text:
på ét stamkøretøj, som er udstyret med CNG-eftermonteringssystem:
 a)
 Den elektroniske CNG-styreenhed skal benytte samme brændstofstrategi (som benzinstyreenheden (f.eks. indsprøjtnings- og tændingsstrategier — herunder fortænding). Dette kan påvises ved hjælp af et overvågningsprogram (diagnoseprogram), samtidig med at signalet i et af benzinsystemets følere ændres, således at indsprøjtningstiden og fortændingen påvirkes.
 b)
 Under en type I-prøvning ved benzindrift skal den originale fejlindikator aktiveres i tilfælde af elektrisk afbrydelse af en original emissionsrelateret komponent.
 c)
 Under en type I-prøvning ved CNG-drift skal den originale fejlindikator aktiveres i tilfælde af elektrisk afbrydelse af en original emissionsrelateret komponent, der er i brug ved CNG-drift.
 6.2.4.4.2.2.
 Følgende prøvninger foretages kun i CNG-driftstilstand på stamkøretøjet/stamkøretøjerne, som er udstyret med CNG-eftermonteringssystem:
 a)
 under type I-prøvning, elektrisk afbrydelse af en CNG-emissionsrelateret komponent
 b)
 under type I-prøvning, udskiftning af én CNG-emissionsrelateret komponent med en forringet og defekt en eller elektronisk simulering af sådant svigt.
 Den oprindelige fejlindikator eller automatiske omskiftning til CNG-tilstand skal aktiveres før afslutningen af prøvningerne ved en af ovenfor nævnte betingelser.
 6.2.4.4.2.3.
 Fejlkoder, som skyldes funktionsfejl i CNG-emissionsrelaterede komponenter og disses elektriske forbindelser, skal lagres i CNG-styreenheden.
 6.2.4.4.2.4.
 Systemfabrikanten skal give specifik vejledning i, hvordan de CNG fejlkoder, der er omhandlet i punkt 6.2.4.4.2.3 ovenfor, aflæses.
 7. INSTRUKTIONSBØGER
 7.1. Vejledning for montering af eftermonteringssystemet i køretøjet
 7.1.1. Anvendelsesområde
 I dette punkt angives minimumskravene til vejledningens indhold.
 7.1.2. Liste over standarder, som der henvises til
 7.1.3. Generelle krav:
 7.1.3.1. Formålet med monteringsvejledningen er at føre montøren gennem de korrekte procedurer, som skal overholdes i forbindelse med samlingen af LPG/CNG-systemer.
 7.1.3.2. Monteringsvejledningen skal udarbejdes af fabrikanten af eftermonteringssystemet.
 7.1.3.3. Monteringsvejledningen udgør en del af eftermonteringssystemet og skal derfor leveres sammen med hvert konverteringskit.
 7.1.3.4. Monteringsvejledningen skal være affattet på det sprog, der tales i det land, hvor eftermonteringssystemet skal leveres, eller i det mindste på engelsk.
 7.1.3.5. Monteringsvejledningen kan være inddelt i to dele:
 Del I
 :
 a)
 den del, som indeholder beskrivelse prøveeksemplaret af eftermonteringssystemet
 b)
 den del, som indeholder en fortegnelse over de alternative komponenter som angivet af fabrikanten af eftermonteringssystemet.
 Del II
 :
 den del, der indeholder monteringsvejledningen for det specifikke køretøj
 7.1.3.6. Monteringsvejledningen for stamkøretøjet skal indsendes til den typegodkendende myndighed.
 7.1.3.7. Monteringsvejledningen for køretøjer, der tilhører familien, skal opbevares af fabrikanten af eftermonteringssystemet i en periode, der fastsættes i overensstemmelse med den typegodkendende myndighed.
 7.1.4. Indholdet i monteringsvejledningens del I, punkt a)
 7.1.4.1. Beskrivelse af eftermonteringssystemet
 7.1.4.1.1.
 Eftermonteringssystemets driftsprincipper.
 7.1.4.1.2.
 Driftsprincipper for hver enkelt komponent i eftermonteringssystemet.
 7.1.4.2. Kontrol af korrekt samling
 7.1.4.2.1.
 Monteringsvejledningen skal indeholde de detaljerede procedurer, som montøren skal følge, og de skridt, som han skal tage for at kontrollere, at systemet er således samlet, at det fungerer sikkert i overensstemmelse med monteringsvejledningen.
 7.1.4.3. Opstartsprocedurer
 7.1.4.3.1.
 Monteringsvejledningen skal indeholde de opstartsprocedurer, som montøren skal følge.
 7.1.4.4. Serviceinterval
 7.1.4.4.1.
 Monteringsvejledningen skal indeholde en vedligeholdelsesplan, som angiver alle de almindelige (typer af) servicetjek, som de enkelte komponenter og systemet skal underkastes i driftslevetiden (tid og km tilbagelagt af køretøjet).
 7.1.4.4.2.
 I monteringsvejledningen skal den sagkundskab, der er nødvendig for montering/servicetjek af systemet,


text:
specificeres.
 7.1.4.5. Systemfejl
 7.1.4.5.1.
 Monteringsvejledningen skal angive de skridt, som skal tages i tilfælde af systemfejl.
 7.1.4.6. Diagnose
 7.1.4.6.1.
 Hvis konverteringskittet omfatter et diagnosesystem, skal monteringsvejledningen indeholde en detaljeret beskrivelse af et sådant system sammen med de afhjælpende foranstaltninger, der kan træffes i tilfælde af funktionsfejl.
 7.1.5. Indholdet i monteringsvejledningens del II
 7.1.5.1. Identifikation af eftermonteringssystemet:
 7.1.5.1.1.
 Eftermonteringssystemets godkendelsesnummer
 7.1.5.1.2.
 Køretøjsfabrikant
 7.1.5.1.3.
 Køretøjsklasse
 7.1.5.1.4.
 Køretøjstype
 7.1.5.1.5.
 Motortype
 7.1.5.1.6.
 Slagvolumen
 7.1.5.1.7.
 Transmissionstype
 7.1.5.1.8.
 Køretøjsmodel
 7.1.5.1.9.
 Type eftermonteringssystem (LPG eller CNG)
 7.1.5.1.10.
 Enhedens instruktionsnummer
 7.1.5.1.11.
 Oversigt over eftermonteringssystemet med følgende oplysninger om hver komponent:
 a)
 Identifikationsnummer
 b)
 Fabrikantkode
 c)
 Typegodkendelse, hvis en sådan findes
 d)
 For beholderne: kapacitet/fabrikat/type/udløbsdato eller udskiftningsdato, såfremt den findes.
 7.1.5.1.12.
 Beskrivelse (herunder tegninger, hvis relevant) af anordninger til montering af beholderen på køretøjet.
 7.1.5.2. Monteringsvejledning:
 7.1.5.2.1.
 Monteringsvejledning for alle komponenter samt diagrammer eller fotografier, der tydeligt viser de enkelte komponenters placering i motorrummet.
 7.1.5.2.2.
 Diagram eller fotografi af den nøjagtige position, hvor montøren skal anbringe eftermonteringssystemets typegodkendelsesplade (som findes i konverteringskittet).
 7.1.5.2.3.
 Et tydeligt diagram over ledningerne i det elektriske system med de mekaniske komponenter, som ledningerne skal forbindes til.
 7.2. Brugervejledning
 7.2.1. Anvendelsesområde
 I dette punkt angives minimumskravene til indholdet i brugervejledningen vedrørende LPG/CNG-systemvedligeholdelse.
 7.2.2. Generelle krav:
 7.2.2.1. Brugervejledningen har til formål at informere slutbrugeren om egenskaber og sikkerhedsfunktioner ved de monterede LPG/CNG-systemer.
 7.2.2.2. Brugervejledningen skal udarbejdes af fabrikanten af eftermonteringssystemet.
 7.2.2.3. Fabrikanten af systemet skal medtage alle de oplysninger, der er nødvendige for at sikre korrekt brug og sikker drift af LPG/CNG-systemerne.
 7.2.2.4. Brugervejledningen betragtes som en integreret del af systemet og skal derfor leveres sammen med LPG/CNG-systemet.
 7.2.2.5. Brugervejledningen skal være affattet på det sprog, der tales i det land, hvor eftermonteringssystemet leveres.
 7.2.2.6. Brugervejledningen skal indeholde henvisninger til den produkttype og -version samt det produktionsår, som den gælder for.
 7.2.2.7. Oplysninger skal gives for relevante ekstreme omgivelsesparametre.
 7.2.3. Brugervejledningens indhold:
 7.2.3.1. Tekniske specifikationer
 Brugervejledningen skal som minimum indeholde følgende oplysninger:
 a)
 funktionsmæssige egenskaber
 b)
 ydelse under normale driftsforhold
 c)
 ekstreme omgivelsesparametre.
 7.2.3.2. Sikkerhedsinstruktioner
 Brugervejledningen skal indeholde advarsler om sundheds- og sikkerhedsmæssige farer, der kategoriseres på følgende måde:
 a)
 FORSLAG til optimal udnyttelse af systemet
 b)
 FOKUS på eventuelle problemer som skyldes forkert brug
 c)
 ADVARSEL om skader på personer eller varer, når procedurerne ikke følges.
 Hvis og når sikkerhedssymboler anvendes, skal de være i overensstemmelse med det internationale system, SI, og deres funktion skal være tydeligt angivet i brugervejledningen.
 Brugervejledningen skal indeholde de forholdsregler, der skal træffes, hvis køretøjet skal omlakeres og placeres i tørreovn.
 7.2.3.3. Beskrivelse af LPG/CNG-systemer
 Alle komponenter i LPG/CNG-systemerne skal være klart beskrevet for så vidt angår deres formål, brug og funktion.
 7.2.3.4. Første ibrugtagning og justering af LPG/CNG-systemerne
 Brugervejledningen skal indeholde alle nødvendige oplysninger til slutbrugeren om tilkøring og nødvendig justering af systemet.
 7.2.3.5. Betjening af LPG/CNG-systemer
 7.2.3.5.1. Påfyldning af LPG/CNG-systemer
 Brugervejledningen skal angive skridt-for-skridt proceduren for påfyldning af LPG/CNG-beholdere. Der skal være særlig opmærksomhed på det maksimale påfyldningsniveau på 80 % for LPG-systemer.
 7.2.3.5.2. Omskiftningsprocedure
 Brugervejledningen skal indeholde en klar skridt-for-skridt beskrivelse af metoden til omskiftning fra ét

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
brændstof til et alternativt brændstof.
 7.2.3.5.3. Åbning/lukning af manuelle ventiler
 Hvis systemet har manuelle ventiler, skal brugervejledningen angive den korrekte procedure for betjening heraf.
 7.2.3.5.4. Niveauindikator
 Brugervejledningen skal angive niveauindikatorens placering, f.eks. på instrumentbrættet eller beholderen. Dens aflæsning skal forklares tydeligt for brugeren, idet der særligt gøres opmærksom på, at det maksimale påfyldningsniveau er 80 % i tilfælde af LPG.
 7.2.3.5.5. Vedligeholdelse
 Hvis vedligeholdelse er påkrævet, skal brugervejledningen angive hyppigheden og arten af den vedligeholdelse, der skal udføres.
 7.2.3.5.6. Fejl og reparation
 Brugervejledningen skal angive, hvilke skridt der skal tages i tilfælde af fejl i systemet.
 Når systemet er udstyret med et diagnosesystem, skal brugervejledningen indeholde en beskrivelse af dette system og angive, hvilke skridt der skal tages.
 7.2.3.5.7. Skrotning af produktet
 Brugervejledningen skal indeholde passende oplysninger om, hvilke forholdsregler der skal træffes, når systemet skal fjernes fra køretøjet.
 8. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE EFTERMONTERINGSSYSTEM
 8.1.
 Alle ændringer af monteringen af særligt udstyr til brug af LPG eller CNG i fremdriftssystemet for køretøjet skal anmeldes til den typegodkendende myndighed, som har meddelt typegodkendelse af eftermonteringssystemet. Denne myndighed kan da enten:
 8.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at eftermonteringssystemet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller
 8.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 8.2.
 I begge de i punkt 8.1.1 og 8.1.2 ovenfor beskrevne tilfælde, skal myndigheden være angivet i den ajourførte monteringsvejledning.
 8.3.
 Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i punkt 5.4 ovenfor til parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ.
 8.4.
 Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1A og/eller bilag 1B til dette regulativ.
 9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324/Rev.2 — E/ECE/TRANS/505/Rev.2).
 10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 10.1.
 En godkendelse, som er meddelt for en type eftermonteringssystem i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 9 ovenfor ikke er opfyldt.
 10.2.
 Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 1A og/eller 1B til dette regulativ.
 11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 11.1.
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt ophører med at fremstille en type eftermonteringssystem, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen. Efter modtagelsen af den relevante meddelelse underretter denne myndighed de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1A og/eller bilag 1B til dette regulativ.
 12. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER,


