text:
monteret i forbindelse med fremstillingen af køretøjet, og originale udskiftningsskiver og -tromler, som er beregnet til service af køretøjet, er ikke omfattet af dette regulativ.
 1.3.
 Dette regulativ finder ikke anvendelse på »specialdele« som defineret i punkt 2.3.4.
 2. DEFINITIONER
 2.1. Generelle definitioner
 2.1.1. »fabrikant«: den virksomhed, der kan påtage sig det tekniske ansvar for bremsebelægningsenheder, tromlebremsebelægninger eller tromlebremser og skiver og godtgøre, at den er i stand til at sikre produktionens overensstemmelse
 2.1.2. »udskiftningsdel«: enten en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning, en udskiftningstromlebremsebelægning, en udskiftningsbremsetromle eller en udskiftningsbremseskive
 2.1.3. »original del«: enten en original bremsebelægning, en original bremsebelægningsenhed, en original tromlebremsebelægning, en original bremsetromle eller bremseskive.
 2.2. Definitioner vedrørende godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning
 2.2.1. »bremsesystem«: som defineret i regulativ nr. 13, punkt 2.3 eller regulativ nr. 13-H, punkt 2.3 eller regulativ nr. 78, punkt 2.5
 2.2.2. »friktionsbremse«: den del af bremsesystemet, hvori de kræfter, der skal modvirke køretøjets bevægelse, frembringes ved friktion mellem en bremsebelægning og en bremseskive eller bremsetromle, som bevæger sig i forhold til hinanden
 2.2.3. »bremsebelægningsenhed«: den komponent i en friktionsbremse, som ved tryk mod en tromle eller skive frembringer friktionskraften.
 2.2.3.1. »bremsebakkeenhed«: en bremsebelægningsenhed til en tromlebremse
 2.2.3.1.1. »bremsebakke«: den komponent i en bremsebakkeenhed, hvorpå bremsebelægningen er fastgjort
 2.2.3.2. »bremseklodsenhed«: en bremsebelægningsenhed til en skivebremse
 2.2.3.2.1. »bagplade«: den komponent i en bremseklodsenhed, hvorpå bremsebelægningen er fastgjort
 2.2.3.3. »bremsebelægning«: den komponent af en bremsebelægningsenhed, som består af friktionsmateriale i en sådan form og med sådanne mål, at den kan fastgøres på bremsebakken eller bagpladen
 2.2.3.4. »tromlebremsebelægning«: en bremsebelægning til en tromlebremse
 2.2.3.5. »friktionsmateriale«: det produkt, der fremkommer ved en bestemt kombination af materialer og processer, der tilsammen bestemmer bremsebelægningens egenskaber
 2.2.4. »type bremsebelægning«: en gruppe bremsebelægninger, hvis friktionsmaterialemæssige egenskaber er ens
 2.2.5. »type bremsebelægningsenhed«: en gruppe bremsebelægningsenheder, som er ens med hensyn til bremsebelægningstype, dimensioner og funktionsmæssige egenskaber
 2.2.6. »type tromlebremsebelægning«: bremsebelægningskomponenter til hjulsæt, som efter montering på bremsebakkerne er ens med hensyn til bremsebelægningstype, dimensioner og funktionsmæssige egenskaber
 2.2.7. »original bremsebelægning«: en type bremsebelægning, som er anført i køretøjets typegodkendelsesdokumentation, regulativ nr. 13, bilag 2, punkt 8.1.1, regulativ nr. 13-H, bilag 1, punkt 7.1 (2) eller regulativ nr. 78, bilag 1, punkt 5.4
 2.2.8. »original bremsebelægningsenhed«: en bremsebelægningsenhed, der modsvarer dataene i dokumentationen til køretøjstypegodkendelsen
 2.2.9. »udskiftningsbremsebelægningsenhed«: en bremsebelægningsenhed af en type, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ som egnet til brug i stedet for en original bremsebelægningsenhed
 2.2.10. »original tromlebremsebelægning«: en tromlebremsebelægning, der modsvarer dataene i dokumentationen til køretøjstypegodkendelsen
 2.2.11. »udskiftningstromlebremsebelægning«: en tromlebremsebelægning af en type, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ som egnet til brug i stedet for en original tromlebremsebelægning, når den er monteret på en bremsebakke
 2.2.12. »parkeringsbremsebelægningsenhed«: en bremseklodsenhed eller bremsebakkeenhed, der hører til et separat parkeringsbremsesystem, der er uafhængigt af driftsbremsesystemet.
