 1 137
 78
 2
 1 138
 76
 34
 1 139
 67
 80
 1 140
 70
 67
 1 141
 53
 70
 1 142
 72
 65
 1 143
 60
 57
 1 144
 74
 29
 1 145
 69
 31
 1 146
 76
 1
 1 147
 74
 22
 1 148
 72
 52
 1 149
 62
 96
 1 150
 54
 72
 1 151
 72
 28
 1 152
 72
 35
 1 153
 64
 68
 1 154
 74
 27
 1 155
 76
 14
 1 156
 69
 38
 1 157
 66
 59
 1 158
 64
 99
 1 159
 51
 86
 1 160
 70
 53
 1 161
 72
 36
 1 162
 71
 47
 1 163
 70
 42
 1 164
 67
 34
 1 165
 74
 2
 1 166
 75
 21
 1 167
 74
 15
 1 168
 75
 13
 1 169
 76
 10
 1 170
 75
 13
 1 171
 75
 10
 1 172
 75
 7
 1 173
 75
 13
 1 174
 76
 8
 1 175
 76
 7
 1 176
 67
 45
 1 177
 75
 13
 1 178
 75
 12
 1 179
 73
 21
 1 180
 68
 46
 1 181
 74
 8
 1 182
 76
 11
 1 183
 76
 14
 1 184
 74
 11
 1 185
 74
 18
 1 186
 73
 22
 1 187
 74
 20
 1 188
 74
 19
 1 189
 70
 22
 1 190
 71
 23
 1 191
 73
 19
 1 192
 73
 19
 1 193
 72
 20
 1 194
 64
 60
 1 195
 70
 39
 1 196
 66
 56
 1 197
 68
 64
 1 198
 30
 68
 1 199
 70
 38
 1 200
 66
 47
 1 201
 76
 14
 1 202
 74
 18
 1 203
 69
 46
 1 204
 68
 62
 1 205
 68
 62
 1 206
 68
 62
 1 207
 68
 62
 1 208
 68
 62
 1 209
 68
 62
 1 210
 54
 50
 1 211
 41
 37
 1 212
 27
 25
 1 213
 14
 12
 1 214
 0
 0
 1 215
 0
 0
 1 216
 0
 0
 1 217
 0
 0
 1 218
 0
 0
 1 219
 0
 0
 1 220
 0
 0
 1 221
 0
 0
 1 222
 0
 0
 1 223
 0
 0
 1 224
 0
 0
 1 225
 0
 0
 1 226
 0
 0
 1 227
 0
 0
 1 228
 0
 0
 1 229
 0
 0
 1 230
 0
 0
 1 231
 0
 0
 1 232
 0
 0
 1 233
 0
 0
 1 234
 0
 0
 1 235
 0


text:
0
 1 236
 0
 0
 1 237
 0
 0
 1 238
 0
 0
 NRTC-dynamometerskemaet er vist grafisk nedenfor
 (1) Identisk med C1-cyklus som beskrevet i punkt 8.3 i standarden ISO 8178-4:2007 (corr. 2008).
 (2) Denormaliseringshastighed (n
 denorm) skal anvendes i stedet for mærkehastighed for motorer, der prøves i henhold til bilag 4B og er defineret i punkt 7.7.1.1 i bilag 4B. I dette tilfælde anvendes (n
 denorm) også i stedet for nominel hastighed ved fastsættelse af middelhastigheden.
 (3) Referencehastighed gælder kun valgfrit for motorer, der prøves i henhold til bilag 4A og er defineret i punkt 4.3.1 i bilag 4A.
 (4) Identisk med D2-cyklus som beskrevet i punkt 8.4 i standarden ISO 8178-4:2007 (corr. 2008).
 (5) For nærmere forståelse af definitionen på primæreffekt henvises til figur 2 i ISO 8528-1:2005.
 (6) Hastighedsudtryk som anvendt i fodnoten af den stationære prøvning i diskret modus.
 (7) Drejningsmomentet står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.
 (8) Progression fra en modus til den næste inden for en 20 s overgangsfase. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling, og der vælges samtidigt en tilsvarende lineær progression for motorhastigheden, hvis der forekommer hastighedsændringer.
 (9) %-drejningsmomentet er i forhold til det maksimale drejningsmoment.
 (10) Progression fra en modus til den næste inden for en 20 s overgangsfase. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling.
 BILAG 6
 Tekniske specifikationer for referencebrændstof, som foreskrives til godkendelsesprøvning og til kontrol produktionens overensstemmelse
 (1)
 Tabel 1
 For effektområde D-G
 Grænseværdier og enheder (2), (3)
 Prøvningsmetode
 Cetantal (5)
 min. 45 (8)
 maks. 50
 ISO 5165
 Massefylde ved 15 °C
 min. 835 kg/m3
 min. 845 kg/m3
 (11)
 ISO 3675, ASTM D4052
 Destillation (4) 95 % punkt
 maks. 370 °C
 ISO 3405
 Viskositet ved 40 °C
 Min. 2,5 mm2/s
 Maks. 3,5 mm2/s
 ISO 3104
 Svovlindhold
 Min. 0,1 % masse (10)
 Maks. 0,2 % masse (9)
 ISO 8754, EN 24260
 Flammepunkt
 Min. 55 °C
 ISO 2719
 CFPP
 Min.-
 Maks. +5 °C
 EN 116
 Kobberkorrosion
 Maks. 1
 ISO 2160
 Carbonrest efter Conradson
 (10 % destillationsrest)
 Maks. 0,3 % masse
 ISO 10370
 Askeindhold
 Maks. 0,01 % masse
 ASTM D482 (12)
 Vandindhold
 Maks. 0,05 % masse
 ASTM D95, D1744
 Syretal (stærk syre)
 Min. 0,20 mg KOH/g
 Oxidationsstabilitet (6)
 Maks. 2,5 mg/100 ml
 ASTM D2274
 Tilsætningsstoffer (7)
 Tabel 2
 For effektområde H-K
 Parameter
 Enhed
 Grænseværdier (13)
 Prøvningsmetode
 min.
 maks.