text:
DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 12.1.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2. — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) EFT L 76 af 6.4.1970, s. 1.
 (3) EFT L 282 af 1.11.1996, s. 64.
 (4) EFT L 36 af 9.2.1988, s. 33.
 (5) EFT L 40 af 17.2.1996, s. 1.
 (6) For så vidt angår sikkerhedskrav anbefales det, at mindstekravene i regulativ nr. 67, ændringsserie 01, og regulativ nr. 110 finder anvendelse på køretøjer med eftermonteret system.
 (7) For at sikre, at montøren har de relevante kvalifikationer, anbefales det inden for rammerne af den kontraherende parts lovgivningsmæssige myndighed, jf. punkt 1.3 i dette regulativ, at kræve gyldige certifikater udstedt af systemfabrikanten og/eller af faglige organisationer, som attesterer, at personalet har den nødvendige ekspertise, og at værkstedet har kompetence til at foretage monteringen af systemet.
 (8) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (9) I henhold til regulativ nr. 83 og de ændringsserier dertil, som var gældende ved den første typegodkendelse af motoren.
 (10) I henhold til regulativ nr. 49 og de ændringsserier dertil, som var gældende ved den første typegodkendelse af motoren.
 (11) EFT L 350 af 28.12.1998, s. 1.
 (12) EFT L 44 af 16.2.2000, s. 1.
 BILAG 1A
 MEDDELELSESFORMULAR
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 Tekst af billedet
 Udstedt af:
 Myndighedens navn
 vedrørende (2):
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en type LPG-eftermonteringsudstyr i henhold til regulativ nr. 115
 Godkendelse nr.: ...
 Udvidelse nr.: ...
 1. Vedrørende LPG-eftermonteringsudstyr:
 Beholder
 Udstyr, som er monteret på beholderen (2)
 80 %-stopventil
 Niveauindikator
 Trykbegrænserventil (udledningsventil)
 Overtrykssikring
 Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil
 Med/uden LPG-brændstofpumpe (2)
 Multiventil med følgende tilbehør: ...
 Ventilationshus
 Gennemføring for strømforsyning (brændstofpumpe/aktuatorer) (2)
 Brændstofpumpe (2)
 Fordamper/trykregulator (2)
 Afskæringsventil (2)
 Kontraventil (2)
 Overtryksventil for gasrør (2)
 Servicekobling (2)
 Bøjelig slange (2)
 Fjernpåfyldningsenhed (2)
 Tekst af billedet
 Gasinjektionsanordning eller gasinjektor (2)
 Gasdoseringsenhed (2)
 Gasblandingsstykke (2)
 Elektronisk styreenhed (2)
 Tryk- eller temperaturføler (2)
 LPG-filterenhed (2)
 2. Fabriks- eller varemærke ...
 3. Fabrikantens navn og adresse ...
 4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 5. Indleveret til godkendelse den ...
 6. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen ...
 7. Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste ...
 8. Nr. på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste ...
 9. Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2)...
 10. Begrundelse(r) for eventuel udvidelse ...
 11. Køretøjstyper, på hvilke eftermonteringssystemet kan monteres (køretøjsklasse M1 og N1), eller køretøstyper på hvilke systemet kan monteres (andre køretøjsklasser), og, hvis relevant, forholdet mellem CO2 og effekt (jf. tillægget til dette


text:
bilag) ...
 11.1. Emissionskrav:
 Regulativ nr. 83, ændringsserie ...(3)
 Regulativ nr. 49, ændringsserie ...(3)
 11.2. OBD-krav:
 Er det påvist, at eftermonteringssystemet er af typen »master-slave«? ja/nej (2)
 12. Sted ...
 13. Dato ...
 14. Underskrift ...
 15. De dokumenter, som er arkiveret sammen med ansøgningen eller udvidelsen af godkendelsen, kan udleveres på begæring.
 (1) Betegnelsesnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Den ændringsserie, som er i kraft på tidspunktet for den oprindelige typegodkendelse af køretøjet eller motoren.
 Tillæg
 Tillæg til meddelelsen vedrørende en type LPG-eftermonteringsudstyr i henhold til regulativ nr. 115
 Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...)
 1.
 Køretøjer, som eftermonteringsudstyret er blevet prøvet på:
 Køretøj nr.
 1
 2
 n
 Fabrikat:
 Type:
 Klasse:
 Emissionsgrænser:
 Effekt:
 Emissionskontrolsystem:
 2.
 Prøvningsresultater
 Forholdet CO2LPG/CO2 benzin (2): ...
 Forholdet EffektLPG/Effektbenzin (eller diesel): ...
 3.
 Køretøjstyper, som eftermonteringssystemtypen er kompatibel med:
 Brændstof
 Benzin (eller diesel) (1)
 LPG
 Køretøjstype
 Motortype
 Effekt
 (kW)
 CO (3)
 (g/km)
 HC (3)
 (g/km)
 NOx
 (3)
 (g/km)
 CO2
 (2)
 (g/km)
 Effekt
 (kW)
 CO (3)
 (g/km)
 HC (3)
 (g/km)
 NOx
 (3)
 (g/km)
 CO2
 (2)
 (g/km)
 (1) Biffer la mention inutile.
 (2) Réservé aux véhicules des catégories M1 et N1.
 (3) Réservé au(x) véhicule(s) de base.
 BILAG 1B
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 Tekst af billedet
 Udstedt af:
 Myndighedens navn
 vedrørende (2):
 Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en type CNG-eftermonteringsudstyr i henhold til regulativ nr. 115
 Godkendelse nr. ...
 Udvidelse nr. ...
 1. CNG-udstyr, der omfatter:
 Beholder
 Udstyr, som er monteret på beholderen (2)
 Niveau- eller trykindikator
 Trykbegrænserventil (udledningsventil)
 Fjernbetjent automatisk ventil med overstrømsventil
 Overtrykssikring
 Gastæt indeslutning
 Trykregulator (2)
 Automatisk ventil(2)
 Kontraventil (2)
 Bøjelig brændstofledning eller -slange (2)
 Påfyldningsenhed (2)
 Gas/luftblander (injektor)
 Gasstrømsregulator
 Gas/luftblander (karburator)
 Elektronisk styreenhed (2)
 Tryk- eller temperaturføler (2)
 CNG-filter (2)
 2. Fabriks- eller varemærke ...
 3. Fabrikantens navn og adresse ...
 4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 Tekst af billedet
 5. Indleveret til godkendelse den ...
 6. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen ...
 7. Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste ...
 8. Nr. på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste ...
 9. Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2) ...
 10. Begrundelse(r) for eventuel udvidelse ...
 11. Køretøjstyper, på hvilke eftermonteringssystemet kan monteres (køretøjsklasse M1 og N1), eller køretøstyper på hvilke systemet kan monteres (andre køretøjsklasser), og, hvis relevant, forholdet mellem CO2 og effekt (jf. tillægget til dette bilag) ...
 11.1. Emissionskrav:
 Regulativ nr. 83, ændringsserie ... (3)
 Regulativ nr. 49, ændringsserie ... (3)
 11.2. OBD-krav:
 Er det påvist, at eftermonteringssystemet er af typen »master-slave«? ja/nej (2)
 12. Sted: ...
 13. Dato: ...
 14. Underskrift: ...
 15. De dokumenter, som er arkiveret sammen med ansøgningen eller udvidelsen af godkendelsen, kan udleveres på begæring.
 (1) Betegnelsesnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Den ændringsserie, som er i kraft på tidspunktet for den oprindelige typegodkendelse af køretøjet eller motoren.


text:
Tillæg
 Tillæg til meddelelsen vedrørende en type CNG-eftermonteringsudstyr i henhold til regulativ nr. 115
 (Godkendelse nr ... Udvidelse nr ...)
 1.
 Køretøjer, som eftermonteringsudstyret er blevet prøvet på:
 Køretøj nr
 1
 2
 n
 Fabrikat:
 Type:
 Klasse:
 Emissionsgrænser:
 Effekt:
 Emissionskontrolsystem:
 2.
 Prøvningsresultater
 Forholdet CO2CNG/CO2 benzin (2): ...
 Forholdet EffektCNG/Effektbenzin (eller diesel): ...
 3.
 Køretøjstyper, som eftermonteringssystemtypen er kompatibel med:
 Brændstof
 Benzin (eller diesel) (1)
 CNG
 Køretøjstype
 Motortype
 Effekt (kW)
 CO (3) (g/km)
 HC (3) (g/km)
 NOx (3) (g/km)
 CO2
 (2) (g/km)
 Effekt (kW)
 CO (3) (g/km)
 HC (3) (g/km)
 NOx (3) (g/km)
 CO2
 (2) (g/km)
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Gælder kun for køretøjer i klasse M1 og N1.
 (3) Gælder kun for stamkøretøj(er).
 BILAG 2A
 UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET TIL LPG-EFTERMONTERINGSSYSTEM
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført på LPG-eftermonteringssystemets plade, viser, at det er godkendt i Italien (E 3) i henhold til regulativ nr. 115 under godkendelsesnummer 000000. Symbolet »#« angiver LPG-eftermonteringssystemet, de første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 115 i den oprindelige form.
 Ovenstående plade med godkendelsesmærke og visse tekniske oplysninger om eftermonteringssystemet, skal være fast monteret på køretøjets karrosseri.
 BILAG 2B
 UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET TIL CNG-EFTERMONTERINGSSYSTEM
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført på CNG-eftermonteringssystemets plade, viser, at det er godkendt i Italien (E 3) i henhold til regulativ nr. 115 under godkendelsesnummer 000000. Symbolet »*« angiver CNG-eftermonteringssystemet, de første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 115 i den oprindelige form.
 Ovenstående plade med godkendelsesmærke og visse tekniske oplysninger om eftermonteringssystemet, skal være fast monteret på køretøjets karrosseri.
 BILAG 3A
 FULDSTÆNDIG FORTEGNELSE OVER OPLYSNINGER MED HENBLIK PÅ TYPEGODKENDELSE AF DET I KØRETØJET MONTEREDE LPG-EFTERMONTERINGSSYSTEM
 1.
 Beskrivelse af stamkøretøjet
 1.1.
 Fabrikantens navn og adresse ...
 1.2.
 Identifikation klasse og type ...
 1.3.
 Chassisets identifikationsnummer ...
 1.4.
 Certificeringsnummer ...
 1.5.
 Identifikation af forbrændingsmotortype ...
 1.5.1.
 Funktionsprincip og termodynamisk cyklus ...
 1.5.2.
 Atmosfærisk/trykladet ...
 1.5.3.
 Slagvolumen ...
 1.5.4.
 Type katalysatorsystem ...
 1.5.5.
 Type tændingssystem ...
 2.
 Beskrivelse af LPG-eftermonteringssystemet
 2.1.
 Indehaver af fabriks- eller varemærke ...
 2.2.
 Typeidentifikation ...
 2.3.
 Tegninger/flowdiagram af monteringen i køretøjet ...
 2.4.
 »Master-slave«-system: ja/nej (1)
 2.5.
 Fordamper/trykregulator(er):
 2.5.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.5.2.
 Type(r) ...
 2.5.3.
 Certificeringsnummer ...
 2.5.4.
 Identifikation ...
 2.5.5.
 Tegninger ...
 2.5.6.
 Antal hovedjusterpunkter ...
 2.5.7.
 Principbeskrivelse af justering i hovedjusterpunkter ...
 2.5.8.
 Antal tomgangsjusterpunkter ...
 2.5.9.
 Beskrivelse af justeringsprincip i tomgangsjusterpunkter ...
 2.5.10.
 Andre justeringsmuligheder: (angives i givet fald (beskrivelse og tegninger)): ...
 2.5.11.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.6.
 Blandingsenhed: ja/nej (1)
 2.6.1.
 Nummer ...
 2.6.2.
 Fabrikat(er) ...
 2.6.3.
 Type(r) ...
 2.6.4.
 Tegninger ...
 2.6.5.
 Monteringssted (vedlæg tegning(er)) ...
 2.6.6.
 Justeringsmuligheder ...
 2.6.7.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.7.
 Gasdoseringsenhed: ja/nej (1)
 2.7.1.
 Nummer ...
 2.7.2.
 Fabrikat(er) ...
 2.7.3.
 Type(r) ...
 2.7.4.
 Tegninger ...
 2.7.5.
 Monteringssted (vedlæg tegning(er)) ...
 2.7.6.
 Justeringsmuligheder ...
 2.7.7.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.8.
 Gasinjektionsanordning(er) eller gasinjektor(er): ja/nej (1)
 2.8.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.8.2.
 Type(r) ...
 2.8.3.
 Identifikation ...
 2.8.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.8.5.
 Tegninger af monteringen ...
 2.9.
 Elektronisk styreenhed
 2.9.1.
 Fabrikat(er)