 2.3. Definitioner vedrørende godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive
 2.3.1. »original bremseskive/bremsetromle«:
 2.3.1.1.
 for så vidt angår med motorkøretøjer: en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet af typegodkendelsen af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H


text:
2.3.1.2.
 for så vidt angår påhængskøretøjer:
 a)
 en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet typegodkendelse af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13.
 b)
 en bremseskive/bremsetromle, som er en del af en bremse, for hvilken akselfabrikanten ejer en prøvningsrapport i henhold til bilag 11 til regulativ nr. 13
 2.3.2. »identifikationskode«: identificerer de bremseskiver eller bremsetromler, der er omfattet af godkendelsen af bremsesystemet i henhold til regulativ nr. 13 og 13-H.
 Den indeholder som minimum fabrikantens handelsnavn eller varemærke samt et identifikationsnummer. Fabrikanten udleverer på anmodning af den tekniske tjeneste og/eller den godkendende myndighed de nødvendige oplysninger, som udgør forbindelsen mellem typegodkendelsen af bremsesystemet og den tilsvarende identifikationskode.
 2.3.3. Udskiftningsdele
 2.3.3.1. »originale udskiftningsbremseskiver og -bremsetromler«: originale bremseskiver/bremsetromler bestemt til vedligeholdelse af køretøjet og en identifikationskode som defineret i punkt 2.3.2 anbragt på en sådan måde, at den ikke kan slettes og er let læselig
 2.3.3.2. »identisk skivebremse«: en udskiftningsbremseskive, som kemisk og fysisk på enhver måde — med undtagelse af køretøjsfabrikantens mærke, som er fraværende — er identisk med den originale bremseskive
 2.3.3.3. »identisk bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, som kemisk og fysisk på enhver måde — med undtagelse af køretøjsfabrikantens mærke, som er fraværende — er identisk med den originale bremsetromle
 2.3.3.4. »tilsvarende bremseskive«: en udskiftningsbremseskive, som er identisk med den originale bremseskive med hensyn til alle mål, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion, og som også er af samme materialeundergruppe som den originale bremseskive som defineret i punkt 5.3.3.2
 2.3.3.5. »tilsvarende bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, som er identisk med den originale bremsetromle med hensyn til alle mål, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion, og som også er af samme materialeundergruppe som den originale bremsetromle som defineret i punkt 5.3.3.2
 2.3.3.6. »udskiftelig bremseskive«: en udskiftningsbremseskive, som har samme grænsefladedimensioner som den originale bremseskive, men som kan afvige fra den originale bremseskive med hensyn til konstruktion, materialesammensætning og mekaniske egenskaber
 2.3.3.7. »udskiftelig bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, som har samme grænsefladedimensioner som den originale bremsetromle, men som kan afvige fra den originale bremsetromle med hensyn til konstruktion, materialesammensætning og mekaniske egenskaber
 2.3.4. »speciel bremseskive/bremsetromle«: en udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle, der ikke er omfattet af punkt 2.3.1 til 2.3.3
 2.3.5. »funktionelle dimensioner«: alle de målinger, der er relevante med hensyn til installering og drift af bremsesystemets komponenter (jf. punkt 5.3.7.1 og bilag 10)
 2.3.6. »type bremseskive/bremsetromle«: bremseskiver eller -tromler med samme grundlæggende konstruktion og af samme materialegruppe i overensstemmelse med klassifikationskriterierne i punkt 5.3.5.1 eller 5.3.5.2
 2.3.7. »testgruppe«: type bremseskive/bremsetromle med samme egenskaber i henhold til punkt 5.3.6
 2.3.8. »variant«: individuel bremseskive/bremsetromle i en given testgruppe
 2.3.9. »materiale«: kemisk sammensætning og mekaniske egenskaber, jf. punkt 3.4.1.2
 2.3.10. »materialegruppe«: f.eks. gråt støbejern, stål, aluminium osv.