 Cetantal (14)
 52,0
 54,0
 EN-ISO 5165
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 833
 837
 EN-ISO 3675
 Destillation:
 50 %-punkt
 °C
 245
 —
 EN-ISO 3405
 95 %-punkt
 °C
 345
 350
 EN-ISO 3405
 —
 Slutkogepunkt
 °C
 —
 370
 EN-ISO 3405
 Flammepunkt
 °C
 55
 —
 EN 22719
 CFPP
 °C
 —
 –5
 EN 116
 Viskositet ved 40 °C
 mm2/s
 2,5
 3,5
 EN-ISO 3104
 Polycykliske aromatiske kulbrinter
 % m/m
 3,0
 6,0
 IP 391
 Svovlindhold (15)
 mg/kg
 —
 300
 ASTM D 5453
 Kobberkorrosion
 —
 klasse 1
 EN-ISO 2160
 Carbonrest efter Conradson
 (10 % DR)
 % m/m
 —
 0,2
 EN-ISO 10370
 Askeindhold
 % m/m
 —
 0,01
 EN-ISO 6245
 Vandindhold
 % m/m
 —


text:
0,05
 EN-ISO 12937
 Syretal (stærk syre)
 mg KOH/g
 —
 0,02
 ASTM D 974
 Oxidationsstabilitet (16)
 mg/ml
 —
 0,025
 EN-ISO 12205
 Tabel 3
 For effektområder L-P og Q-R
 Parameter
 Enhed
 Grænseværdier (17)
 Prøvningsmetode
 min.
 maks.
 Cetantal (18)
 54,0
 EN-ISO 5165
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 833
 865
 EN-ISO 3675
 Destillation:
 50 %-punkt
 °C
 245
 —
 EN-ISO 3405
 95 %-punkt
 °C
 345
 350
 EN-ISO 3405
 —
 Slutkogepunkt
 °C
 —
 370
 EN-ISO 3405
 Flammepunkt
 °C
 55
 —
 EN 22719
 CFPP
 °C
 —
 –5
 EN 116
 Viskositet ved 40 °C
 mm2/s
 2,3
 3,3
 EN-ISO 3104
 Polycykliske aromatiske kulbrinter
 % m/m
 3,0
 6,0
 IP 391
 Svovlindhold (19)
 mg/kg
 —
 10
 ASTM D 5453
 Kobberkorrosion
 —
 klasse 1
 EN-ISO 2160
 Carbonrest efter Conradson
 (10 % DR)
 % m/m
 —
 0,2
 EN-ISO 10370
 Askeindhold
 % m/m
 —
 0,01
 EN-ISO 6245
 Vandindhold
 % m/m
 —
 0,02
 EN-ISO 12937
 Syretal (stærk syre)
 mg KOH/g
 —
 0,02
 ASTM D 974
 Oxidationsstabilitet (20)
 mg/ml
 —
 0,025
 EN-ISO 12205
 Smøreevne (diameter af HFRR slidmærke ved 60 °C)
 μm
 —
 400
 CEC F-06-A-96
 FAME
 Ikke tilladt
 (1) Alle brændstoffets specifikationer og grænseværdier skal løbende revurderes på baggrund af markedsudviklingen.
 (2) Hvis en motors eller et køretøjs termiske virkningsgrad skal beregnes, kan brændstoffets brændværdi beregnes af:
 hvor:
 d er massefylden ved 15 °C
 x er vandindholdet i massebrøk (%/100)
 y er askeindholdet i massebrøk (%/100)
 s er svovlindholdet i massebrøk (%/100)
 (3) De i specifikationerne anførte værdier er "sande værdier". Ved fastsættelse af deres grænseværdier er retningslinjerne i ASTM D3244 om "fastlæggelse af grundlaget for bestemmelse af olieprodukters kvalitet" blevet anvendt, og ved fastsættelse af en minimumsværdi er der taget udgangspunkt i en minimumsforskel på 2R over nul; ved fastsættelsen af maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).
 Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimalværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimal- og minimalværdier. Skulle det blive nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder specifikationen, anvendes ASTM D3244.
 (4) Tallene viser de fordampede mængder (% genvinding + % tab).
 (5) Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ASTM D3244 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.
 (6) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.
 (7) Dette brændstof skal være baseret på straight-run og krakdestillater af kulbrinter; afsvovling er tilladt. Det må ikke indeholde metaladditiver eller cetanforbedrende additiver.
 (8) Lavere værdier er tilladt, i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs cetantal skal angives i rapporten.
 (9) Højere værdier er tilladt, i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs svovlindhold skal registreres.
 (10) Revurderes løbende på baggrund af markedstendenserne. Når ansøgeren anmoder om en førstegangsgodkendelse af en motor, tillades på ansøgerens anmodning et mindste svovlindhold


text:
på 0,050 % (mindst 0,03 masseprocent), og den målte partikelkoncentration skal i så fald korrigeres opad til den gennemsnitsværdi, der nominelt er angivet for brændstoffets svovlindhold (0,15 % masseprocent) efter nedenstående ligning:
 hvor:
 PTadj
 =
 justeret PT-værdi (g/kWh)
 PT
 =
 målt vægtet specifik emissionsværdi for partikelemission (g/kWh)
 SFC
 =
 vægtet specifikt brændstofforbrug (g/kWh) beregnet efter nedenstående formel
 NSLF
 =
 gennemsnitligt nominelt svovlindhold i massebrøk (dvs. 0,15 %/100)
 FSF
 =
 brændstoffets svovlindhold i massebrøk (%/100)
 Ligning til beregning af vægtet specifikt brændstofforbrug:
 hvor:
 Med henblik på vurdering af produktionens overensstemmelse i henhold til punkt 7.4.2 skal forskrifterne opfyldes ved anvendelse af referencebrændstof, som ikke afviger fra minimums-/maksimumsniveauet på 0,1/0,2 masseprocent.
 (11) Højere værdier er tilladt (op til 855 kg/m3), i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs massefylde skal registreres. Med henblik på vurdering af produktionens overensstemmelse i henhold til punkt 7.4.2 skal forskrifterne opfyldes ved anvendelse af referencebrændstof, som ikke afviger fra minimums-/maksimumsniveauet på 835/845 kg/m3.
 (12) Erstattes med EN/ISO 6245 med virkning fra vedtagelsesdatoen.
 (13) De i specifikationerne anførte værdier er "sande værdier". Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. Ved fastsættelsen af maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).
 Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (14) Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.
 (15) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til prøvningen, indberettes.
 (16) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.
 (17) De i specifikationerne anførte værdier er "sande værdier". Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. ved fastsættelsen af maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).
 Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (18) Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259


text:
imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.
 (19) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type I-prøvning, angives.
 (20) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.
 BILAG 7
 MONTERINGSFORSKRIFTER FOR UDSTYR OG TILBEHØR
 Nummer
 Tilbehør og udstyr
 Monteres ved emissionsprøvning
 1
 Indsugningssystem
 Indsugningsmanifold
 Ja
 System til kontrol med emission fra krumtaphus
 Ja
 Luftflowmeter
 Ja
 Luftfilter
 Ja (1)
 Indsugningslyddæmper
 Ja (1)
 Forvarmning af indsugningsmanifold
 Ja, standardudstyr. Stilles om muligt i gunstigste position
 2
 Udstødningssystem
 Efterbehandling af udstødningen
 Ja
 Udstødningsmanifold
 Ja
 Tilslutningsrør
 Ja (2)
 Lydpotte
 Ja (2)
 Udstødningsrør
 Ja (2)
 Udstødningsbremse
 Nej (3)
 Tryklader
 Ja
 3
 Brændstoftilførselspumpe
 Ja (4)
 4
 Brændstofindsprøjtningsudstyr
 Forfilter
 Ja
 Filter
 Ja
 Pumpe
 Ja
 Højtryksrør
 Ja
 Injektor
 Ja
 Elektronisk styreenhed, sensorer, osv.