text:
...
 2.9.2.
 Type(r) ...
 2.9.3.
 Monteringssted: ...
 2.9.4.
 Justeringsmuligheder ...
 2.10.
 LPG-beholder:
 2.10.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.10.2.
 Type(r) (vedlæg tegninger): ...
 2.10.3.
 Antal beholdere ...
 2.10.4.
 Kapacitet ... liter
 2.10.5.
 LPG-brændstofpumpe i beholder: ja/nej (1) ...
 2.10.6.
 Certificeringsnummer ...
 2.10.7.
 Tegninger af montering af beholderen ...
 2.11.
 Udstyr til LPG-beholder
 2.11.1.
 80 %-stopventil
 2.11.1.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.1.2.
 Type(r) ...
 2.11.1.3.
 Funktionsprincip: svømmer/andet (1) (vedlæg beskrivelse eller tegninger)
 2.11.2.
 Niveauindikator:
 2.11.2.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.2.2.
 Type(r) ...
 2.11.2.3.
 Funktionsprincip: svømmer/andet (1) (vedlæg beskrivelse eller tegninger)
 2.11.3.
 Trykbegrænserventil (udledningsventil):
 2.11.3.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.3.2.
 Type(r) ...
 2.11.4.
 Overtrykssikring:
 2.11.4.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.4.2.
 Type(r) ...
 2.11.5.
 Fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil:
 2.11.5.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.5.2.
 Type(r) ...
 2.11.6.
 Multiventil: ja/nej (1)
 2.11.6.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.6.2.
 Type(r) ...
 2.11.6.3.
 Beskrivelse af multiventil (vedlæg tegninger): ...
 2.11.7.
 Ventilationshus: ...
 2.11.7.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.7.2.
 Type(r) ...
 2.11.8.
 Gennemføring for strømforsyning (brændstofpumpe/aktuatorer):
 2.11.8.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.8.2.
 Type(r) ...
 2.11.8.3.
 Tegninger ...
 2.12.
 Brændstofpumpe (LPG): ja/nej (1)
 2.12.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.12.2.
 Type(r) ...
 2.12.3.
 Pumpe monteret i LPG-beholder: ja/nej (1)
 2.12.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.13.
 Afskæringsventil/kontraventil/overtryksventil for gasrør: ja/nej (1)
 2.13.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.13.2.
 Type(r) ...
 2.13.3.
 Beskrivelse og tegninger ...
 2.13.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.14.
 Påfyldningspunkt (1):
 2.14.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.14.2.
 Type(r) ...
 2.14.3.
 Beskrivelse og tegninger
 2.15.
 Bøjelige brændstofledninger/-rør:
 2.15.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.15.2.
 Type(r) ...
 2.15.3.
 Beskrivelse ...
 2.15.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.16.
 Tryk- og temperaturføler(e) (1):
 2.16.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.16.2.
 Type(r) ...
 2.16.3.
 Beskrivelse ...
 2.16.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.17.
 LPG-filterenhed(er) (1):
 2.17.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.17.2.
 Type(r) ...
 2.17.3.
 Beskrivelse ...
 2.17.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.18.
 Servicekobling (monobrændstofkøretøjer uden nødprogram til fortsat kørsel) (1):
 2.18.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.18.2.
 Type(r) ...
 2.18.3.
 Beskrivelse og tegninger af monteringen
 2.19.
 Varmesystemet forbundet til LPG-systemet (tilladt for køretøjer i klasse M2 og M3) ja/nej (1)
 2.19.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.19.2.
 Type(r) ...
 2.19.3.
 Beskrivelse og tegninger af monteringen ...
 2.20.
 Yderligere dokumentation
 2.20.1.
 Beskrivelse af LPG-udstyret og katalysatorens fysiske beskyttelse ved omskift mellem benzin og LPG:
 2.20.2.
 Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.)
 2.20.3.
 Tegning af symbol
 2.20.4.
 Justeringsdata
 2.21.
 Kølesystem: (væske/luft) (1)
 2.21.1.
 Systembeskrivelse/tegninger hvad angår LPG-udstyret
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Tolerance angives.
 BILAG 3B
 FULDSTÆNDIG FORTEGNELSE OVER OPLYSNINGER MED HENBLIK PÅ TYPEGODKENDELSE AF DET I KØRETØJET MONTEREDE CNG-EFTERMONTERINGSSYSTEM
 1.
 Beskrivelse af stamkøretøjet
 1.1.
 Fabrikantens navn og adresse ...
 1.2.
 Identifikation klasse og type ...
 1.3.
 Chassisets identifikationsnummer ...
 1.4.
 Certificeringsnummer ...
 1.5.
 Identifikation af forbrændingsmotortype ...
 1.5.1.
 Funktionsprincip og termodynamisk cyklus ...
 1.5.2.
 Atmosfærisk/trykladet ...
 1.5.3.
 Slagvolumen ...
 1.5.4.
 Type katalysatorsystem ...
 1.5.5.
 Type tændingssystem ...
 2.
 Beskrivelse af CNG-eftermonteringssystemet
 2.1.
 Indehaver af fabriks- eller varemærke ...
 2.2.
 Typeidentifikation ...
 2.3.
 Tegninger/flowdiagram af monteringen i køretøjet ...
 2.4.
 »Master-slave«-system: ja/nej (1)
 2.5.
 Trykregulator(er)
 2.5.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.5.2.
 Type(r) ...
 2.5.3.
 Certificeringsnummer ...
 2.5.4.
 Identifikation ...
 2.5.5.
 Tegninger ...
 2.5.6.
 Antal hovedjusterpunkter ...
 2.5.7.
 Principbeskrivelse af justering i hovedjusterpunkter
 2.5.8.
 Antal tomgangsjusterpunkter ...
 2.5.9.
 Beskrivelse af justeringsprincip i tomgangsjusterpunkter
 2.5.10.
 Andre justeringsmuligheder: (angives i givet fald (beskrivelse og tegninger)): ...
 2.5.11.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.6.


text:
Gas/luftblander (karburator): ja/nej (1)
 2.6.1.
 Nummer ...
 2.6.2.
 Fabrikat(er) ...
 2.6.3.
 Type(r) ...
 2.6.4.
 Tegninger ...
 2.6.5.
 Monteringssted (vedlæg tegning(er)) ...
 2.6.6.
 Justeringsmuligheder ...
 2.6.7.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.7.
 Gasstrømsregulator: ja/nej (1)
 2.7.1.
 Nummer ...
 2.7.2.
 Fabrikat(er) ...
 2.7.3.
 Type(r) ...
 2.7.4.
 Tegninger ...
 2.7.5.
 Monteringssted (vedlæg tegning(er)) ...
 2.7.6.
 Justeringsmuligheder ...
 2.7.7.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.8.
 Gas/luftblander (injektor): ja/nej (1)
 2.8.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.8.2.
 Type(r) ...
 2.8.3.
 Identifikation ...
 2.8.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.8.5.
 Tegninger af monteringen ...
 2.9.
 Elektronisk styreenhed
 2.9.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.9.2.
 Type(r) ...
 2.9.3.
 Monteringssted: ...
 2.9.4.
 Justeringsmuligheder ...
 2.10.
 CNG-beholder
 2.10.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.10.2.
 Type(r) (vedlæg tegninger): ...
 2.10.3.
 Antal beholdere ...
 2.10.4.
 Samlet kapacitet ... liter
 2.10.5.
 Certificeringsnummer ...
 2.10.6.
 Tegninger af montering af beholderen ...
 2.11.
 Udstyr til CNG-beholder
 2.11.1.
 Niveau- eller trykindikator:
 2.11.1.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.1.2.
 Type(r) ...
 2.11.2.
 Trykbegrænserventil (udledningsventil) (1):
 2.11.2.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.2.2.
 Type(r) ...
 2.11.3.
 Overtrykssikring:
 2.11.3.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.3.2.
 Type(r) ...
 2.11.4.
 Fjernbetjent automatisk ventil med overstrømsventil:
 2.11.4.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.4.2.
 Type(r) ...
 2.11.5.
 Gastæt indeslutning:
 2.11.5.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.11.5.2.
 Type(r) ...
 2.12.
 Automatisk ventil/kontraventil: ja/nej (1) ...
 2.12.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.12.2.
 Type(r) ...
 2.12.3.
 Beskrivelse og tegninger ...
 2.12.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.13.
 Påfyldningsenhed (1):
 2.13.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.13.2.
 Type(r) ...
 2.13.3.
 Beskrivelse og tegninger ...
 2.14.
 Bøjelig brændstofledning eller -slange:
 2.14.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.14.2.
 Type(r) ...
 2.14.3.
 Beskrivelse ...
 2.14.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.15.
 Tryk- og temperaturføler(e) (1):
 2.15.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.15.2.
 Type(r) ...
 2.15.3.
 Beskrivelse ...
 2.15.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.16.
 CNG-filter (1):
 2.16.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.16.2.
 Type(r) ...
 2.16.3.
 Beskrivelse ...
 2.16.4.
 Driftstryk (2): ... kPa
 2.17.
 Servicekobling (monobrændstofkøretøjer uden nødprogram til fortsat kørsel) (1):
 2.17.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.17.2.
 Type(r) ...
 2.17.3.
 Beskrivelse og tegninger af monteringen ...
 2.18.
 Varmesystemet forbundet til CNG-systemet (kun tilladt for køretøjer i klasse M2 og M3) ja/nej (1)
 2.18.1.
 Fabrikat(er) ...
 2.18.2.
 Type(r) ...
 2.18.3.
 Beskrivelse og tegninger af monteringen ...
 2.19.
 Yderligere dokumentation
 2.19.1.
 Beskrivelse af CNG-udstyret og katalysatorens fysiske beskyttelse ved omskift mellem benzin og CNG:
 2.19.2.
 Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.)
 2.19.3.
 Tegning af symbol
 2.19.4.
 Justeringsdata
 2.20.
 Kølesystem: (væske/luft) (1)
 2.20.1.
 Systembeskrivelse/tegninger hvad angår CNG-udstyret ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Tolerance angives.
 BILAG 4
 BESKRIVELSE AF PROCEDURER TIL TÆTHEDSPRØVNING FOR CNG/LPG-SYSTEMER MONTERET I KØRETØJER
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 I dette tillæg beskrives de procedurer, som montøren skal følge for at kontrollere, at systemet er gastæt.
 2. Systemet monteres i overensstemmelse med del I og II i monteringsvejledningen fra fabrikanten af eftermonteringssystemet.
 3. PROCEDURE FOR TÆTHEDSPRØVNING AF LPG-SYSTEMER
 3.1.
 Når monteringen er afsluttet, skal montøren foretage kontrol af korrekt samling, jf. punkt 7.1.4.2, samt følge opstartsprocedurerne i punkt 7.1.4.3 i dette regulativ. Herefter fyldes systemet med LPG; med en gasdetektor eller en væskedetektor kontrolleres alle fittings og forbindelser i systemet. Magnetventilerne skal være i åben stilling, således at alle systemets komponenter eksponeres for driftstrykket. Der tillades ingen tegn på utæthed.
 4. PROCEDURE FOR TÆTHEDSPRØVNING AF CNG-SYSTEMER
 4.1.
 Når monteringen er afsluttet, skal montøren foretage kontrol af


text:
korrekt samling, jf. punkt 7.1.4.2, samt følge opstartsprocedurerne i punkt 7.1.4.3 i dette regulativ. Herefter fyldes systemet med CNG ved driftstryk; med en gasdetektor eller en væskedetektor kontrolleres alle fittings og forbindelser i systemet. Magnetventilerne skal være i åben stilling, således at alle systemets komponenter eksponeres for driftstrykket. Der tillades ingen tegn på utæthed.
 BILAG 5
 FORSKRIFTER FOR FASTGØRELSE AF LPG- OG CNG-BEHOLDER(E)
 1. Kravene i regulativ nr. 67, ændringsserie 01, om fastgørelse af LPG beholdere eller i regulativ nr. 110 om fastgørelse af CNG-beholdere anses for at være opfyldt, hvis beholderen er fastgjort til køretøjet med mindst:
 1.1.
 to bøjler pr. beholder
 1.2.
 fire bolte samt
 1.3.
 passende skiver eller plader, hvis karrosseripladerne på det pågældende sted har samme tykkelse.
 Hvis det antages, at materialekvaliteten er Fe 370, skal fastgørelsesboltene være i klasse 8.8 og have de mål, der er angivet i tabellen nedenfor:
 Beholderens indhold
 (liter)
 Skivers og pladers minimumsmål (mm)
 Fastspændingsbøjlernes minimumsmål (mm)
 Boltenes minimumsmål (mm)
 Op til 85
 rund: 30 × 1,5
 rund: 25 × 2,5
 20 × 3
 30 × 1,5
 8
 85-100
 rund: 30 × 1,5
 rund: 25 × 2,5
 30 × 3
 20 × 3 (*)
 10
 8 (*)
 100-150
 rund: 50 × 2
 rund: 30 × 3
 50 × 6
 50 × 3 (**)
 12
 10 (**)
 Over 150
 skal opfylde forskrifterne i regulativ nr. 67, ændringsserie 01, for så vidt angår LPG-beholdere eller regulativ nr. 110 for så vidt angår CNG-beholdere
 2. Hvis beholderen er monteret bag et sæde, skal der være en frigang på mindst 100 mm i køretøjets længderetning. Dette frigang kan opdeles mellem beholderen og køretøjets bagpanel og mellem sædet og beholderen.
 3. Hvis fastspændingsbøjlerne også bærer brændstofbeholderens masse, skal der være mindst tre fastspændingsbøjler.
 4. Fastspændingsbøjlerne skal sikre, at brændstofbeholderen ikke glider, roterer eller løsnes.
 5. Der skal være et beskyttende materiale såsom filt, læder eller plast mellem brændstofbeholderen og fastspændingsbøjlerne. Der må imidlertid ikke benyttes komprimerbare materialer, hvor skiverne eller pladerne er fastgjort til køretøjets karrosseri.
 6. BEHOLDERSTATIV
 6.1.
 Hvis beholderen er fastgjort til køretøjet med et beholderstativ, skal beholderstativet, fastspændingsbøjlerne, skiverne eller pladerne og boltene opfylde kravene i punkt 1-5 ovenfor.
 6.2.
 Hvis den cylindriske beholder er monteret i køretøjets længderetning, skal der være en tværgående forbindelse ved beholderstativets forende, der forhindrer at beholderen skrider. Denne tværgående forbindelse, skal:
 6.2.1.
 have mindst samme tykkelse som beholderstativet
 6.2.2.
 være mindst 30 mm høj, og dens top skal befinde sig mindst 30 mm over beholderens bund
 6.2.3.
 være så tæt som muligt eller endog inden for den ene hvælvede ende af beholderen.
 Ved »monteret i længderetningen« forstås, at den cylindriske brændstofbeholders akse danner en vinkel på højst 30° med køretøjets midterplan i længderetningen.
 (*) I dette tilfælde skal beholderen være fastgjort af mindst tre fastspændingsbøjler.
 (**) I dette tilfælde skal beholderen være fastgjort af mindst fire fastspændingsbøjler.
 BILAG 6A
 DOBBELTBRÆNDSTOFKØRETØJER MED DIREKTE BENZININDSPRØJTNINGSMOTORER — BEREGNING AF LPG-ENERGIFAKTOR
 1. MÅLING AF DEN LPG-MASSE, DER FORBRUGES I LØBET AF CYKLUSSEN
 Måling af den LPG masse, der forbruges under type