 2.3.11. »materialeundergruppe«: en af de undergrupper, der er defineret i punkt 5.3.3.2
 2.3.12. »minimumstykkelse«: når bremseskiven har nået en tykkelse, hvor udskiftning bliver nødvendig
 2.3.13. »maksimal indvendig diameter«: når bremsetromlen har nået en maksimal indvendig diameter, hvor udskiftning bliver nødvendig.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en udskiftningsdel til en eller flere specifikke køretøjstyper skal indgives af fabrikanten af udskiftningsdelen eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
Indehaveren af en eller flere køretøjstypegodkendelser i henhold til regulativ nr. 13, nr. 13H eller nr. 78 kan indgive ansøgning om godkendelse af udskiftningsdele, der er i overensstemmelse med den type, der er registreret i køretøjets typegodkendelsesdokumentation.
 3.3. Hvis der er tale om en ansøgning vedrørende godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning:
 3.3.1.
 Ansøgningen skal bilægges en beskrivelse i tre eksemplarer af udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen med hensyn til de punkter, der er specificeret i bilag 1 til dette regulativ, samt følgende oplysninger:
 3.3.1.1.
 diagrammer, der viser udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens funktionelle dimensioner
 3.3.1.2.
 en angivelse af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens placering i det køretøj, som der ansøges om godkendelse til montering i.
 3.3.2.
 Der skal stilles tilstrækkeligt mange prøveeksemplarer af bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, til rådighed til udførelse af godkendelsesprøvningerne.
 3.3.3.
 Ansøgeren skal efter aftale med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, stille egnede repræsentative køretøjer og/eller bremser til rådighed.
 3.3.4.
 Før der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 3.3.4.1.
 Ansøgeren skal indsende værdier for friktionsegenskaber i henhold til bilag 9, del A, henholdsvis punkt 2.4.1 eller 3.4.1 i dette regulativ.
 3.4. Hvis der er tale om ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive:
 3.4.1. Ansøgningen skal bilægges en beskrivelse i tre eksemplarer af udskiftningsbremsetromlen eller udskiftningsbremseskiven med hensyn til de punkter, der er specificeret i bilag 1B til dette regulativ, samt følgende oplysninger:
 3.4.1.1. tegning(er) af skiven eller tromlen, herunder størrelsen af de elementer, der er nævnt i punkt 5.3.7.1, sammen med tolerancer og eventuelle ledsagende tilbehør:
 a)
 placering og art af mærkningen i henhold til punkt 6.2.2 — mål i mm
 b)
 vægt i gram
 c)
 materiale
 3.4.1.2. komponentbeskrivelse
 fabrikanten skal levere en komponentbeskrivelse, der mindst indeholder følgende oplysninger:
 a)
 fabrikanten af den uforarbejdede del
 b)
 en beskrivelse af fremstillingsprocessen af den uforarbejdede del
 c)
 dokumentation for processens pålidelighed (f.eks. fri for revner og ruller, mål)
 d)
 materialets sammensætning, specifikt:
 i)
 kemisk sammensætning
 ii)
 mikrostruktur
 iii)
 mekaniske egenskaber
 a)
 brinell-hårdhed i henhold til ISO 6506-1: 2005
 b)
 brudstyrke i henhold til ISO 6892:1998
 e)
 korrosion eller overfladebeskyttelse
 f)
 beskrivelse af afbalanceringsteknik, maksimalt tilladt balancefejl
 g)
 tilladt slidtageomfang (minimumstykkelse for bremseskiver eller maksimal indvendig diameter for bremsetromler).
 Ansøgeren skal forelægge oplysninger og specifikationer i bilag 9, del B, punkt 2.5, i dette regulativ.
 3.4.2. Produktionens overensstemmelse
 Før der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.
 3.4.2.1. Ansøgeren skal forelægge dokumentation i henhold til bilag 9, del B, punkt 2, i dette regulativ.
 3.4.3. Prøvemængder og brug
 3.4.3.1. Et minimum af skive- eller tromleprøver af den konstruktion, der søges godkendt, skal leveres som vist i følgende tabel.
 Tabellen viser også den anbefalede anvendelse af prøverne.
 Emne nr.
 Kontrol/prøvning
 Prøve nr.