 Ja
 Regulator/styresystem
 Ja
 Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser
 Ja
 5
 Væskekøling
 Køler
 Nej
 Ventilator
 Nej
 Ventilatorskærm
 Nej
 Vandpumpe
 Ja (5)
 Termostat
 Ja (6)
 6
 Luftkøling
 Ventilatorskærm
 Nej (7)
 Ventilator eller blæser Nej.
 Nej (7)
 Temperaturreguleringsenhed
 Nej
 7
 Elektrisk anlæg
 Elværk
 Ja (8)
 8
 Trykladeudstyr
 Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningen
 Ja
 Ladeluftkøler
 Ja (7), (9)
 Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet)
 Nej (7)
 Kontrolsystem for kølervæskegennemstrømning
 Ja
 9
 Hjælpeventilator til prøvebænk
 Ja, om nødvendigt.
 10
 Enhed til forureningsbegrænsning
 Ja
 11
 Standardudstyr
 Ja eller prøvebænksudstyr (10)
 12
 Smøreoliepumpe
 Ja
 13
 Visse former for hjælpeudstyr, hvis definition er knyttet til maskinens drift, og som kan monteres på motoren, afmonteres før prøvningen.
 Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:
 i)
 luftkompressor til bremser
 ii)
 pumpe til servostyring
 iii)
 pumpe til affjedringssystem
 iv)
 klimaanlæg.
 Nej
 (1) Det komplette indsugningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 i)
 når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten
 ii)
 når fabrikanten kræver det.
 I andre tilfælde kan et ækvivalent system anvendes, og det skal konstateres, at indsugningstrykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi for et rent luftfilter.
 (2) Det komplette udstødningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 i)
 når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten
 ii)
 når fabrikanten kræver det.
 I andre tilfælde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ikke afviger mere end 1 000 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi.
 (3) Har motoren udstødningsbremse, skal gasspjældet være fastgjort i helt åben stilling.
 (4) Brændstoftilførselstrykket kan om nødvendigt justeres, så det reproducerer det tryk, der forefindes i motorkonfigurationen (navnlig når der anvendes et "brændstofretursystem").
 (5) Cirkulation af kølevæske må kun ske ved hjælp af motorens vandpumpe. Kølingen kan ske gennem et ydre kredsløb, under forudsætning af at dette kredsløbs tryktab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er de samme som i motorens kølesystem.
 (6) Termostaten kan fastgøres i helt åben stilling.
 (7) Når der monteres kølerventilator eller blæser med henblik på prøvningen, skal den optagne effekt tillægges resultatet undtagen for luftkølede motorer med ventilatoren monteret


text:
direkte på krumtapakslen. Effekten af ventilator eller blæser bestemmes ved de hastigheder, som anvendes ved prøvningerne, enten ved beregning ud fra standardspecifikationerne eller gennem praktiske prøvninger.
 (8) Generatorens minimumseffekt: Generatoren skal kun afgive den nødvendige elektriske effekt til drift af det tilbehør, som er nødvendigt for motorens funktion. Hvis det er nødvendigt at tilslutte et batteri, skal dette være i god stand og fuldstændigt ladet.
 (9) Motorer med ladeluftkøling skal afprøves med ladeluftkøling, hvad enten de er væske- eller luftkølede, men et prøvebænksystem kan efter motorfabrikantens ønske erstatte luftkøleren. I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given hastighed foretages med det maksimale trykfald og det minimale temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren i prøvebænksystemet som angivet af fabrikanten.
 (10) Effekten til elektriske og andre startsystemer skal leveres fra prøvebænken.
 BILAG 8
 HOLDBARHEDSKRAV
 1. KONTROL AF HOLDBARHEDEN AF MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING I EFFEKTOMRÅDE H-P
 Dette bilag gælder udelukkende for motorer med kompressionstænding i effektområde H-P.
 1.1. Fabrikanten fastsætter en forringelsesfaktor (DF) for hver af de af grænseværdier omfattede forurenende stoffer for alle motorfamilier i effektområde H-P. Sådanne forringelsesfaktorer skal anvendes til typegodkendelse og prøvning i produktionen.
 1.1.1. Prøve til fastlæggelse af forringelsesfaktorer udføres således:
 1.1.1.1. Fabrikanten udfører holdbarhedsprøvninger med akkumulerede motordriftstimer i henhold til en prøveplan, der efter god teknisk praksis anses for repræsentativ for motorer i brug hvad angår karakterisering af forringelsen af emissionspræstationerne. Holdbarhedsprøvningsperioden bør typisk repræsentere et tidsrum svarende til mindst en fjerdedel af emissionsholdbarhedsperioden (EDP).
 Driftsakkumulering kan opnås ved at køre motoren på dynamometerprøvebænk eller ved faktisk drift af en maskine i marken. Der kan anvendes accelererede holdbarhedsprøvninger, hvorved prøveplanen for driftsakkumulering gennemføres med højere belastningsfaktor, end der typisk forekommer i marken. Accelerationsfaktoren, der kæder antal motorholdbarhedsdriftstimer sammen med det tilsvarende antal emissionsholdbarhedstimer, fastsættes af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik.
 I holdbarhedsprøvningsperioden må ingen emissionsfølsomme komponenter serviceres eller repareres ud over gennemførelse af den af fabrikanten anbefalede rutinemæssige serviceplan.
 Prøvemotoren, dens undersystemer og de komponenter, der skal anvendes til at bestemme forringelsesfaktorer for udstødningsemissionen for en motorfamilie eller for flere motorfamilier med ensartet emissionskontrolteknik, udvælges af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik. Kriteriet er, at den afprøvede motor er repræsentativ for emissionsforringelsesegenskaberne hos de motorfamilier, som skal typegodkendes efter de resulterende forringelsesfaktorer. Motorer med anden boring og slaglængde, anden opbygning, andet luftindtagssystem eller andet brændstofsystem kan anses for ækvivalente med hensyn til emissionsforringelsesegenskaber, hvis der er rimeligt teknisk grundlag derfor.
 Forringelsesfaktorer fra en anden fabrikant kan anvendes, hvis der er et rimeligt grundlag for at anse teknikken for ækvivalent med hensyn til emissionsforringelse, og der er dokumentation for, at prøverne er udført i henhold til de fastlagte krav.