text:
I-prøvningscyklussen, foretages ved hjælp af et brændstofvejningssystem, der kan måle LPG-brændstofbeholderens vægt under prøvningen og opfylde følgende krav:
 En nøjagtighed på ± 2 % af forskellen mellem aflæsningen ved prøvningens indledning og afslutning eller bedre.
 Der skal træffes forholdsregler for at undgå målefejl.
 Sådanne foranstaltninger skal som minimum omfatte omhyggelig montering af anordningen i overensstemmelse med instrumentfabrikanternes anbefalinger og god teknisk praksis.
 Andre målemetoder tillades, hvis en tilsvarende nøjagtighed kan påvises.
 2. BEREGNING AF LPG-ENERGIFORHOLDET
 Brændstofforbruget beregnes ud fra emission af carbonhydrider, carbonmonoxid og carbondioxid bestemt gennem måleresultaterne, idet det antages, at der kun brændes LPG under prøvningen
 LPG-forholdet i den energi, der forbruges i cyklussen, bestemmes herefter som følger:
 hvor:
 GLPG
 : LPG-energiforholdet (%)
 MLPG
 : Den LPG-masse, der forbruges i løbet af cyklussen (kg)
 FCnorm
 : Brændstofforbrug (l/100 km) beregnet i henhold til punkt 1.4.3 b) i bilag 6 til regulativ nr. 101. Hvis det er relevant, beregnes korrektionsfaktoren (cf) i den ligning, der anvendes til at bestemme FCnorm, ved hjælp af det gasformige brændstofs H/C-forhold
 dist: Tilbagelagt afstand under cyklussen (km)
 d: Massefylde d = 0,538 kg/liter.
 BILAG 6B
 DOBBELTBRÆNDSTOFKØRETØJER MED DIREKTE BENZININDSPRØJTNINGSMOTORER — BEREGNING AF CNG-ENERGIFAKTOR
 1. MÅLING AF DEN CNG-MASSE, DER FORBRUGES I LØBET AF CYKLUSSEN
 Måling af den LPG masse, der forbruges under type I-prøvningscyklussen, foretages ved hjælp af et brændstofvejningssystem, der kan måle CNG-brændstofbeholderens vægt under prøvningen og opfylde følgende krav:
 Een nøjagtighed på ± 2 % af forskellen mellem aflæsningen ved prøvningens indledning og afslutning eller bedre.
 Der skal træffes forholdsregler for at undgå målefejl.
 Sådanne foranstaltninger skal som minimum omfatte omhyggelig montering af anordningen i overensstemmelse med instrumentfabrikanternes anbefalinger og god teknisk praksis.
 Andre målemetoder tillades, hvis en tilsvarende nøjagtighed kan påvises.
 2. BEREGNING AF CNG-ENERGIFORHOLDET
 Brændstofforbruget beregnes ud fra emission af carbonhydrider, carbonmonoxid og carbondioxid bestemt gennem måleresultaterne, idet det antages, at der kun brændes CNG under prøvningen
 CNG-forholdet i den energi, der forbruges i cyklussen, bestemmes herefter som følger:
 hvor:
 GCNG
 : CNG-energiforholdet (%)
 MCNG
 : Den CNG-masse, der forbruges i løbet af cyklussen (kg)
 FCnorm
 : Brændstofforbrug (m3/100 km) beregnet i henhold til punkt 1.4.3 c) i bilag 6 til regulativ nr. 101
 dist: Tilbagelagt afstand under cyklussen (km)
 d: Massefylde d = 0,654 kg/m3
 cf: Korrektionsfaktor, under forudsætning af følgende værdier:
 cf= 1 i tilfælde af referencebrændstof G20
 cf= 0,78 i tilfælde af referencebrændstof G25.


text:
21.3.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 82/15
 AFTALE
 mellem Det Europæiske Fællesskab og Canadas regering om behandling af forhåndsinformation om
 passagerer og passagerlisteoplysninger
 DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG CANADAS REGERING, i det følgende benævnt »parterne«,
 SOM ANERKENDER, at det er vigtigt, at grundlæggende rettigheder og friheder respekteres, navnlig retten til privatlivets
 fred, og at det samtidig med beskyttelsen af disse værdier er vigtigt at forhindre og bekæmpe terrorisme og dermed
 forbunden kriminalitet og anden grov kriminalitet af grænseoverskridende karakter, herunder organiseret kriminalitet,
 SOM TAGER HENSYN TIL Canadas regerings krav om, at luftfartsselskaber, der befordrer personer til Canada, forelægger
 de kompetente canadiske myndigheder forhåndsinformation om passagerer og passagerlisteoplysninger (i det følgende
 benævnt »API/PNR-oplysninger«), hvor sådanne oplysninger er indsamlet og opbevares i luftfartsselskabernes automatiske
 reservationssystemer og afgangskontrolsystemer (DCS),
 SOM TAGER HENSYN TIL Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af
 fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, særlig
 artikel 7, litra c) (1),
 SOM TAGER HENSYN TIL de forpligtelser, som den relevante kompetente myndighed har indgået vedrørende den måde,
 hvorpå den vil behandle API/PNR-oplysninger modtaget fra luftfartsselskaber (i det følgende benævnt »forpligtelserne«),
 SOM TAGER HENSYN TIL Kommissionens relevante afgørelse i henhold til artikel 25, stk. 6, i direktiv 95/46/EF (i det
 følgende benævnt »afgørelsen«), ifølge hvilken den relevante canadiske kompetente myndighed anses for at sikre et
 tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for API/PNR-oplysninger, der overføres fra Det Europæiske Fællesskab (i det følgende
 benævnt »Fællesskabet«) vedrørende passagerflyvninger til Canada, i overensstemmelse med de relevante forpligtelser, der
 er knyttet til den pågældende afgørelse,
 SOM TAGER HENSYN TIL de reviderede API-retningslinjer, der er vedtaget af Verdenstoldorganisationen (WCO), Den
 Internationale Luftfartssammenslutning (IATA) og Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO),
 SOM FORPLIGTER SIG TIL sammen at bistå ICAO med at udvikle en multilateral standard for overførsel af
 PNR-oplysninger modtaget fra kommercielle luftfartsselskaber,
 SOM TAGER HENSYN TIL mulighederne for i fremtiden at foretage ændringer i bilag I til denne aftale ved forenklede
 procedurer, navnlig med henblik på at sikre gensidighed mellem parterne,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1 ninger, der er omfattet af aftalen, som fastsat i bilag I til denne
 aftale, der udgør en integrerende del deraf.
 Formål
 1. Formålet med denne aftale er at sikre, at API/PNR-person-
 oplysninger vedrørende flyvninger, der er omfattet af aftalen, Artikel 3
 afgives under fuld respekt for de grundlæggende rettigheder Behandling af API/PNR-oplysninger
 og friheder, navnlig retten til privatlivets fred.
 1. Parterne er enige om, at API/PNR-personoplysninger
 vedrørende flyvninger, der er omfattet af aftalen, vil blive
 2. Ved en flyvning, der er omfattet af aftalen, forstås en behandlet som fastsat i de forpligtelser, der er indgået af den
 flyvning foretaget af et luftfartsselskab fra den ene parts kompetente myndighed, som modtager API/PNR-oplysningerne.
 område til den begærende parts område.
 2. Forpligtelserne omfatter reglerne og procedurerne for
 overførslen og beskyttelsen af de API/PNR-personoplysninger,
 Artikel 2 som er afgivet til en kompetent myndighed vedrørende
 flyvninger, der er omfattet af aftalen.
 Kompetente myndigheder
 En begærende parts kompetente myndighed er en myndighed i
 Canada eller Den


text:
Europæiske Union, som er ansvarlig for 3. Den kompetente myndighed behandler de API/PNR-oplys-
 behandlingen af API/PNR-personoplysninger vedrørende flyv- ninger, der modtages, og personerne på de flyvninger, som er
 omfattet af aftalen, og som API/PNR-oplysningerne vedrører, i
 (1) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved Europa-Parlamentets og overensstemmelse med relevante lov- og forfatningskrav uden
 Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, nogen diskrimination, navnlig ikke begrundet i nationalitet
 s. 1). og/eller bopælsland.
 ---pagebreak--- L 82/16 DA Den Europæiske Unions Tidende 21.3.2006
 Artikel 4 d) fastsætte sin forretningsorden.
 Adgang, rettelse og notat
 3. Parterne, der er repræsenteret i Det Blandede Udvalg, kan
 1. En kompetent myndighed giver en person, der ikke er til nå til enighed om ændringer i bilag I til denne aftale, som finder
 stede på det område, hvor den pågældende myndighed udøver anvendelse fra den dato, på hvilken denne enighed er opnået.
 jurisdiktion, og som de API/PNR-oplysninger, der behandles i
 henhold til denne aftale, vedrører, adgang til oplysningerne og
 mulighed for at anmode om en rettelse, hvis de er fejlagtige, Artikel 7
 eller gøre et notat om, at der er anmodet om en rettelse.
 Tvistbilæggelse
 2. Den kompetente myndighed giver adgang til sådanne
 Parterne fører omgående på begæring af den ene part konsulta-
 oplysninger og mulighed for at foretage en rettelse deraf og
 tioner vedrørende enhver tvist, som ikke er bilagt af Det Blan-
 gøre et notat derom under omstændigheder, der svarer til de
 dede Udvalg.
 omstændigheder, hvorunder personer, der er til stede på det
 område, hvor den pågældende myndighed udøver jurisdiktion,
 har adgang dertil.
 Artikel 8
 Artikel 5 Fælles undersøgelser
 Forpligtelse til behandling af API/PNR-oplysninger I overensstemmelse med bilag III, som udgør en integrerende
 del af denne aftale, foretager parterne hvert år, medmindre
 1. I forbindelse med anvendelsen af denne aftale inden for andet er aftalt, en fælles undersøgelse af implementeringen af
 Fællesskabet under hensyn til, at den vedrører behandling af denne aftale og alle spørgsmål med tilknytning dertil, herunder
 personoplysninger, behandler luftfartsselskaber, som foretager udviklingsforløb såsom ICAO’s fastlæggelse af relevante PNR-
 af aftalen omfattede flyvninger fra Fællesskabet til Canada, de retningslinjer.
 API/PNR-oplysninger, der opbevares i deres automatiske reserva-
 tionssystemer og DCS, på den måde, der kræves af de kompe-
 tente canadiske myndigheder i overensstemmelse med den cana- Artikel 9
 diske lovgivning. Listen over de PNR-dataelementer, som luft-
 fartsselskaber, der foretager af aftalen omfattede flyvninger, skal Ikrafttrædelse, ændring og opsigelse af aftalen
 overføre til den canadiske kompetente myndighed, er fastsat i
 bilag II til denne aftale, der udgør en integrerende del deraf. 1. Denne aftale træder i kraft, efter at parterne har udvekslet
 notifikationer om, at de procedurer, der kræves for dens ikraft-
 træden, er gennemført. Aftalen træder i kraft på dagen for
 2. Forpligtelsen i medfør af stk. 1 er kun gældende, så længe anden notifikation.
 afgørelsen finder anvendelse, og ophører med at have virkning
 den dag, på hvilken afgørelsen ophæves, suspenderes eller
 udløber uden at blive fornyet. 2. Denne aftale kan ændres ved aftale mellem parterne, jf.
 dog artikel 6, stk.


text:
3. En sådan ændring træder i kraft 90 dage
 efter, at parterne har udvekslet notifikationer om afslutningen af
 Artikel 6 de relevante interne procedurer.
 Det Blandede Udvalg
 3. Denne aftale kan til enhver tid opsiges af hver af parterne
 1. Der nedsættes et blandet udvalg bestående af repræsen- efter skriftlig notifikation mindst 90 dage før den foreslåede
 tanter for hver part, hvis navne meddeles den anden part ophørsdato.
 gennem de diplomatiske kanaler. Det Blandede Udvalg samles
 et givet sted, en given dato og med en dagsorden, som fast-
 sættes efter fælles overenskomst. Det første møde holdes inden Artikel 10
 for seks måneder efter denne aftales ikrafttræden.
 Denne aftale medfører hverken nogen fravigelse fra eller
 2. Det Blandede Udvalg skal blandt andet: ændring af parternes lovgivning.
 a) fungere som kommunikationskanal ved implementeringen af TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, der er behørigt
 denne aftale og alle spørgsmål med tilknytning dertil bemyndiget dertil, underskrevet denne aftale.
 b) i videst mulig udstrækning løse alle tvister, som kan opstå UDFÆRDIGET i to originale eksemplarer i Luxembourg den
 vedrørende implementeringen af denne aftale og alle tredje oktober to tusind og fem, på dansk, engelsk, estisk,
 spørgsmål med tilknytning dertil finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, neder-
 landsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk,
 c) tilrettelægge de fælles undersøgelser, der er omhandlet i tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme
 artikel 8, og fastsætte de detaljerede bestemmelser om den gyldighed. I tilfælde af uoverensstemmelser er det den engelske
 fælles undersøgelse og den franske tekst, der gælder.
 ---pagebreak--- 21.3.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 82/17
 Por la Comunidad Europea
 Za Evropské společenství
 For Det Europæiske Fællesskab
 Für die Europäische Gemeinschaft
 Euroopa Ühenduse nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
 For the European Community
 Pour la Communauté européenne
 Per la Comunità europea
 Eiropas Kopienas vārdā
 Europos bendrijos vardu
 az Európai Közösség részéről
 Għall-Komunità Ewropea
 Voor de Europese Gemeenschap
 W imieniu Wspólnoty Europejskiej
 Pela Comunidade Europeia
 Za Európske spoločenstvo
 za Evropsko skupnost
 Euroopan yhteisön puolesta
 På Europeiska gemenskapens vägnar
 Por el Gobierno de Canadá
 Za vládu Kanady
 For Canadas regering
 Für die Regierung Kanadas
 Kanada valitsuse nimel
 Για την Κυβέρνηση του Καναδά
 For the Government of Canada
 Pour le gouvernement du Canada
 Per il governo del Canada
 Kanādas Valdības vārdā
 Kanados Vyriausybės vardu
 Kanada kormánya részéről
 Għall-Gvern tal-Kanada
 Voor de Regering van Canada
 W imieniu rządu Kanady
 Pelo Governo do Canadá
 Za vládu Kanady
 Za Vlado Kanade
 Kanadan hallituksen puolesta
 På Canadas regerings vägnar
 ---pagebreak--- L 82/18 DA Den Europæiske Unions Tidende 21.3.2006
 BILAG I
 Kompetente myndigheder
 Med henblik på artikel 3 er Canadas kompetente myndighed grænsemyndigheden Canada Border Services Agency (CBSA).
 BILAG II
 PNR-dataelementer, som skal indhentes
 1. PNR-nummer
 2. Reservationsdato
 3. Planlagt(e) rejsedato(er)
 4. Navn
 5. Andre navne i PNR-registeret
 6. Alle former for betalingsoplysninger
 7. Faktureringsadresse
 8. Telefonnumre
 9. Hele rejseruten for den pågældende PNR
 10. Frequent flyer-oplysninger (kun antal rejsekilometer og adresse(r))
 11. Rejsebureau
 12. Rejseagent
 13. Delte PNR-oplysninger
 14. Billetoplysninger
 15. Billetnummer
 16. Pladsnummer
 17. Billettens udstedelsesdato
 18. Oplysning om tidligere