 Anmærkninger
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 1
 Geometrisk kontrol
 punkt 5.3.3.1, 5.3.4.1
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 2


text:
Materialekontrol
 punkt 5.3.3.2, 5.3.4.2
 x
 x
 3
 Kontrol af afbalanceringsteknik
 Punkt 5.3.7.2
 x
 x
 x
 x
 4
 Kontrol af slidindikator
 Punkt 5.3.7.3
 x
 x
 x
 x
 5
 Integritetsprøvning — termisk udmattelse
 Punkt 4.1.1, 4.2.1 i bilag 11, 4.1.1, 4.2.1 i bilag 12
 x
 x
 6
 Integritetsprøvning — prøvning ved høj belastning
 Punkt 4.1.2, 4.2.2 i bilag 11 og punkt 4.1.2, 4.2.2 i bilag 12
 x
 7
 Ydelsesprøvning af driftsbremse i køretøj
 Punkt 2.2 i bilag 11 og punkt 2.2 i bilag 12
 Par skiver
 Enten for- eller bagaksel
 8
 Ydelsesprøvning af parkeringsbremse i køretøj
 Punkt 2.3 i bilag 11 og punkt 2.3 i bilag 12
 Par skiver
 Hvis relevant
 9
 Ydelsesprøvning af driftsbremse på dynamometer
 Punkt 3.3 i bilag 11 og punkt 3.3 i bilag 12
 x
 Alternativ til køretøjsprøvning
 3.4.3.2. Hver skive og tromle, bortset fra dem, der er omfattet af geometrisk kontrol og materialekontrol, skal ledsages af et passende antal egnede bremsebelægningsenheder, der er godkendt efter regulativ nr. 13, 13-H eller 90.
 3.4.3.3. Hvis en sammenligning med den originale bremseskive eller -tromle er påkrævet, leveres originale bremsskiver eller originale bremsetromler til et akselsæt, alt efter hvad der er relevant.
 3.4.3.4. Hvis der ansøges om en tilsvarende udskiftningsskive/udskiftningstromle, leveres to originale skiver/tromler eller originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler med henblik på sammenligning af dimensioner og materiale.
 3.4.3.5. Hvis der ansøges om en udskiftelig udskiftningsskive/udskiftningstromle, leveres to originale skiver/tromler eller originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler med henblik på sammenligning af dimensioner.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis den udskiftningsdel, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende udskiftningsdel.
 4.1.1.
 Hvis der er tale om udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal godkendelsen begrænses til en eller flere kombinationer af bremsebelægningsenheder på de af køretøjets aksler, der er blevet prøvet i henhold til bilag 7 i nærværende regulativ.
 4.2.
 Hver godkendt reservedel tildeles et godkendelsesnummer, der består af fire grupper af cifre:
 4.2.1.
 De første to cifre (i øjeblikket 02 for regulativet, svarende til ændringsserie 02) angiver den serie ændringer med de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt.
 4.2.2.
 Følgende enkelte ciffer angiver udskiftningsdelens kategori således:
 A
 Udskiftningsbremsebelægningsenhed
 B
 Udskiftningstromlebremsebelægning
 C
 Udskiftningsbremseskive
 D
 Udskiftningsbremsetromle
 4.2.3.
 De næste fire cifre angiver fabrikanten og typen af bremsebelægning, skive eller tromle.
 Et suffiks på fire cifre angiver:
 a)
 Bremsebakke eller bagplade eller specifikke dimensioner, hvis der er tale om tromlebremsebelægninger.
 b)
 Variant, hvis der er tale om en udskiftningsskive eller -tromle.
 Eksempel:
 4.3.
 Samme overenskomstpart må ikke tildele samme nummer til en anden udskiftningsdel. Samme typegodkendelsesnummer kan omfatte brug af den pågældende udskiftningsdel til en række forskellige køretøjstyper.
 4.4.
 Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en udskiftningsdel i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 4.5.
 Enhver udskiftningsdel,


text:
som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted været påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:
 4.5.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)
 4.5.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.5.1.
 4.6.
 Det godkendelsesmærke, der er omhandlet i punkt 4.5 ovenfor, skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7.
 Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af de godkendelsesmærker og godkendelsesdata, der er omhandlet ovenfor samt i punkt 6.5 nedenfor.
 5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 5.1. Generelle bestemmelser
 En udskiftningsdel skal være konstrueret og fremstillet således, at den efter at have erstattet den originalmonterede del på et køretøj sikrer det pågældende køretøj en bremsevirkning, der svarer til den for køretøjstypen godkendte.