 Emissionsprøvning udføres efter de i dette regulativ fastlagte metoder for prøvemotoren efter den første tilkørsel, men før nogen form for driftsakkumuleringsprøvning, og ved afslutning af holdbarhedsprøvningen. Emissionsprøvning kan desuden med mellemrum udføres i driftsakkumuleringsperioden og anvendes til bestemmelse af forringelsesudviklingen.
 1.1.1.2. Driftsakkumuleringsprøvninger og emissionsprøvninger, som udføres til bestemmelse af forringelsen, behøves ikke overværes af den godkendende myndighed.
 1.1.1.3. Bestemmelse af forringelsesfaktorer ud af holdbarhedsprøvninger
 Ved


text:
en additiv forringelsesfaktor forstås en faktor, der fås ved subtraktion af den emissionsværdi, der er fastlagt ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden, fra den emissionsværdi, der er fastlagt som repræsentativ for emissionspræstationerne ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden.
 Ved en multiplikativ forringelsesfaktor forstås emissionsniveauet ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden divideret med det registrerede emissionsniveau ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden.
 For hvert af de af lovgivningen omfattede forurenende stoffer skal opstilles en særskilt forringelsesfaktor. Ved opstilling af en forringelsesfaktor i forhold til NOx+ HC-normen for en additiv forringelsesfaktor finder bestemmelsen sted på grundlag af summen af de forurenende stoffer, dog således, at en negativ forringelse for ét forurenende stofs vedkommende ikke kan opveje forringelsen for et andet. For en multiplikativ forringelsesfaktor for NOx + HC fastlægges særskilte forringelsesfaktorer for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres for at fastslå, om normerne er overholdt.
 Hvis prøvningen ikke omfatter hele emissionsholdbarhedsperioden, bestemmes emissionsværdierne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning ved, at den i prøvningsperioden bestemte udvikling i emissionsforringelse ekstrapoleres til hele emissionsholdbarhedsperioden.
 Når der i holdbarhedsprøvningsperioden med driftsakkumulering er sket periodisk registrering af emissionsprøvningsresultater, skal emissionsniveauerne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning bestemmes ved hjælp af statistiske standardmetoder baseret på god praksis; til bestemmelse af de endelige emissionsværdier kan anvendes statistiske signifikanstests.
 Resulterer beregningen i en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, sættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 og 0,00.
 1.1.1.4. Med typegodkendelsesmyndighedens godkendelse kan en fabrikant anvende forringelsesfaktorer, der er bestemt på grundlag af resultaterne af holdbarhedsprøver, som er udført til bestemmelse af forringelsesfaktorer med henblik på godkendelse af vejgående HD-motorer med kompressionstænding. Dette vil blive godtaget, hvis der er teknisk ækvivalens mellem den afprøvede vejgående motor og de ikke-vejgående motorfamilier, som skal godkendes med anvendelse af de pågældende forringelsesfaktorer. Forringelsesfaktorer, som er afledt af emissionsholdbarhedsresultater for vejgående motorer, skal beregnes på grundlag af de i punkt 3 fastsatte emissionsholdbarhedsperioder.
 1.1.1.5. Når der i en motorfamilie anvendes anerkendt teknologi, kan der i stedet for prøvning anvendes en analyse baseret på god teknisk praksis til bestemmelse af en forringelsesfaktor for den motorfamilie, der skal godkendes af den typegodkendende myndighed.
 1.2. Oplysning om forringelsesfaktorer i ansøgninger om godkendelse
 1.2.1. I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding uden efterbehandlingsanordning skal angives additive forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof.
 1.2.2. I ansøgninger om godkendelse af en motorfamile med kompressionstænding med efterbehandlingsanordning skal angives multiplikative forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof.
 1.2.3. Fabrikanten skal på anmodning af den typegodkendende myndighed indsende oplysninger, der dokumenterer forringelsesfaktorerne. Sådanne oplysninger består typisk af emissionsprøvningsresultater, drifts-akkumuleringsplan, vedligeholdelsesprocedurer samt, i givet fald, oplysninger, der dokumenterer den tekniske vurdering af motorernes ækvivalens.
 2. KONTROL AF HOLDBARHEDEN AF MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING I EFFEKTOMRÅDE Q-R
 2.1 Generelt
 2.1.1. Dette punkt gælder kun for motorer med kompressionstænding i effektområde Q-R. På anmodning af fabrikanten kan det også anvendes på motorer med kompressionstænding i effektområde H-P i stedet for kravene i punkt 1 i dette bilag.
 2.1.2. Dette punkt 2 indeholder


text:
en nærmere beskrivelse af metoderne til udvælgelse af motorer til prøvning i en driftsprøveplan med henblik på at bestemme forringelsesfaktorer ved typegodkendelse og vurdering af produktionens overensstemmelse for trin IV-motorer. Forringelsesfaktorerne skal anvendes i overensstemmelse med kravene i punkt 2.4.7 på de emissioner, der er målt i overensstemmelse med bilag 4B til dette regulativ.
 2.1.3. Driftsakkumuleringsprøvninger og emissionsprøvninger, som udføres til bestemmelse af forringelsen, behøves ikke overværes af den godkendende myndighed.
 2.1.4. Dette punkt 2 indeholder også nærmere oplysninger om emissionsrelateret og ikke emissionsrelateret vedligeholdelse, der bør eller kan udføres på motorer, der indgår i en driftsprøveplan. Sådan vedligeholdelse skal være i overensstemmelse med den vedligeholdelse, der udføres på ibrugtagne motorer, og skal meddeles ejere af nye motorer.
 2.1.5. På fabrikantens anmodning kan den typegodkendende myndighed tillade brugen af forringelsesfaktorer, der er fastsat ved anvendelse af alternative metoder til dem, der er angivet i punkt 2.4.1 til 2.4.5. I så fald skal fabrikanten på tilfredsstillende måde påvise over for den typegodkendende myndighed, at de anvendte alternative metoder ikke er mindre strenge end metoderne i punkt 2.4.1 til 2.4.5.
 2.2. Reserveret
 2.3. Udvælgelse af motorer til fastlæggelse af forringelsesfaktorer for emissionsholdbarhedsperioden
 2.3.1. Der skal udvælges motorer fra den motorfamilie, der er defineret i bilag 1B til dette regulativ, til emissionsprøvning for at bestemme forringelsesfaktorer i emissionsholdbarhedsperioden.
 2.3.2. Motorer fra forskellige motorfamilier kan yderligere kombineres i familier på grundlag af den type efterbehandlingssystem til udstødningen, der anvendes. For at placere motorer med forskellige cylinderkonfigurationer men med samme tekniske specifikationer for og samme montering af systemerne til efterbehandling af udstødningen i samme familie af motorefterbehandlingssystemer, skal fabrikanten give den typegodkendende myndighed oplysninger, der godtgør, at sådanne motorers emissionsbegrænsningspræstationer svarer til hinanden.