text:
tilfælde af manglende fremmøde (no show)
 19. Bagageseddelnummer
 20. Oplysning om, hvorvidt den pågældende ved tidligere lejligheder har tjekket ind i sidste minut uden reservation
 (go show)
 21. Pladsoplysninger
 22. Enkeltbilletter
 23. Eventuelle indsamlede APIS-oplysninger (Advanced Passenger Information System)
 24. Standby
 25. Indtjekningsrækkefølge (order at check in).
 ---pagebreak--- 21.3.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 82/19
 BILAG III
 Fælles undersøgelse
 Parterne giver før den fælles undersøgelse hinanden meddelelse om sammensætningen af deres respektive hold, som kan
 omfatte egnede myndigheder, der beskæftiger sig med privatlivets fred/databeskyttelse, told, indvandring, håndhævelse,
 efterretningsvirksomhed og forbud, og andre former for retshåndhævelse, grænsesikkerhed og/eller flyvesikkerhed,
 herunder eksperter fra Den Europæiske Unions medlemsstater.
 Med forbehold af gældende lovgivning vil det blive krævet, at enhver deltager i undersøgelsen respekterer tavshedspligten
 vedrørende drøftelserne og har en passende sikkerhedsgodkendelse. Tavshedspligten vil dog ikke lægge hindringer i vejen
 for, at hver part til sine respektive kompetente organer, herunder Canadas parlament og Europa-Parlamentet, udarbejder
 en passende rapport om resultaterne af den fælles undersøgelse.
 Parterne fastsætter i fællesskab de detaljerede bestemmelser om den fælles undersøgelse.


text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (85) 350
 Vol. 1985/0141
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
 concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
 européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
 p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
 (JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
 classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
 règlement.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
 concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
 Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
 amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
 27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
 file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
 Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
 Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
 S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
 (ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
 erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
 der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- .,, ~,
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPtEISKE FtELLESSKABER -
 KOM(85) 350 endelig udg.
 Bruxelles, den 25 Juni 1985
 MEMORANDUM
 ET TEKNOLOGIF~LLESSKAB
 KOM(85) 350 endelig udg.
 ---pagebreak--- INDHOLDSFORTEGNELSE
 I. UDFORDRINGEN FOR EUROPA
 II. DET EUROP~ISKE TEKNOLOGIF~LLESSKAB
 1. Det juridiske og politiske grundlag
 2. MalsiBtninger
 3. Typer af projekter og programmer for forskning og
 teknologisk udvikling CFTU)
 4. TviBrgaende ledsageforanstaltninger
 5. Samarbejdsformer og finansieringsmetoder
 6. Kriterier og metoder for udviBlgelse af programmer
 for teknologisk F&U
 *
 * *
 BILAG - Mulige igangsiBttende projekter
 ---pagebreak--- MOD ET EUROP~ISK TEKNOLOGIF~LLESSKAB
 I. UDFORDRINGEN FOR EUROPA
 Den teknologiske udvikling spiller en fremtrredende rolle i vore samfund pa grund
 af den virkning den har pa den ~konomiske vrekst og jobskabelse, samt pa den sam-
 fundsmressige og kulturelle udvikling, pa milj~et og pa sikkerheden. Denne udfor-
 dring trrenger sig mere og mere pa som en strategisk faktor, som Frellesskabet -
 saledes som Kommissionen fremhrevede i sin meddelelse til Det europreiske Rad i
 Bruxelles i marts 1985 - ma beskreftige sig indgaende med dels for at genskabe sin
 konkurrenceevne og bane vej for en kraftigere og mere stabil vrekst, og dels for
 at skabe bedre overensstemmelse mellem de forskellige ~konomiske sektorer til
 fordel for en h~jnelse af den innovative kapacitet i alle medlemsstater.
 Frellesskabet rader over et indre marked af samme st~rrelsesorden som Japans og
 De forenede Staters, men ma im~dega konkurrencen fra disse med et marked, der
 er splittet af forskellige barrierer og uden


text:
en frelles teknologisk strategi:
 forsknings- og udviklingspolitikkerne og midlerne til gennemf~relse heraf er,
 pa nogle fa positive undtagelser nrer, et rent internt anliggende for medlems-
 staterne.
 Konsekvenserne af denne tingenes tilstand begynder nu at blive mrerkbar. Siden
 1972 harden arlige vrekstrate (i faste priser) for h~jteknologiske varer i
 Europa ikke oversteget 5%, mens den var 7,6% i USA og 14% i Japan (1).
 Disse middelmadige industrielle resultater i Europa giver sig udslag i en udhul-
 ning af det handelsmressige forspring for h~jteknologiske varer. Pa tyve ar er
 EF's eksport-/importforhold inden for h~jteknologi faldet fra 190% til 110%
 (i 1983).
 Er Europa, arnestedet for de to f~rste industrielle revolutioner, ved at for-
 passe den tredje revolution? Kan Europa sla sig til tals med kun at vrere f~rende
 med hensyn til mindre h~jteknologiske produkter, mens de nyindustrialiserede Lan-
 de i Asien og Latinamerika er parate til at tage teten? Skal Europa blot se til,
 mens Europas bedste hjerner emigrerer til De forenede Stater og Lade Japan erobre
 dets markedsandele?
 Kan Europa fastholde sin Levestandard, vende udviklingen i beskreftigelsen og sikre
 sin selvstrendighed uden at tage de teknologiske udfordringer fra resten af verden op?
 Europa har, i det mindste potentielt, visse aktiver i kampen for at g~re sig grel-
 dende:
 (1) Mellem 1973 og 1983 faldt specialiseringsindekset for EF for h~jteknologiske
 varer fra 1,01 (OECD=1) til 0,82, mens indekset for USA forblev konstant
 (1,26), og indekset for Japan steg fra 0,72 til 1,26.
 ---pagebreak--- - 2 -
 - den europreiske industri kan drage fordel af virkningen af et stort marked, der
 er befriet for de barrierer, som nu opdeler markedet i enheder med ringe gen-
 nemslagskraft;
 - forsknings- og udviklingsindsatsen pa nationalt plan, der har holdt den europre-
 iske forskning pa et h~jt niveau, men som er sa spredt, at virkningerne af et
 samvirke og stordriftsfordele ikke kommer Frellesskabet til gode, i modsretning
 til en kollektiv indsats centreret omkring visse i frellesskab definerede priori-
 terede strategier;
 - de europreiske virksomheder, som har et frugtbart samarbejde, sasnart dette sam-
 arbejde kan udvikles inden for inspirerende rammer, som f.eks. dem der er givet
 for forskningsprogrammer som ESPRIT, industriprogrammer som Airbus, eller stra-
 tegiske programmer som Den europreiske Rumorganisation.
 Deter saledes afg~rende for Frellesskabet sa hurtigt som muligt at forene sine
 krrefter for at vende en udvikling, hvis konsekvenser i dag udm~nter sig i tab af
 markedsandele, frerre nye arbejdspladser, for~get teknologisk afhrengighed, udvan-
 dring af de bedste forskere.
 Deter Kommissionens opfattelse, at en frelles indsats pa europreisk plan til be-
 herskelse af nye teknologier i dag ma ske ved oprettelse af et reelt europreisk
 teknologifrellesskab, der skal udformes, saledes at:
 - der drages st~rst mulig nytte af frellesskabsdimensionen;
 - der gives anst~d til st~rst muligt samvirke mellem medlemsstaternes og Frelles-
 skabets bestrrebelser •
 • Fordele ved frellesskabsdimensionen
 Frellesskabsdimensionen frembyder f~Lgende fordele:
 - den sikrer, at eftersp~rgslen efter de produkter og tjenester, der skal anven-
 des i de europreiske projekter, kan udvikle sig dynamisk gennem abning af pas-
 sende offentlige markeder og gennem vedtagelsen af internationale


text:
standarder,
 hvilket hindrer en afskrermning af markederne og begrrenser konkurrencemulighe-
 derne.
 Der er saledes en n~je forbindelse mellem Kommissionens forslag til gennemf~rel-
 se af et stort marked og forslagene om oprettelse af et europreisk Teknologifrel-
 Lesskab.
 - Frellesskabet s~rger for, at den teknologiske indsats kredes sammen med Frelles-
 skabets politikker, navnlig handels- og konkurrencepolitikken.
 - takket vrere samarbejdet og_samhandelen ~ger den de rent nationale programmers
 potentiel, og g~r det muligt at mindske spild som f~Lge af overfl~dige over-
 Lapninger.
 ---pagebreak--- - 3 -
 - den abner flere perspektiver for de h~jere lrereanstalter, individuelle forskere
 og de specialiserede sma og mellemstore virksomheder, end et samarbejde, der ude-
 lukkende finder sted mellem to stater; sadanne samarbejdsaftaler fors~mmer ofte
 disse perspektiver pa grund af den komplekse industristruktur og de institutio-
 nelle strukturer.
 - endelig er Frellesskabets forsknings- og udviklingsinstrumenter tilgrengelige
 straks og kan, alt efter behovets akutte karakter, tilpasses de forskellige pro-
 jekter. Visse igangvrerende programmer (ESPRIT, BRITE og RACE-definitionsfasen)
 kan danne udgangspunkt for de projekter, der ligger i naturlig forlrengelse heraf,
 f.eks. vedr~rende informationsteknologier, bredbandsnet samt nye materialer •
 • Samvirket Frellesskabet/medlemsstaterne
 Der er tale am, pa basis af klart definerede malsretninger at kombinere:
 - anvendelse af Frellesskabets egne programmer;
 - udvikling af rent nationale programmer;
 - sammenlregning af visse staters, herunder tredjelandes, nationale projekter,
 eventuelt ved hjrelp af yderligere bidrag fra Frellesskabet;
 - forskning i samvirket mellem de nationale og frellesskabsprogrammerne.
 Lige sa umuligt og uacceptabelt deter at lade alt forega i frellesskabsregi, Lige
 sa uhensigtsmressigt er det at begrrense Frellesskabets indsats til den del af de
 offentlige forsknings- og udviklingsudgifter, som det finansierer via de egne ind-
 tregter, selv om denne del n~dvendigvis ma udvides betydeligt. Der ma bygges bro
 mellem programmer pa forskelligt niveau, det vrere sig pa nationalt, mellemstats-
 Ligt eller frellesskabsniveau - der har frelles videnskabelige og teknologiske mal,
 saledes at de kan integreres i en reelt overordnet videnskabelig og teknologisk
 strategi for hele Frellesskabet.
 *
 * *
 Der vil utvivlsomt rejse sig kritiske r~ster mod fordelene ved frellesskabsdimen-
 sionen, idet det fra mange sider vil blive fremf~rt, at beslutnings- og admini-
 strationsprocesserne vil vrere komplekse og tunge. Men tvrertimod ma malsretningen
 vrere at udforske alle muligheder i traktaterne, og am n~dvendigt finde frem til
 forholdsregler, der dels kan sikre, at alles interesser bliver varetaget, og dels
 ---pagebreak--- - 4 -
 tager h~jde for n~dvendigheden af hurtige beslutninger, en fleksibel administration
 og passende finansielle strukturer.
 Oet er i lyset heraf, Kommissionens forslag skal ses, idet den er overbevist om,
 at Frellesskabets institutionelle system - der ma g~res mere effektivt og mere
 demokratisk - i sidste instans fortsat er den eneste garanti for en europreisk i-
 dentitet og for varetagelsen af de frelles interesser, stillet over for de suve-
 rrene medlemsstaters naturlige ~nske om at prioritere egne interesser.
 II. 0ET EUROP~ISKE TEKNOLOGIF~LLESSKAB
 1. Det juridiske og politiske grundlag
 Oet europreiske ~konomiske Frellesskab kan danne det n~dvendige grundlag for opret-
 telsen af et egentligt europreisk teknologifrellesskab, udformet pa en sadan made,
 at medlemsstaterne kan forbeholde eller begrrense deres deltagelse