 Særligt:
 a)
 En udskiftningsdel til en køretøjstype, som er godkendt før regulativ nr. 13, ændringsserie 09, eller den oprindelige version af regulativ nr. 13-H eller regulativ nr. 78, ændringsserie 01, skal som minimum opfylde de relevante bestemmelser i ovennævnte regulativ
 b)
 ydelsesegenskaberne for en udskiftningsdel skal svare til egenskaberne for den originale del, som den er beregnet til at erstatte
 c)
 en udskiftningsdel skal have de fornødne mekaniske egenskaber
 d)
 bremsebelægninger må ikke indeholde asbest
 e)
 udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler skal udvise tilstrækkelig deformationsresistens ved temperaturpåvirkninger
 f)
 bremseskivens minimumstykkelse må ikke være mindre end den originale bremseskives minimumstykkelse som foreskrevet af køretøjsfabrikanten
 g)
 bremsetromlens maksimale tilladte indvendige diameter må ikke være større end den originale bremsetromles maksimale tilladelige indvendige diameter, som foreskrevet af køretøjsfabrikanten.
 5.1.1. Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der svarer til den type, der er specificeret i dokumentationen for en typegodkendelse af en køretøjstype i henhold til regulativ nr. 13 eller regulativ nr. 13H eller regulativ nr. 78, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 5 i nærværende regulativ.
 5.1.2. Udskiftningsskiver og udskiftningstromler, der opfylder identifikationskoden anført i køretøjets typegodkendelsesdokumentation, jf. regulativ nr. 13 eller regulativ nr. 13-H, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 5 i nærværende regulativ.
 5.2. Krav i forbindelse med godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning.
 5.2.1. Ydelseskrav
 5.2.1.1. Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2 og N1
 Mindst ét sæt udskiftningsbremsebelægningsenheder, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og prøves i mindst ét køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 3 og skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer skal udvælges blandt de relevante køretøjer på grundlag af en analyse af mest ugunstige tilfælde (4). Hvad angår hastighedsfølsomhed og ækvivalent kold bremsevirkning benyttes en af de to metoder, der er beskrevet i bilag 3.
 5.2.1.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2 og N3
 Mindst ét sæt udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og afprøves i mindst ét køretøj eller én bremse, som er repræsentativ for den køretøjstype, der


text:
søges godkendt, efter forskrifterne i bilag 4 og ved anvendelse af en af de to metoder beskrevet i punkt 1 (køretøjsprøvning) eller i punkt 2 (inertidynamometerprøvning), og de skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer eller bremser skal udvælges blandt de relevante køretøjer og bremser på grundlag af en analyse af mest ugunstige tilfælde (4).
 5.2.1.3. Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse O1 og O2
 Udskiftningsbremsebelægningsenheder prøves i henhold til forskrifterne i bilag 5 og skal opfylde kravene deri.
 5.2.1.4. Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse O3 og O4
 Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger prøves i henhold til forskrifterne i bilag 6 og skal opfylde kravene deri. Til disse prøvninger anvendes en af de tre metoder, der er beskrevet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 11 til regulativ nr. 13.
 5.2.1.5. Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L
 Mindst ét sæt udskiftningsbremsebelægningsenheder, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og prøves i mindst ét køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 7 og skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer skal udvælges blandt de relevante køretøjer på grundlag af en analyse af mest ugunstige tilfælde (4).
 5.2.2. Mekaniske karakteristika
 5.2.2.1. Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2, N1, O1, O2, og L
 5.2.2.1.1. Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for forskydningsstyrke efter enten ISO 6312:1981 eller ISO 6312:2001.
 Forskydningsstyrken skal være mindst 250 N/cm2 for bremseklodsenheder og 100 N/cm2 for bremsebakkeenheder.
 5.2.2.1.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for kompressibilitet efter enten ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 eller ISO 6310:2009.
 Kompressibilitetsværdierne må ikke overstige 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 400 °C for så vidt angår bremseklodsenheder, og 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 200 °C for så vidt angår bremsebakkeenheder. Dette krav finder ikke anvendelse på bremsebelægninger til parkeringsbremser.