 2.3.3. Motorfabrikanten udvælger én motor, der er repræsentativ for motorefterbehandlingssystemets familie som bestemt i henhold til punkt 2.3.2, til prøvning i den driftsprøveplan, der er omhandlet i punkt 2.4.2, og dette indberettes til den typegodkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen.
 2.3.3.1. Hvis den godkendende myndighed bestemmer, at de mest ugunstige emissioner fra motorens efterbehandlingssystem bedre kan karakteriseres af en anden motor, udvælges prøvningsmotoren i fællesskab af den godkendende myndighed og motorfabrikanten.
 2.4. Fastlæggelse af forringelsesfaktorer for emissionsholdbarhedsperioden
 2.4.1. Generelt
 De forringelsesfaktorer, der finder anvendelse på et motorefterbehandlingssystems familie, udvikles ud fra de udvalgte motorer på grundlag af en driftsprøveplan, der omfatter periodisk prøvning af gas- og partikelemissioner under NRSC- og NRTC-prøvningerne.
 2.4.2. Driftsprøveplan
 Driftsprøveplaner kan efter fabrikantens valg gennemføres ved at lade en maskine køre med den udvalgte stammotor gennem en "driftsprøveplan efter ibrugtagning" eller ved at lade den udvalgte stammotor gennemgå en "dynamometer-prøveplan."
 2.4.2.1. Driftsprøveplan efter ibrugtagning og dynamometer-prøveplan
 2.4.2.1.1.
 Fabrikanten bestemmer form og varighed af driftsprøveplan efter ibrugtagning og ældningscyklus for motorer i overensstemmelse med god teknisk skik.
 2.4.2.1.2.
 Fabrikanten bestemmer de prøvningspunkter, hvor gas- og partikelemissioner vil blive målt under de varme NRTC- og NRSC-cyklusser. Der skal være mindst tre prøvningspunkter, nemlig et i begyndelsen, et omtrent i midten og et i slutningen af driftsprøveplanen.
 2.4.2.1.3.
 Emissionsværdierne ved begyndelsespunktet og ved endepunktet for emissionsholdbarhedsperioden beregnet i overensstemmelse med punkt


text:
2.4.5.2 skal ligge inden for de grænseværdier, der er gældende for motorfamilien, men individuelle emissionsresultater fra prøvningspunkterne kan overskride disse grænseværdier.
 2.4.2.1.4.
 På fabrikantens anmodning og med den typegodkendende myndigheds accept kan man nøjes med at gennemføre én prøvecyklus (varm NRTC- eller NRSC-prøvning) ved hvert prøvningspunkt, mens den anden prøvecyklus kun gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.
 2.4.2.1.5.
 Hvis der er tale om motorer med konstant hastighed, gennemføres kun NRSC-cyklussen ved hvert prøvningspunkt.
 2.4.2.1.6.
 Driftsprøveplanerne kan være forskellige for de forskellige familier af motorefterbehandlingssystemer.
 2.4.2.1.7.
 Driftsprøveplaner kan være kortere end emissionsholdbarhedsperioden, men må ikke være kortere end det ækvivalente af mindst en fjerdedel af den relevante emissionsholdbarhedsperiode angivet i punkt 3 i dette tillæg.
 2.4.2.1.8.
 Fremskyndet aldring er tilladt ved justering af driftsprøveplanen på grundlag af brændstofforbrug. Justeringen skal baseres på forholdet mellem det typiske brændstofforbrug under brug og brændstofforbruget i aldringscyklussen, men brændstofforbruget i aldringscyklussen må ikke overstige det typiske brændstofforbrug under brug med mere end 30 %.
 2.4.2.1.9.
 Efter anmodning fra fabrikanten og efter aftale med den typegodkendende myndighed kan alternative metoder til fremskyndet aldring tillades.
 2.4.2.1.10.
 Driftsprøveplanen for motorer efter ibrugtagning skal beskrives fuldt ud i ansøgningen om typegodkendelse og indberettes til den typegodkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen.
 2.4.2.2. Hvis den typegodkendende myndighed bestemmer, at der skal foretages yderligere målinger mellem de punkter, der er udvalgt af fabrikanten, meddeler den fabrikanten dette. Den reviderede driftsprøveplan skal udarbejdes af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed.
 2.4.3. Motorprøvning
 2.4.3.1. Stabilisering af motorsystemet
 2.4.3.1.1.
 For hver familie af motorefterbehandlingssystemer fastsætter fabrikanten det antal driftstimer for maskinen eller motoren, der er nødvendige, for at motorefterbehandlingssystemet har stabiliseret sig. Hvis den typegodkendende myndighed anmoder herom, stiller fabrikanten de data og analyser, der er anvendt til denne fastsættelse, til rådighed. Som et alternativ kan fabrikanten vælge at lade motoren eller maskinen køre i mellem 60 og 125 timer eller et ækvivalent tidsrum i aldringscyklussen for at stabilisere motorens efterbehandlingssystem.
 2.4.3.1.2.
 Afslutningen af den stabiliseringsperiode, der er bestemt i punkt 2.4.3.1.1, anses for at udgøre starten af driftsprøveplanen.
 2.4.3.2. Prøvning efter driftsprøveplan
 2.4.3.2.1.
 Efter stabilisering kører motoren i henhold til den driftsprøveplan, som fabrikanten har valgt, som beskrevet i punkt 2.3.2. Med de tidsintervaller i driftsprøveplanen, som er fastlagt af fabrikanten, og eventuelt fastsat af den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 2.4.2.2, prøves motoren for gas- og partikelemissioner under de varme NRTC- og NRSC-cyklusser.
 Fabrikanten kan vælge at måle emissionerne af forurenende stoffer før et system til efterbehandling af udstødningen og efter et system til efterbehandling af udstødningen separat.
 Hvis det i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.4 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, skal den anden prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.
 Hvis der i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.5 er tale om motorer med konstant hastighed, gennemføres kun NRSC-cyklussen ved hvert prøvningspunkt.
 2.4.3.2.2.
 Under driftsprøveplanen foretages vedligeholdelse af motoren i overensstemmelse med punkt 2.5.
 2.4.3.2.3.
 Under driftsprøveplanen kan der udføres vedligeholdelse af motoren eller maskinen uden


text:
for planen, f.eks. hvis fabrikantens normale diagnosticeringssystem har detekteret et problem, der ville have medført en fejlmelding til maskinens operatør.
 2.4.4. Rapportering
 2.4.4.1. Resultaterne af alle emissionsprøvninger (varm WHTC og WHSC), der er gennemført under driftsprøveplanen, skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed. Hvis en emissionsprøvning erklæres ugyldig, skal fabrikanten afgive en forklaring om, hvorfor prøvningen er blevet erklæret ugyldig. I sådanne tilfælde skal der gennemføres en ny række emissionsprøvninger inden for de følgende 100 driftstimer.