text:
heri til nogle
 af dets programmer.
 Med dette udgangspunkt kan der trenkes forskellige institutionelle former (beskre-
 vet i et srerskilt dokument) for oprettelse af Oet europreiske Teknologifrellesskab;
 grundlaget for samtlige mulige former er imidlertid et politisk, kontraktligt til-
 sagn fra medlemsstaternes side om at give Frellesskabet bef~jelser og midler til
 at handle pa dette omrade.
 2. Malsretninger
 Den grundlreggende malsretning er at styrke det teknologiske grundlag for den euro-
 preiske industri og udvikle dens konkurrenceevne i internationalt sammenhreng.
 For at virkeligg~re denne malsretning b~r Teknologifrellesskabet have bef~jelser og
 midler til at ivrerksrette en rrekke foranstaltninger i Frellesskabets interesse: i-
 vrerksrettelse af programmer for forskning og teknologisk udvikling med deltagelse
 (varierende alt efter det pagreldende program) af medlemsstater, virksomheder og
 forskningscentre og gennemf~relse af en rrekke tvrergaende foranstaltninger eller
 Ledsageforanstaltninger for FTU-programmerne.
 Uden allerede pa dette stadium at ville foresla en definitiv plan kan de patrenkte
 store aktionstyper <uanset om de ivrerksrettes pa Frellesskabets initiativ eller ej)
 klassificeres pa f~Lgende made:
 ---pagebreak--- - 5 -
 3. Typer af projekter og programmer for forskning og teknologisk udvikling CFTU)
 3.1. Forskning vedr~rende specifikke teknologier
 Hovedformalet med denne projekttype er at forma industrifolkene til at forene
 deres krrefter og samarbejde med universitrere og offentlige forskningscentre med
 henblik pa at beherske Cfrem til udviklingsstadiet) de teknologier, der vil fin-
 de anvendelse i industrien til fornyelse af industriprocesserne eller til frem-
 stilling af nye produkter. Det drejer sig f.eks. om teknologierne for komposit-
 materialer, mikroelektronik og optoelektronik eller det meget omfattende bio-
 teknologiske omrade Cjf. bilag).
 Som f~Lge af disse projekters meget specifikke indhold er de som regel begrrenset
 til det prrekonkurrencemressige stadium, men de b~r, udover de forventede resul-
 tater af den videnskabelige og tekniske forskning, kunne befordre en gradvis
 etablering af transeuropreiske net mellem virksomheder, forskningscentre og of-
 fentlige myndigheder, pa grundlag af hvilke det egentlige industrielle samarbej-
 de pa produktions- og markedsf~ringsplan vil kunne blive skabt.
 3.2. Udvikling og udnyttelse af kollektivt udstyr til grundforskning
 Europa - savel EF som tredjelande - er allerede slaet ind pa denne vej: frelles
 udnyttelse af store maskiner og specialiserede Laboratorier, hvis antal det vil-
 Le vrere absurd at ~ge i det geografisk set forholdsvis begrrensede Europa. Dette
 er baggrunden for oprettelsen af CERN i Geneve og JET i Culham. Andre projekter
 af samme type er ved at blive plantagt: Csynkrotronanlreg, oceanografisk center ••. ).
 Den menneskelige og materielle kapital, som medlemsstaterne allerede har inve-
 steret i Det frelles Forskningscenter CFFC), kan udnyttes maksimalt i det offent-
 Liges tjeneste, f.eks. i form af et program koncentreret om milj~sikkerhed i vid
 forstand og fastlreggelse af referancestandarder pa dette omrade.
 3.3. De strategiske programmer
 Det drejer sig om programmer eller store igangsrettende projekter af h~jteknolo-
 gisk indhold, som kan tage sigte enten pa virkeligg~relsen af malsretninger af
 kollektiv betydning Cf.eks. rumforskning) eller pa Levering af avancerede offent-
 Lige tjenesteydelser (telekommunikation). I denne type programmer er F&U-fasen
 kun den forberedende fase forud for offentlige investeringer og udnyttelse.
 ---pagebreak--- - 6 -
 Bortset fra disse programmers specifikke teknologiske malsretning har de


text:
til for-
 mal at abne en "kritisk m~sse" af offentlige indk•b i de strategiske sektorer
 med henblik pa at kombinere virkningen af "demand pull" med den "technological
 push", som forskningsprogrammerne resulterer i.
 Den europreiske Rumorganisations program kan uden tvivl tjene som model i denne
 retning. Denne organisation har i kraft af sine gode resultater givet Europa
 tillid til sine muligheder pa det teknologiske og industrielle omrade og vist,
 hvad der kan g•res, nar de europreiske Lande sretter sig et frelles strategisk mal
 og gar med til at forene st•rstedelen af de nationale ressourcer, som de ofrer
 derpa.
 Pa telekommunikationsomradet vil det af Kommissionen foreslaede RACE-program
 kunne vrere en anden model af denne art.
 Programmet IRIS, som er blevet foreslaet af det italienske formandskabr og sorn
 bl.a. tager sigte pa at udvikle det europreiske marked for de social·e anvendelser
 af informatikp vil ogsl kunne falde ind under denne kategori.
 4. Tvrergaende ledsageforanstaltninger
 4.1. Internationalt samarbejde
 Det europreiske Teknologifrellesskab b•r forhandle med tredjelande eller inter-
 nationale institutioner om:
 - de nrermere bestemmelser for dets eventuelle deltagelse i deres forskningspro-
 grammer og for disses deltagelse i Frellesskabets egne FTU-programmer;
 - internationale standarder for teknologiudveksling (intellektuel ejendomsret,
 konkurrenceregler, adgang til information, begrrensninger for teknologiover-
 f•rsel osv.).
 4.2. Koordinering af medlemsstaternes og Frellesskabets politik inden for forsk-
 ning og teknologisk udvikling
 Teknologifrellesskabet vil ligeledes, ud over sine egne programmer, fa til opgave
 at fremme koordineringen af medlemsstaternes og Frellesskabets politik og foresla
 midler til at styrke de gensidigt komplementrere sider; det vil i dette •jemed
 ti Lskynde t:i:L samordnede aktioner ved at patage sig koordineringsarbejdet og i
 givet fald en mindre del af omkostningerne ved disse aktioner.
 4.3. Formidling af viden og udnyttelse af resultaterne af frellesskabsprogrammerne
 Frellesskabets aktion b•r ikke vrere begrrenset til udvikling af forskning, men kan
 ogsa omfatte udnyttelse af de resultater, der kan anvendes kommercielt. I visse
 tilfrelde kan det vrere hensigtsmressigt, at Frellesskabet har midler til, i hvert
 ---pagebreak--- - 7 -
 fald delvis, at patage sig at brere visse omkostninger til prre-udviklingsaktivi-
 teter, bl.a. til st•tte for nyskabende sma og mellemstore virksomheder.
 4.4. Stimulering af Frellesskabets videnskabelige og teknologiske potentiel
 Denne type tvrergaende foranstaltninger b•r indga i et europreisk teknologifrelles-
 skabs faste opgaver. Pa grundlag af erfaringerne med det igangvrerende fors•gs-
 program inden for rammerne af det firearige program kan malsretningerne og gen-
 nemf•relsesmetoderne for en sadan aktion angives n•jere.
 I denne forbindelse vil man eventuelt kunne f•Lge Det •konomiske og sociale
 Udvalgs forslag (2) om oprettelse af et net af "elitecentre", der anerkendes
 og st•ttes af Frellesskabet. Disse centre skulle i givet fald medvirke i deaf
 Frellesskabet fastlagte programmer for informationsudveksling og forskermobili-
 tet samt i fastlreggelsen af den uddannelsespolitik, der skal rade bod pa Frel-
 Lesskabets eventuelle mangel pa specialiseret videnskabeligt personale.
 5. Samarbejdsformer og finansieringsmetoder
 Malsretningen med de nedenstaende forslag er at forene Frellesskabets synsvinkel
 og sammenhreng med den st•rst mulige smidighed i forvaltningen og finansieringen
 af programmerne samt i medlemsstaternes og befolkningens deltagelse i disse pro-
 grammer.
 5.1. En sammenhrengende ramme
 • Frellesskabets FTU-strategi er


text:
i dag fastlagt i et flerarigt rammeprogram.
 Dette program vil kunne udf•re en sammenhrengende ramme for medlemsstaternes
 og Frellesskabets politik til im•dekommelse af de frelles behov inden for en rrek-
 ke omrader. Med vedtagelsen af et sadant rammeprogram og en regelmressig revision
 heraf ville alle medlemsstaterne have Lejlighed til at kontrollere, om Europa
 sidder inde med et tilstrrekkeligt videnskabeligt og teknologisk grundlag inden
 for hvert enkelt omrade, og om de anvendte midler er tilstrrekkelige til, at in-
 dustrien kan opretholde konkurrencen udadtil •
 • I Frellesskabernes institutionelle system (3) tilkommer det Kommissionen fuldt
 ud at ud•ve sin igangsrettende rolle ved at tage initiativet tilde forslag, der
 f•rer til vedtagelse og revision af rammeprogrammet, og ved at sikre opf•Lgnin-
 gen heraf.
 (2) 0SU, rapport fra Normann, Information Report on EEC shared-cost Research
 Programmes, Bruxelles, 1985.
 (3) Som, i henhold til udgangshypotesen, ville vrere det samme for teknologi-
 frellesskabet.
 ---pagebreak--- - 8 -
 . Det tilkommer Radet, pa grundlag af Kommissionens forslag og efter
 udtalelse fra Europa-Parlamentet, at vedtage rammeprogrammet og sammen med
 Parlamentet at fastsrette den flerarige budgetbevilling svarende til Frelles-
 skabets deltagelse i finansieringen af FTU-programmerne (4).
 Radets afg~relser om vedtagelse af de store specifikke programmer kan tffinkes
 truffet med enstemmighed, men de nrermere bestemmelser for ivrerksmttelsen
 heraf b~r dernmst afg~res med kvalificeret flertal, idet Kommissionen til-
 deles omfattende ud~vende bef~jelser.
 5.2. Smidigt samarbejde
 Til gennemf~relse af disse ambiti~se programmer er det pakrmvet med samarbejds-
 former, der
 - giver mulighed for om de enkelte projekter at samle de partnere - stater,
 virksomheder og forskningscentre - der ~nsker at engagere sig pa grundlag
 af et klart overblik over omkostninger og fordele i forbindelse med dette
 samarbejde
 - f~rer til oprettelse af industrikonsortier og tilrettelmggelse af samarbejde
 mellem regeringerne, saledes at den bedste ekspertise mobiliseres
 - bygger pa et europmisk net af forsknings- og universitetscentre, der opret-
 holder nmr indbyrdes kontakt, og som kan fungere som kraftpoler for igang-
 smttelse af udbredelse af forskning og teknologi
 - abner mulighed for, at partnere fra tredjelande kan deltage.
 Uden i ~vrigt at komme nrermere ind pa de forskellige former for administration
 og finansiering b~r det fremhmves, hvor forskelligartede de formler, der
 finder anvendelse i forbindelse med Fmllesskabets forskning, er.
 Inden for prrekonkurrencemmssig forskning er den mest anvendte og mest til-
 fredsstillende (5) administrationsform den sakaldte aktion med omkostnings-
 fordeling, der giver Fmllesskabet mulighed for at indga forskningskontrakter
 (der finansieres med mere end 50% over EF-budgettet) med flernationale
 grupper omfattende universitetsforskningscentre, offentlige Laboratorier og
 private virksomheder. Inden for ESPRIT-programmet, der f~rst og fremmest
 (4) EF-finansieringen fungerer som katalysator for medlemsstaternes og
 virksomhedernes egne bidrag. De to sidstnmvnte finansieringskilder
 omfattes ikkeaf Fmllesskabets budgetprodecurer.
 (5) At d~mme efter CES' unders~gelse hos kontrahenterne (jf. CES, Norman-
 rapporten, op.cit).
 ---pagebreak--- - 9 -
 er trenkt som en opmuntring til et tvrereuropreisk samarbejde, har denne
 administrationsform allerede vist sin effektivitet.
 En anden finansieringsform er den samordnede aktion omfattende forskellige
 projektinitiativtagere, der selv varetager finansieringen. Frellesskabet
 afholder kun de administrative udgifter ved samordningen i forbindelse med
 de konventioner, interesserede medlemsstater og


text:
tredjelande deltager i.
 Herudover skal nrevnes de supplerende programmer, der udelukkende finansieres
 af de medlemsstater, der ~nsker at deltage heri, og som ogsa kan finde an-
 vendelse uden for det nukleare omrade, sasnart den nye beslutning om Frelles-
 skabets egne indtregter trreder i kraft.
 Disse administrationsformer kan tilpasses, saledes at der tages hensyn til
 srerlige behov, og saledes at der er plads til den st~rst mulige smidighed
 i forbindelse med medlemsstaternes og deres statsborgeres deltagelse i
 forskningsprogrammernes forskellige moduler.
 Saledes kan de samordnede programmer udbygges for dermed at inddrage flere
 sektorer og ~ge deres virkning pa samordningen gennem et beskedent finansielt
 bidrag fra Fmllesskabet.
 Der kunne Ligeledes abnes mulighed for at Frellesskabet finansierer en minori-
 tetsdel af forskellige nationale eller multilaterale aktioner, uanset om disse
 er offentlige eller private, nar blot de er af en vis EF-interesse. Dette
 er en bredere anvendelse af en aktionsform, der allerede er bragt i anvendelse
 som Led i programmerne for stimulering af Frellesskabets videnskabelige og
 tekniske potentiel.
 Med hensyn til st~tten til den praktiske udnyttelse, hvis sigte er en for-
 Lrenget st~tte til den prrekonkurrencemressige forskning (prre-udvikling, proto-
 typer) samt at fremme innoverede sma og mellemstore virksomheders brug af
 disse resultater, b~r Frellesskabet kunne gribe ind med ikke-budgetmressige
 midler (innovationslan, risikovillig kapital).
 Det administrationsapparat, der anvendes i JET-programmet, det frellesforeta-
 gende, der omhandles i Euratom-traktaten - kan tjene som forbillede for
 andre projekter for f~Lles udviklina og udnyttelse af st~rre anlreg til
 videnskabelige form3t. Dette har f0Lgende fordele;
 • forskellige bidrag fra medlemsstaterne
 • mulighed for tredjelandes deltagelse
 • juridisk. og finansiel selvstrendighed
 • variabelt Loft for bidrag fra EF-budgettet.
 ---pagebreak--- - 10 -
 For sa vidt angar gennemf~relsen af de store strategiske programmer for
 teknologisk udvikling, ma det paregnes, at der tilfrelde for tilfrelde skal
 oprettes europreiske agenturer, der er juridisk og finansielt autonome. Det
 er den metode, der med fordel er anvendt i forbindelse med Den europreiske
 Rumorganisation for at samle de midler, der nationalt er afsat til et
 program af frelles interesse, under et.
 Disse agenturers EF-karakter skal konkretiseres gennem tilknytningen
 til rammeprogrammet og gennem den finansiering af en minoritetsdel, som
 Frellesskabet kan gennemf~re i form af et tilskud (finansieret over Frelles-
 skabets egne indtregter) til agenturets budget pa f~Lgende virkar:
 - Agenturerne skal hovedsageligt finansieres gennem bidrag fra de deltagende
 medlemsstater. Disse bidrag skal ikke passere Frellesskabets budget.
 - Der skal vrere mulighed for at en minoritetsdel af agenturernes driftsud-
 gifter kan finansieres over EF-budgettet, og for at der kan stilles sikker-
 hed over EF-budgettet i forbindelse med agenturernes Lanoptagelse; Radet
 trreffer med kvalificeret flertal afg~relse herom tilfrelde for tilfrelde.
 5.3. Tilvejebringelse af finansielle midler
 St~rrelsen af de finansielle midler, der er forn~dne for at fremme den
 teknologiske udvikling og klare konkurrencen med andre store Lande, indebrerer,
 saledes som Det europreiske rad har givet udtryk for pa de forskellige m~der,
 der er afholdt siden juni 1983, en betydelig forh~jelse af de midler, der
 afsrettes til Frellesskabet F&U.
 Selv medregnet denne forh~jelse og Frellesskabets ~vrige finansieringsinstru-
 menter (lanoptagelse-Langivning, supplerende programmer (6),


text:
•.•• ) udg~r
 den del af Frellesskabets ressourcer, der anvendes pa F&U, dog kun en Lille
 br~kdel af det samlede bel~b af tilsvarende udgifter pa medlemsstaternes
 budgetter.
 Pa baggrund heraf er det absolut pakrrevet, at de nationale foranstaltninger,
 der kommer til at mobilisere st~rstedelen af de ressourcer, der star til
 radighed for forskning og udvikling pa det teknologiske omrade, indgar
 blandt de frelles malsretninger pa basis af en klar oversigt over de enkelte
 partneres prioriteter. Med hensyn tilde egentlige EF-aktioner giver de
 oven tor opregnede administrations- og finansieringsformer store muligheder
 for at kunne foretage en tilpasning bade til specifikke tilfrelde, til
 variable bidrag fra medlemslandene og deres statsborgere, og til associering
 med tredjelande eller internationale institutioner.
 (6) Indgar i den nye beslutning om Frellesskabets egne indtregter.·
 ---pagebreak--- - 11 -
 Den foreslaede plan forudsootter saledes:
 - at medlemsstaterne udviser vilje til i Foollesskabsregi at definere de
 strategiske hovedlinjer for de aktioner, der skal gennemf~res pa savel
 nationalt plan som pa EF-plan
 - at den vilje, som Det europooiske Rad har givet udtryk for til at ~ge
 den del af EF-budgettet, der anvendes til finansiering af F&U-programmer,
 bekrooftes.
 ---pagebreak--- - 12 -
 FORVALTNINGSFORMER OG FINANSIERINGSMETODER
 Frellesskabets rammeprogram
 Flerarig budgetramme, der drekker alle de midler pa Frellesskabets
 budget, der er fastsat i rammeprogrammet.
 1. Forskningsprogrammer
 • Aktioner med omkostningsdeling (f.eks. 50% over EF's budget og
 50% fra offentlige og private kontrahenter)
 • Samordnede aktioner (hvormed forskningsaktiviteter i medlems-
 staterne koordineres). Over Frellesskabets budget drekkes kun
 generalomkostningerne til samordningen (ea. 2% af de samlede
 omkostninger); i visse tilfrelde kan der desuden ydes midler til
 - at fremme samarbejde, navnlig nar forskningen foregar spredt
 (som f.eks. medicinsk forskning)
 - at stimulere igangsretning af ny forskning og ikke blot sam-
 ordne igangvrerende programmer.
 2. Udvikling og udnyttelse af kollektivt udstyr
 • Joint ventures med eller uden deltagelse fra Frellesskabet, alle
 medlemsstater og tredjelande
 • Direkte aktion fra FFC finansieret over Frellesskabets budget,
 eventuelt kompleteret med
 • Supplerende programmer finansieret over medlemsstaternes bud-
 getter.
 3. Strategiske programmer
 enten Specialiserede frellesskabsagenturer
 eller Sammenslutninger mellem to eller flere offentlige eller
 private europreiske virksomheder (som f.eks. Airbus).
 ---pagebreak--- - 13 -
 Finansieringskilder:
 Finansiering over EF-budgettet af en minoritetsdel af agenturernes
 driftsudgifter
 Deltagelse Cad hoe-basis) af medlemsstaterne Celler virksomheder
 heri)
 Agenturernes erhvervsmmssige indtmgter og fakturering af deres
 tjenesteydelser til medlemsstaterne
 Sikkerhedsstillelse over EF-budgettet i forbindelse med agentur-
 ernes Lanoptagelse.
 4. Aktioner til stimulering af Fmllesskabets videnskabelige og teknolo-
 giske potentiel
 Bidrag fra Fmllesskabets forskningsbudget, eventuelt suppleret
 med bidrag fra strukturfondene.
 5. St~tte til praktisk udnyttelse (dmkning af udgifter til indledende
 udvikling)
 Lan til sma og mellemstore virksomheder Canvendelse af ny teknologi
 og innovation) CNIC IV)
 Tilvejebringelse af risikovillig kapital Cigangvmrende pilot-
 fors~g)
 EF-budgettets kapitel 75
 Fakturering af tjenesteydelser.
 ---pagebreak--- - 14 -
 6. Kriterier og metoder for udvrelgelse af programmr for teknologisk F&U
 Dade finansielle ressourcer - og i endnu h~jere grad de menneskelige -
 er sparsomme, b~r man, efter japansk forbillede, kun srette ganske fa
 programmer i gang samtidig. Ved udvrelgelsen af programmerne ma det af-
 g~rende ord Ligge


text:
hos dem, der skal skyde deres aktiver ind i programmerne,
 og hvis virkelyst er afg~rende for den endelige succes i industrien. Malet
 er ikke at udforske alle videnskabelige felter, men at styrke den europreiske
 industris teknologiske grundlag.
 Ved opstillingen af en f~rste liste over igangsrettende projekter, der op-
 fylder bestemte malsretninger, kan der bl.a. lregges f~Lgende kriterier til
 grund; projekterne skal
 • bidrage vresentligt til at styrke Europas videnskabelige og teknologiske
 potentiel, isrer pa omrader, hvor den europreiske industris internationale
 konkurrenceevne er truet
 • have betydelig ~konomisk og samfundsmressig interesse og harmonere med
 vort samfunds anliggender og srerlige trrek
 • falde inden for aktioner, hvor den europreiske dimension er et aktiv
 eller endda en n~dvendighed
 • have tilstrrekkeligt tillokkende mal og indhold ti at tiltrrekke de bedste
 intellektuelle krrefter
 vrere tilstrrekkeligt betydningsfulde i befolkningens ~jne.
 Ved udvrelgelsen og den n~jagtige definering af programmer og projekter og
 den dernrest f~Lgende fastsrettelse af de nrermere retningslinjer i hvert
 enkelt tilfrelde for deltagere, finansiering og forvaltning, kan der gas
 frem saledes:
 • En gruppe pa meget h~jt niveau bestaende af regeringsreprresentanter,
 som under Kommissionens myndighed skal indkredse de strategiske valg-
 muligheder og de prioriterede emner og projekter, fastsrette kriterierne
 for den detaljerede definering af hvert program samt drage konklusionerne
 heraf. I denne gruppe kan medvirke fremstaende personer fra forsknings-
 og industrikredse (f.eks. medlemmer af CODEST) •
 • For hvert emne kan Kommissionen sammenkalde grupper af eksperter fra
 industri- og forskningskredse med henblik pa definering af de n~jagtige
 programmer, deres malsretninger, omkostninger og tidsplaner samt beting-
 elserne for deltagelse. Hver gruppe har et medlem som formand.
 ---pagebreak--- - 15 -
 • Pa grundlag af dette arbejde udarbejder Kommissionen forslag enten
 til projekter, som sattes i gang pa Fallesskabets initiativ, eller
 til, hvorledes Frellesskabet kan blive tilknyttet initiativer, som
 enkelte medlemsstater matte tage, med henblik pa gennemf~relse af
 projekter, der vil kunne bidrage til virkeligg~relse af frelles
 malsatninger.
 Disse forslag sendes efter h~ring af gruppen pa h~jt nivau til Radet,
 som vedtager de retlige og finansielle enkeltheder for hvert program.
 Kommissionen har allerede opstillet en Liste over egnede emner. I bilaget
 findes en af Kommissionen udarbejdet detaljeret beskrivelse af neden-
 staende emner, der snarere opfattes som eksempler end som forslag:
 1. Informationsteknologierne og deres hovedanvendelsesomrader, som f.eks.
 datamatst~ttet produktion, kunstig intelligens og superdatamat
 2. Bioteknologier, isar genteknik og biomolekyl~r teknik og deres an-
 vendelser inden for sundhedsvasenet og det agroindustrielle kompleks
 3. Nye materialer, som f.eks. superledere og keramik
 4. Optik og laser
 5. Store videnskabelige instrumenter, som f.eks. partikel-/stralingskilder
 og avancerede vindtunneller
 6. Bredbandstelekommunikation
 7. Enny generation af transportmidler
 8. Udnyttelse af rummet
 9. Erobring af havmilj~et
 10. Undervisnings og uddannelsesteknologi
 Der b~r omgaende tages et skridt fremad, nemlig at palagge Kommissionen
 straks at pabegynde defineringen af disse prioriterede projekter med hen-
 blik pa godkendelse af visse projekter inden arets udgang.
 ---pagebreak--- - 16 -
 SAMVIRKE OG SAMMENSATTE VIRKNINGER
 De nedenfor anf0rte aktioner h~nger pa flere mader indbyrdes sammen, og de styr-
 ker hinanden gensidigt. Tabel 1 viser graden af indbyrdes tilknytning mellem
 projekter.


text:
Som supplement til beskrivelsen og for at give et sammenfattet helhedsoverblik
 har vi i tabel 2 for de foreslaede aktioner anf0rt deres anvendelsespotentiel,
 deres betydning for konkurrenceevnen og besk~ftigelsen samt Europas relative
 position pa hvert omrade.
 T AB E L 1
 -·- -· ·---- -- ·-·-
 I L
 INDBYRDES AFHINGIGHED MELLEM PROJEKTER (I)
 C: L L
 Q)
 L
 C: .....
 0
 ....."'01 C:
 .....
 0
 QJ
 ...... .μ
 0
 .....
 0 .μ
 .μ ....."' "'
 XXX meget stor .μ 01 "'
 E ......0 ..:,:
 Q)
 >, L
 Q)
 L
 L
 Q)
 ......
 XX stor "'
 L
 Q)
 .....
 C
 .μ .μ
 L
 0
 0
 C: -0
 ::l z Q.l
 .μ .μ
 0
 QJ
 C -"' en u
 x lille
 C:
 .....
 U) -"' Q.l
 4--
 .....C: Q.l
 0
 L "'
 E u
 Q.l
 ."'..., .""...., .μ 0..
 "'
 meget lille ......en .....en
 >
 L 0 ......
 ..... .μ
 C: Q) <-
 .....
 0 -0 -0 "'C 0.. E
 (/)
 "'L
 .μ
 L
 .....
 -0
 ......0 ;;::, ...... >
 CJ
 a.,, Q.l .....I ..:,:
 .....
 QJ
 .μ
 ....."' "'
 ..c
 OU
 ..... '
 L L L
 ....."'
 E 0 I en .μ
 ~
 QJ Q.l
 -"'
 "'
 E
 .μ
 L
 C
 ..><:
 I
 L 4-- .μ
 0 ...... ' Q.l
 .μ
 .μ 0..
 .....
 -"' ......
 ......
 C
 ::l "'
 .μ
 0
 0..
 Q.l
 .μ "' .μ
 "'en 0.. a,.,
 (
 .....
 C "'E en
 0
 en
 (I)
 "'
 (I) (/)
 0
 ..,. .μ+ QJ CL >, C
 E
 "' (I) (/) ,-,.; ::l
 ..... ,
 CC .μ Q.l L .... QJ 0
 .....
 4-- C:
 .....
 ii>I
 E -0 C -0 aJ -0 C en,r c:•-
 0
 "' "' C: .μ
 ..... ..c
 C "'
 E
 -0 QJ
 >"' en
 0
 ...>:
 Q.l "'
 L
 L
 .μ
 ...c
 -0
 C Q.l
 E 0
 L
 0 C
 ~
 0)( ' "'
 Q.l
 L
 -0
 ......"'
 .... .μ
 L
 "' L
 L
 .μ
 ...... 0 C -0"' E L 0
 I •..-1'-> .μ Q.l
 u
 LL
 ro "'
 (I)
 _,"'
 Q.l 0
 0"'
 0 ... .μ' C L
 ,__"' .μ en L
 .
 >, ::l -0 ::l L
 U) z U) ::::i 0:: <( w L--"
 -"' a
 C/l• C t a., E4--
 0.. Q.l E .....,
 QJ ...>:
 ..... ~
 C
 ::l q, "'a
 >~ ::l L ::, "&
 C
 >,
 :IC a;
 "' ( "' (I) I"- L ...c (/)
 Telekommunikation
 ~
 x.. . '\ '\_ .l I
 '
 ~ •
 x X ><..
 Store datamater
 I(
 X \ ~ )( )(
 ' II )(_
 ~ x.. ~ \-')( \, ~i
 )(
 >-x: X X,
 ;<.
 ~ ',(
 p
 X ' )( x.. X X '
 . . x \<.X'. ,"x
 . "x ~1
 Ny transportmiddelgeneration
 ~
 x._ '/... i<i(
 ~
 ,x:.
 ' ~ X X ' f
 .
 ',( '>(
 Sundhedsteknologi
 ~ 0/ X. x:: )( x ><x )(
 X,
 . X')(
 X
 ., A_
 X. '
 Uddannelse - Undervisning
 ~ • I I
 ~
 l(
 ~
 ')<,, I