 2.4.4.2. Fabrikanten skal opbevare alle oplysninger om de emissionsprøvninger og den vedligeholdelse, der er udført på motoren under driftsprøveplanen. Disse oplysninger skal indsendes til den godkendende myndighed sammen med resultaterne af emissionsprøvningerne gennemført under driftsprøveplanen.
 2.4.5. Bestemmelse af forringelsesfaktorer
 2.4.5.1. For hvert forurenende stof målt i varme NRTC- og NRSC-cyklusser og ved hvert prøvningspunkt i driftsprøveplanen, skal der foretages en "best fit" lineær regressionsanalyse på grundlag af alle prøvningsresultaterne. Resultaterne af hver prøvning for hvert forurenende stof skal udtrykkes med samme antal decimaler som grænseværdien for det pågældende forurenende stof som gældende for motorfamilien, plus endnu en decimal.
 Hvis der i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.4 eller punkt 2.4.2.1.5 kun er gennemført én prøvningscyklus (varm NRTC eller NRS) ved hvert prøvningspunkt foretages regressionsanalysen kun på grundlag af resultaterne af prøvningscyklussen gennemført ved hvert prøvningspunkt.
 På fabrikantens anmodning og med forudgående accept fra den godkendende myndighed er en ikke-lineær regression tilladt.
 2.4.5.2. Emissionsværdierne for hvert forurenende stof ved starten af driftsprøveplanen og ved det afslutningspunkt for emissionsholdbarhedsperioden, der gælder for den motor, der prøves, beregnes ud fra regressionsligningen. Hvis driftsprøveplanen er kortere end emissionsholdbarhedsperioden, bestemmes emissionsværdierne og afslutningspunktet for emissionsholdbarheden ved ekstrapolering af regressionsligningen som bestemt i punkt 2.4.5.1.
 Hvis emissionsværdierne bruges på motorfamlier inden for samme motorefterbehandlingsfamilie men med forskellige emissionsholdbarhedsperioder, bestemmes emissionsværdierne og afslutningspunktet for emissionsholdbarheden igen for hver emissionsholdbarhedsperiode ved ekstrapolering eller interpolering af regressionsligningen som bestemt i punkt 2.4.5.1.
 2.4.5.3. Forringelsesfaktoren (DF) for hvert forurenende stof er defineret som forholdet mellem de anvendte emissionsværdier ved afslutningspunktet for emissionsholdbarhedsperioden og ved starten af driftsprøveplanen (multiplikativ forringelsesfaktor).
 På anmodning fra fabrikanten og med forudgående godkendelse fra den godkendende myndighed, kan der anvendes en additiv DF for hvert forurenende stof. Den additive (DF) skal anses for at være forskellen mellem de beregnede emissionsværdier ved afslutningspunktet for emissionsholdbarhedsperioden og ved starten af driftsprøveplanen.
 Et eksempel på bestemmelse af DF for NOx-emission ved hjælp af lineær regression er vist i figur 1.
 Anvendelse af både multiplikative og additive DF på samme sæt af forurenende stoffer er ikke tilladt.
 Hvis beregningsresultatet er en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor, eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, fastsættes DF henholdsvis 1,0 eller 0,00.
 Hvis det i overensstemmelse med punkt 2.4.2.1.4 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvningscyklus (varm NRTC eller NRSC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal den forringelsesfaktor, der er beregnet for den gennemførte prøvningscyklus ved hvert prøvningspunkt, også være gældende for den anden prøvningscyklus.
 Figur


text:
1
 Eksempel på bestemmelse af forringelsesfaktor (DF)
 2.4.6. Tildelte forringelsesfaktorer
 2.4.6.1. Som et alternativ til at anvende en driftsprøveplan til bestemmelse af DF kan motorfabrikanter vælge at bruge følgende tildelte multiplikative DF:
 Prøvningscyklus
 CO
 HC
 NOx
 PM (partikler)
 NRTC
 1,3
 1,3
 1,15
 1,05
 NRSC
 1,3
 1,3
 1,15
 1,05
 Der gives ikke tildelte additive forringelsesfaktorer (DF). Det er ikke tilladt at omregne de tildelte multiplikative DF'er til additive DF'er.
 Når der anvendes tildelte DF'er, skal fabrikanten forelægge den typegodkendende myndighed solid dokumentation for, at emissionskontrolkomponenterne med rimelighed kan forventes at have den emissionsholdbarhed, der hører sammen med disse tildelte faktorer. Denne dokumentation kan baseres på en konstruktionsanalyse, prøvninger eller en kombination heraf.
 2.4.7. Anvendelse af forringelsesfaktorer
 2.4.7.1. Motorerne skal være i overensstemmelse med de respektive emissionsgrænser for hvert forurenende stof som gældende for motorfamilien, efter anvendelse af forringelsesfaktorerne på prøvningsresultaterne som målt i overensstemmelse med bilag 4B til dette regulativ (cyklusvægtet specifik emission af partikler og af de enkelte gasser). Afhængig af typen af forringelsesfaktor (DF), finder følgende bestemmelser anvendelse:
 a)
 Multiplikativ: (cyklusvægtet specifik emission) * DF ≤ emissionsgrænseværdi
 b)
 Additiv: (cyklusvægtet specifik emission) + DF ≤ emissionsgrænseværdi
 2.4.7.2. For en multiplikativ DF for NOx + HC fastlægges særskilte DF'er for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres for at fastslå, om emissionsgrænserne er overholdt.
 2.4.7.3. Fabrikanten kan vælge at overføre DF for en motorefterbehandlingssystemfamilie til et motorsystem, som ikke falder ind under samme motorefterbehandlingssystemfamilie. I sådanne tilfælde skal fabrikanten over for den typegodkendende myndighed påvise, at det motorsystem, for hvilket motorefterbehandlingssystemfamilien oprindeligt blev prøvet, og det motorsystem, som DF'erne overføres til, har tilsvarende tekniske specifikationer og monteringskrav på maskinen, og at emissionerne fra sådanne motorer eller motorsystemer er tilsvarende.
 Hvis DF overføres til et motorsystem med en anden emissionsholdbarhedsperiode, skal DF beregnes igen for den pågældende emissionsholdbarhedsperiode ved ekstrapolering eller interpolering af regressionsligningen som bestemt i punkt 2.4.5.1.
 2.4.7.4. DF for hver af de prøvningscyklusser, der skal anvendes, skal registreres i prøvningsdokumentet i tillæg 1 til bilag 2 til dette regulativ.
 2.4.8. Kontrol af produktionens overensstemmelse
 2.4.8.1. Kontrol af produktionens overensstemmelse med hensyn til opfyldelse af emissionskravene foretages på grundlag af punkt 7 i dette regulativ.