text:
• • . X X x[
 Rummet
 ~ "")(_ X: x~ ;,('x: ><X ~X x_ i'\ ~ I( )(
 ~~
 Agroindustriel projekt
 ~ )<. .x )(
 )Z
 ;,<.
 >'-.. 'I... r . . I
 ' X ' I
 !
 Erobring af havmilj~et
 ~ \ "'X
 x_
 x ~ X . . X.
 , • l
 I
 ,
 Informations-
 teknologi
 mikk~-
 P. P.
 ohopto-
 rnn ~ % ~ ><x y..
 ~ >< ~ ~I
 kunst1g 1ntell1gens og
 infnf'm<>H nnohoh"n,ll 'nn
 -
 ~ ~ xx><'. f.. A' ,
 ,
 ~ \ X: ~;
 Datamatintegreret produktion
 ~/
 )( • ~ I I x·I
 ~ ~ '\ ~
 avancerede materialer Y.
 '>(, )<( :
 ~·
 Nye
 material er
 superledere
 %~ % ,.x.. '\ x )( )(
 fremdrivning af rumfart~jer
 ~~ ~ 0
 ' ~
 Laser og optik ., I\ .,(_
 I l~I I
 ~~ •
 I
 Store hl'ljenergifysik : '.
 i
 ·-------t
 w.
 i
 acceleratorer I
 ,
 ~
 '
 I synkrotron I I
 !
 ~
 ! l
 Vindtunneller
 I
 i l ! I I
 I
 I
 ---pagebreak--- T A8 E L 2
 '
 V I R KN I NG E0F-AKTI0NER
 EUR0PAS P0LYVALENS IGANGVl<RENDE ELLER
 M ~ L
 Konkurrence- Besk;eftigelse STILLING
 Teknisk UNDER F0RBEREDELSE
 udvikling evne
 I
 Telekomwunikation
 Tiltr;ekke !Zikonomisk
 aktivitet
 h!Zii /
 mangeartet
 h!Zii /positiv god meget stor I RACE, 100
 videokonferencer
 i
 H0jtydende be- h!Zij i sma sektorer ingen ringe meget stor ESPRIT
 S:ore datamater regningsmidler mangeartet
 Trafikmidlers kom- anselig h!Zij/positiv
 Ny transportmiddelgeneration god begr~nset
 fort og sikkerhed
 ,:__ ______________- j l - - - - - - - - - - - 1 - - - - - - - - - + - - - - - - - - - - t - - - - - - - - - - - , - - - - - - - - - - J - - - - - - - - - J - - - - - - - - - - - f
 Bedre sundhed og betydelig i den far- anselig/positiv tilstr;ekkelig meget begramset
 Sundhedsteknologi lamgere levetid mangeartet maceutiske industri
 ~~ -'-•"r
 Udnyttelse af h!Zii / betydelig p.g.a. be- h!Zij/positiv god stor initiativ til tek-
 - Undervisning personaleressourcer mange a rt.et hovet for h!Zijtuddan- direkte og indirekte nisk undervisning
 ', -::anne L se nede
 ~
 Tjenester med h!Zii inden for speciali- ringe/positiv FFC
 god potentiel
 r Rummet
 v~rditilv;ekst. Jord
 klodens ressourcer
 mangeartet serede sektorer betydelig
 GD XII - GD VIII
 Anvendelse at bio- god ingen bioteknologier
 h0j/ h!Zij/positiv
 Agroindustriel projekt sf~ren til vedvaren mangeartet
 de node,
 Rastoffer og moderat/ i traditionelle ringe/positiv god l i l le
 Erobring at havmilj!Ziet akvakultur specialiseret industrier
 Mikro- og opto- Forbedring af kend- hiif/gener·e L meget h!Zii ja:vn/positi~ ringe total ESPRIT
 Informations- elektronik !~, !~n~i i cmer. Ska-
 teknologi er Kunstig intelligens Udvikling at meget h!Zii h!llj/ ringe middel total ESPRIT
 ;
 og informationsbeh. eksportsystemer meget spredt
 Automatisering at meget hiij ringe middel star ESPRIT
 Datamatintegreret produktion produktionsmidler mangeartet
 Avancerede Videnskabelige og h!Zij pa Lang sigt hlli pa Lang si


text:
gt ringe pa kort sigt
 tekniske fremskridt tilstr<!!kkelig meget stor BRITE
 Nye materialer
 Superledere Videnskabelige og h!Zii pa Lang sigt h!Zii pa Lang sigt ringe pa kort sigt ti lstr<!!kkel ig betydelig BRITE
 mate- tekniske fremskridt
 l'remdrivning af Hypersonisk h!Zij i en meget ringe god stor
 rialer
 rumfartiijer raketmotor begr~nset sektor
 Videnskabelig og anselig/ indirekte ringe
 Laser og optik tekni sk_fremskridt ~ ___ man9..E1artet ________________ . --··•----- ____________ ~ ___ti~s!~kk~_l\g_ _s_to_r________- 1 - - - - - - - -
 -----~ -- ------·------
 Elementarpartikel- hl!j i en meget meget indi rek~e ringe
 fremragende l i l le
 Store H!Zijenergifysik forskning begra:nset sektor
 accele- Veksel.virkning mel- h!Zij/ indirekte ringe god l ille
 ratorer synkrotron Lem fotoner og stof mangeartet
 Udvikling af rum- h!Zij / va:sentlig ringe god meget stor
 Vindtunre LLer fart og transport mangeartet
 ---pagebreak--- B I L AG
 MULIGE IGANGS~TTENDE PROJEKTER
 ..,
 Kriteriet for udvrelgelsen af de i det f0lgende forelagte projekter har vreret
 deres industrielle og samfunds0konomiske virkning. I denne fase af over-
 vejelserne skal de snarere betragtes som eksempler end som frerdigbearbejdede
 forslag. Sadanne forslag forudsretter nemlig, at der er foretaget en langt
 mere detaljeret unders0gelse, og at de forskellige politiske, 0konomiske og
 videnskabelige parter i EF's medlemslande inddrages i grundige overvejelser,
 hvorunder synspunkterne nrermes hinanden.
 1. Informationsteknologierne og deres hovedanvendelsesomrader, som f.eks.
 datamatst0ttet produktion, kunstig intelligens og superdatamater
 2. Bioteknologier, isrer genteknik og biomolekylrer teknik og deres anvendelser
 inden for sundhedsvresenet og det agroindustrielle kompleks
 3. Nye materialer, som f.eks. superledere og keramik
 4. Optik og laser
 5. Store videnskabelige instrumenter, som f.eks. partikel-/stralingskilder og
 avancerede vindtunneler
 6. Bredbandstelekommunikation
 7. Enny generation af transportmidler
 8. Udnyttelse af rummet
 9. Erobring af havmilj0et og udforskning af jordskorpen
 10. Undervisnings- og uddan~elsesteknologi.
 ---pagebreak--- 1-1
 1. INF0RMATI0NSTEKN0L0GIERNE 0G DERES H0VEDANVENDELSES0MR~DER
 Disse teknologier omfatter mikroelektronikken og optoelektronikken, program-
 melfremstillingen og samtlige de andre discipliner, der er knyttet til
 informationsbehandling, som f.eks. kunstig intelligens; med andre ord alle de
 teknikker, der spiller en betydelig rolle for indsamling, behandling,
 transmission og lagring af informationer.
 Pa dette omrade galres der en kolossal indsats for praikonkurrencemaissig F&U
 bade pa fallesskabsplan og de enkelte Lande. Pa fallesskabsplan frigalr
 ESPRIT-programmet (European Strategic Programme for Research and Development
 in Information Technologies) fra bade den offentlige og den private sektor en
 samlet investering pa 1,5 mia ECU i perioden 84-88.
 Blandt informationsteknologiernes vigtigste anvendelsesomrader, som dermed er
 stairkt afhaingige af disse teknologiers fremgang og udvikling, kan man naivne
 telekommunikationen (for hvilken der er forelagt et smrligt faillesskabsprogram
 for Radet), forsvaret, datamatstalttet fabrikation og kontorteknik (de to
 sidstnaivnte sektorer er ligeledes daikket af ESPRIT, som er praiget af sit
 overordnede strategiske sigte med henblik pa levering af produkter og
 tjenester) samt ikke at forglemme forbrugerelektronik som er inde i en kraftig
 vaikst.
 Blandt alt dette vi lle det vaire hensigtsmaissigt at styrke den indsats, der
 galres pa forskellige niveauer i Faillesskabet, om de to fallgende omrader:
 Mikroelektronik og optoelektronik.
 MIKR0ELEKTR0NIK 0G 0PT0ELEKTR0NIK
 Mikroelektronikken er kernen i tusindvis af produkter Lige fra yderst
 avancerede systemer som f.eks. telekommunikations- og observationssatellitter


text:
eller datamater (professionelle eller personlige) til ure og smykker.
 Verdensomsaitningen inden for denne branche ligger i dag i stalrrelsesordenen 30
 mia US-dollars, men den er betingelsen for en produktion pa mere end 660 mia
 US-dollars.
 ---pagebreak--- 1-2
 0ptoelektronikken er en teknik, der bestar i at anvende den synlige del af det
 elektromagnetiske spektrum til at udf0re de samme funktioner, som den
 traditionelle elektronik <transmission, behandling og Lagring af data) med den
 fordel, at transmissionskapaciteten for0ges flere tusinde gange, og at
 hastigheden i teorien Ligeledes for0ges tusind gange.
 Europreisk industri har kun en meget ringe andel af verdensmarkedet inden for
 denne strategiske og strerkt ekspanderende sektor: omkring 5% af verdens-
 markedet for de mest avancerede produkter og 10% for alle produkterne.
 Sammen med den sene ankomst pa markedet for mikroelektroniske produkter
 (hovedsagelig integrerede kredse) betyder det Lille produktionsvolumen, at den
 europreiske industri mister en indtregtskilde, der kan sammenlignes med dens
 rivalers, til at finansiere de investeringer, der er n0dvendige for at f0lge
 111ed i kapl0bet - eller naturligvis for overhovedet at komme til at deltage i
 det pa trovrerdig vis.
 I de sidste to ar har de europreiske investeringer Ligget mellem 300 og 400 mio
 US-dollars, medens de amerikanske og japanske firmaer i samme periode
 investerede fire til fem gange mere.
 Med det tempo, der i 0jeblikket holdes i USA og Japan, bliver et europreisk
 samarbejde am forskning og udvikling en bydende n0dvendighed. ESPRIT har vist
 vejen for samordnet forskning i Frellesskabet, men man kunne 0nske sig, at der
 blev stillet flere penge til radighed for dette program, og at der blev
 ivrerksat et par store igangsrettende og samlende projekter pa udstyrsomradet og
 i materialesektoren. Sagen er den, at europreisk produktion for basis-
 materialernes og det mest kritiske udstyrs vedkommende for det meste er
 afhrengig af import fra USA og i den senere tid ogsa Japan. Denne afhrengighed
 medf0rer med nogle fa undtagelser en forsinkelse pa mindst et ar for europreisk
 teknologi. Men som eksemplet Japan for nylig har vist, kan det Lade sig g0re
 at generobre (eller erobre) en vis Cog for Japans vedkommende endda en
 agressiv) position inden for en omhyggeligt udvalgt markedssektor og dermed at
 skabe fornyet fremgang og vrekst i denne sektor.
 ---pagebreak--- 1-3
 Det stigende integrationsniveau, hvis formal er at 0ge ydeevnen og samtidig
 smnke produktionsomkostningerne, f0rer til, at systemfabrikanternes know-how i
 stadig st0rre udstrmkning indbygges i silicium-chippen, sa de integrerede
 kredse i sig selv bliver komplekse delanlmg med h0j tilf0rt vmrdi snarere end
 "enkle" komponenter, som det forekommer pa in gang 0konomisk og risikofrit at
 indk0be eller Licensfremstille.
 Dette forhold kan illustreres ved hjmlp af to eksempler:
 - halvlederlagre
 - mikroprocessorer
 Disse to omrader kunne sagtens g0res ti L genstand for et europmisk program,
 for det er dem, der er drivkraften i den industrielle udvikling af informa-
 tionsbehandlingen og fremstillingen af integrerede kredse, to omrader hvor
 Europa i 0jeblikket er afhmngig af USA og Japan. At Lade grebet om udviklingen
 af sadanne de Lan Lmg ga tabt vi LLe vue det samme som at stmkke