 2.4.8.2. Fabrikanten kan vælge at måle emissionerne af forurenende stoffer før et system til efterbehandling af udstødningen, samtidig med at typegodkendelsesprøvningen foretages. På denne måde kan fabrikanten udvikle uformelle særskilte DF'er for motoren og for efterbehandlingssystemet, som kan anvendes af fabrikanten som et værktøj til kontrol ved produktionslinjens afslutning.
 2.4.8.3. For så vidt angår typegodkendelsen er det kun de DF'er, der er bestemt i henhold til punkt 2.4.5 eller 2.4.6, der skal registreres i prøvningsdokumentet i tillæg 1 til bilag 2 til dette regulativ.
 2.5. Vedligeholdelse
 For så vidt angår driftsprøveplanen udføres vedligeholdelse i henhold til fabrikantens instruktionsbog for service og vedligeholdelse.
 2.5.1. Emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse
 2.5.1.1. Emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse under motordrift med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan skal finde sted med intervaller, der


text:
svarer til dem, der er specificeret i fabrikantens vedligeholdelsesvejledning til ejeren af maskinen eller motoren. Vedligeholdelsesplanen kan opdateres efter behov igennem hele driftsprøveplanen, hvis ingen vedligeholdelsesoperation slettes fra vedligeholdelsesplanen, efter at operationen er blevet udført på prøvemotoren.
 2.5.1.2. Motorfabrikanten skal for driftsprøveplanen specificere enhver justering, rengøring og vedligeholdelse (hvor dette er nødvendigt) og planmæssig udskiftning af følgende dele:
 a)
 filtre og kølere i udstødningsgassens recirkulationssystem
 b)
 ventil i aktiv krumtaphusventilation, hvis relevant
 c)
 brændstofinjektorspidser (kun rengøring er tilladt)
 d)
 brændstofinjektorer
 e)
 turbolader
 f)
 elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer
 g)
 partikelefterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter)
 h)
 NOx-efterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter)
 i)
 udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør
 j)
 eventuelt andet system til efterbehandling af udstødningen.
 2.5.1.3. Kritisk emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse skal kun udføres, hvis det er hensigten, at den skal udføres under brug, og nødvendigheden af at udføre sådan vedligeholdelse skal meddeles maskinens ejer.
 2.5.2. Ændringer af planmæssig vedligeholdelse
 2.5.2.1. Fabrikanten skal indsende en anmodning til den typegodkendende myndighed om godkendelse af ethvert nyt planmæssigt vedligeholdelsespunkt, som han ønsker at udføre under driftsprøveplanen og bagefter anbefale over for ejere af maskiner og motorer. Anmodningen skal ledsages af data til begrundelse for behovet for den nye planmæssige vedligeholdelse og vedligeholdelsesintervallet.
 2.5.3. Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse
 2.5.3.1. Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse, som er rimelig og teknisk nødvendig (f.eks. olieskift, udskiftning af oliefilter, udskiftning af brændstoffilter, udskiftning af luftfilter, vedligeholdelse af kølesystem, justering af tomgangshastighed, regulator, motorboltsdrejningsmoment, ventilslør, injektorslør, tidsjusteringer, justering af drivremme osv.), kan udføres på motorer eller maskiner udvalgt til driftsprøveplanen ved de mindst hyppige intervaller anbefalet af fabrikanten over for ejeren (dvs. ikke ved de anbefalede intervaller for større service).
 2.5.4. Reparation
 2.5.4.1. Reparationer af komponenter i en motor, der er udvalgt til prøvning i en driftsprøveplan, må kun udføres som følge af, at en komponent svigter, eller at der er en fejlfunktion i motorsystemet. Reparation af selve motoren, emissionskontrolsystemet eller brændstofsystemet er kun tilladt i det omfang, der er fastsat i punkt 2.5.4.2.
 2.5.4.2. Hvis selve motoren, emissionskontrolsystemet eller brændstofsystemet svigter i løbet af driftsprøveplanen, skal driftsprøven anses for ugyldig, og en ny driftsprøve skal indledes med et nyt motorsystem, medmindre de svigtende komponenter erstattes af tilsvarende komponenter, der har været anvendt i et tilsvarende antal driftstimer.
 3. EMISSIONSHOLDBARHEDEN AF MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING I EFFEKTOMRÅDE H-R
 3.1. Fabrikanten benytter emissionsholdbarhedsperioden i tabel 1 i dette punkt.
 Tabel 1
 Emissionsholdbarheden (timer) af motorer med kompressionstænding i effektområde H-R
 Kategori
 (effektområde)
 Emissionsholdbarhedsperiode
 (timer)
 ≤ 37 kW
 (motorer med konstant hastighed)
 3 000
 ≤ 37 kW
 (motorer med variabel hastighed)
 5 000
 > 37 kW
 8 000
 BILAG 9
 KRAV TIL SIKRING AF NOx-KONTROLFORANSTALTNINGERNES KORREKTE FUNKTION
 1. INDLEDNING
 I dette bilag fastsættes kravene til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion. Det omfatter også krav til motorer, der med henblik på emissionsbegrænsning gør brug af et reagens i efterbehandlingssystemet.
 2. GENERELLE KRAV
 Motorsystemet skal være udstyret med et diagnosticeringssystem for NOx-kontrol (NCD-system), der kan identificere de NOx-kontrolfejl (NCM-fejl), der er omhandlet i dette bilag. Ethvert motorsystem, som er omfattet af dette punkt, skal udformes,


text:
konstrueres og monteres således, at det kan overholde disse krav i motorens normale levetid og under normale anvendelsesbetingelser. Ved opfyldelsen af dette mål er det acceptabelt, at motorer, der har været i brug ud over deres levetid som angivet i punkt 3.1 i bilag 8 til dette regulativ, udviser nogen forringelse med hensyn til funktionsdygtigheden og følsomheden af diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-systemet), således at de grænseværdier, der er angivet i dette bilag, kan overskrides, før advarsels- og/eller ansporingssystemet aktiveres.
 2.1. Påbudte oplysninger:
 2.1.1. Hvis emissionskontrolsystemet kræver et reagens, skal dets egenskaber, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, forhold vedrørende driftstemperatur og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet angives af fabrikanten i punkt 2.2.1.13 i tillæg 1 og i punkt 2.2.1.13 i tillæg 3 til bilag 1A til dette regulativ.
 2.1.2. Der skal på godkendelsestidspunktet til den typegodkendende myndighed indgives detaljerede skriftlige oplysninger, der på fyldestgørende vis beskriver de funktionelle driftskarakteristika for operatøradvarselssystemet, jf. punkt 4, og operatøransporingssystemet, jf. punkt 5.
 2.1.3. Fabrikanten skal levere monteringsdokumenter, som, når de anvendes af fabrikanten af oprindeligt materiel (OEM), sikrer, at motoren, herunder det emissionskontrolsystem, som udgør en del af den godkendte motortype, sammen med de nødvendige maskindele vil fungere på en måde, der er i overensstemmelse med kravene i dette bilag. Dokumentationen skal omfatte de detaljerede tekniske krav og dele til motorsystemet (software, hardware og kommunikation), der er nødvendige for korrekt montering af motorsystemet i maskinen.
 2.2. Driftsbetingelser.
 2.2.1. Diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol skal være funktionsdygtigt under følgende betingelser:
 a)
 ved omgivende temperaturer på mellem 266 K og 308 K (-7 °C og 35 °C)
 b)
 i alle højder under 1 600 m
 c)
 ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 °C).
 Dette punkt gælder ikke overvågningen af reagensniveauet i beholderen, der skal kunne finde sted under alle driftsforhold, hvis målingen er teknisk mulig (f.eks. under alle forhold, hvor et flydende reagens ikke er frosset).
 2.3. Reagensfrostbeskyttelse
 2.3.1. Det er tilladt at anvende en opvarmet eller ikke-opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem. Et opvarmet system skal opfylde kravene i punkt 2.3.2. Et ikke-opvarmet system skal opfylde kravene i punkt 2.3.3.
 2.3.1.1. Hvis der anvendes ikke-opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem, skal det anføres i den skriftlige brugervejledning for maskinen.
 2.3.2. Reagensbeholder og -doseringssystem
 2.3.2.1. Hvis reagenset er frosset, skal reagenset være klar til brug højst 70 minutter efter start af motoren ved en omgivende temperatur på 266 K (- 7 °C).
 2.3.2.2. Konstruktionskriterier for et opvarmet system
 Et opvarmet system skal konstrueres på en sådan måde, at det opfylder funktionskravne i dette punkt ved prøvning efter den fastlagte procedure.
 2.3.2.2.1.
 Reagensbeholderen og reagensdoseringssystemet skal henstå ved 255 K (- 18 °C) i 72 timer, eller indtil reagenset er frosset til fast is, afhængigt af hvad der først indtræffer.
 2.3.2.2.2.
 Efter henstandsperioden som omhandlet i punkt 2.3.2.2.1 startes maskinen/motoren, hvorefter den arbejder ved en omgivende temperatur på 266 K (- 7 °C) eller derunder som følger:
 a)
 10 til 20 minutters tomgang
 b)
 efterfulgt af indtil 50 minutters drift ved ikke over 40


text:
% af nominel belastning.
 2.3.2.2.3.
 Efter afslutningen af prøvningsproceduren i punkt 2.3.2.2.2 skal reagensdoseringssystemet være fuldt funktionsdygtigt.
 2.3.2.3. Evaluering af konstruktionskriterierne kan foretages i en kølerumsprøvningscelle med en hel maskine eller med dele, der er repræsentative for dem, der skal monteres på en maskine, eller den kan baseres på prøvninger af maskinen i marken.
 2.3.3. Aktivering af operatøradvarselssystem og ansporingssystem for et ikke-opvarmet system
 2.3.3.1. Operatøradvarselssystemet i punkt 4 skal aktiveres, hvis der ikke finder nogen reagensdosering sted ved en omgivende temperatur på ≤ 266 K (- 7°C).
 2.3.3.2. Systemet med kraftig ansporing som omhandlet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis der ikke finder nogen reagensdosering sted ved en omgivende temperatur på ≤ 266 K (- 7 °C) senest 70 minutter efter start af køretøjet.
 2.4. Diagnosticeringskrav
 2.4.1. Diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-systemet) skal kunne identificere de fejl i NOx-kontrollen (NCM-fejl), der er omhandlet i dette bilag, ved hjælp af diagnosefejlkoder (DTC), der er lagret i computerens hukommelse, og skal på anmodning kunne kommunikere disse informationer til uden for køretøjet.
 2.4.2. Krav til diagnosefejlkoder (DTC)
 2.4.2.1. NCD-systemet skal registre en DTC-kode for hver særskilt fejl i NOx-kontrollen (NCM).
 2.4.2.2. NCD-systemet skal senest 60 minutter efter motorstart afgøre, om der er en detekterbar fejl til stede. På dette tidspunkt skal der lagres en "bekræftet og aktiv" DTC-kode, og advarselssystemet skal aktiveres i overensstemmelse med punkt 4.
 2.4.2.3. I tilfælde, hvor der kræves mere end 60 minutters driftstid for at monitorerne nøjagtigt detekterer og bekræfter en NCM-fejl (f.eks. monitorer, der bruger statistiske modeller, eller med hensyn til maskinens væskeforbrug) kan den typegodkendende myndighed tillade en længere overvågningsperiode, hvis fabrikanten begrunder behovet for en længere periode (f.eks. tekniske overvejelser, forsøgsresultater, fabrikserfaringer osv.).
 2.4.3. Krav i forbindelse med sletning af diagnosefejlkoder (DTC)
 a)
 DTC-koder må ikke slettes i computerhukommelsen af NCD-systemet selv, før den fejl, der gav anledning til DTC-koden er blevet afhjulpet.
 b)
 NCD-systemet må slette alle DTC-koder efter anmodning fra et proprietært scannings- eller vedligeholdelsesværktøj, som leveres af motorfabrikanten på anmodning, eller ved hjælp af en kode leveret af motorfabrikanten.
 2.4.4. Et NCD-system må ikke programmeres eller på anden måde konstrueres til helt eller delvist at deaktivere på basis af køretøjets alder og/eller km-stand i løbet af køretøjets faktiske levetid, og systemet må heller ikke indeholde nogen algoritme eller strategi, der er konstrueret til at reducere NCD-systemets effektivitet med tiden.
 2.4.5. Alle reprogrammerbare computerkoder eller driftsparametre for NCD-systemet skal være modstandsdygtige over for uautoriserede indgreb.
 2.4.6. NCD-motorfamilie
 Fabrikanten er ansvarlig for at bestemme sammensætningen af en NCD-motorfamilie. En gruppering af motorsystemer inden for en NCD-motorfamilie skal baseres på et velbegrundet teknisk skøn og skal godkendes af den typegodkendende myndighed.
 Motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme NCD-motorfamilie.
 2.4.6.1. Parametre ved definering af en NCD-emissionsfamilie
 En NCD-motorfamilie karakteriseres ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien.
 For at motorsystemer kan betragtes som tilhørende samme NCD-motorfamilie, skal de have følgende grundlæggende parametre til fælles:
 a)
 emissionsbegrænsende systemer
 b)
 metoderne til NCD-overvågning
 c)
 kriterierne for NCD-overvågning
 d)
 overvågningsparametre