 5.2.2.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3 og O4
 5.2.2.2.1. Forskydningsstyrke
 Denne prøvning finder kun anvendelse på bremseklodsenheder i skivebremser.
 Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for forskydningsstyrke efter ISO 6312:1981 eller ISO 6312:2001. Bremsebelægningsenheder kan opdeles i to eller tre dele, så de passer til prøvningsapparaturets kapacitet.
 Forskydningsstyrken skal mindst være 250 N/cm2.
 5.2.2.2.2. Kompressibilitet
 Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, prøves for kompressibilitet efter enten ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 eller ISO 6310:2009. Der kan anvendes flade prøveemner i overensstemmelse med type I-prøveemne.
 Kompressibilitetsværdierne må ikke overstige 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 400 °C for så vidt angår bremseklodsenheder, og 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 200 °C for så vidt angår bremsebakkeenheder og tromlebremsebelægninger.
 5.2.2.2.3. Materialets hårdhed (5)
 Dette krav gælder for tromlebremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger.
 Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, prøves for hårdhed efter ISO 2039-2:1987.
 Hårdhedstallet for friktionsmaterialet ved friktionsfladen skal være gennemsnitsværdien for fem bremsebelægninger udtaget fra forskellige produktionsbatcher (hvis disse foreligger) opnået ved at foretage fem


text:
målinger på forskellige steder på hver bremsebelægning.
 5.3. Tekniske forskrifter vedrørende godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive.
 Alle udskiftningsdele skal inddeles i fire grupper:
 a)
 original udskiftningsskive/udskiftningstromle
 b)
 identisk bremseskive/bremsetromle
 c)
 tilsvarende skive/tromle
 d)
 udskiftelig tromle/skive.
 Afhængigt af, hvilken gruppe den tilhører, skal udskiftningsbremseskiven eller udskiftningsbremsetromlen bestå følgende prøvninger:
 Ydelsesprøvninger i henhold til regulativ nr. 13/13-H (type 0, I, II osv.)
 Sammenligningsprøvning med original udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber
 Integritetsprøvninger (høj belastning og termisk udmattelse)
 Originale udskiftningsdele
 Nej
 Nej
 Nej
 Identisk del
 Nej
 Nej
 Nej
 Tilsvarende del
 Nej
 Nej
 Prøvning på dynamometer
 Udskiftelige del
 Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning
 Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning
 Prøvning på dynamometer
 Prøvningskravene for bremseskiver og -tromler for køretøjer i klasse M og N er nærmere anført i bilag 11.
 Prøvningskravene for bremseskiver og -tromler for køretøjer i klasse O er nærmere anført i bilag 12.
 5.3.1. Originale udskiftningsskiver/udskiftningstromler
 5.3.1.1. Originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler falder uden for dette regulativs anvendelsesområde, forudsat de er forsynet med en identifikationskode som defineret i punkt 2.3.2 anbragt på en sådan måde, at den ikke kan slettes og er let læselig.
 5.3.2. Identiske bremseskiver/bremsetromler
 5.3.2.1. Ansøgeren skal over for den godkendende myndighed påvise, at han leverer bremseskiverne eller -tromlerne til køretøjsfabrikanten som originaludstyr til de køretøjer/aksler/bremser, der er nævnt i bilag I B, punkt 4. Blandt andet skal bremseskiverne eller -tromlerne være fremstillet efter samme produktions- og kvalitetssikringssystemer og på samme betingelser som for de originale dele i henhold til punkt 2.3.1.
 5.3.2.2. Eftersom de identiske bremseskiver/-tromler opfylder samme krav som den originale del, foreskrives ingen prøvningskrav.
 5.3.3. Tilsvarende udskiftningsskiver eller -tromler
 5.3.3.1. Geometriske krav
 Bremseskiverne eller -tromlerne skal med hensyn til alle dimensioner, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion være identiske med de originale bremseskiver eller -tromler.
 5.3.3.1.1. For skiver skal følgende maksimale værdier være opfyldt:
 M1, N1, O1, O2
 M2, M3, N2, N3, O3, O4
 Tykkelsesvariation
 0,015 mm
 0,030 mm
 Kæbetykkelsesvariation (kun for ventileret skive)
 1,5 mm
 2,0 mm
 Sideværts slør i friktionsoverflade
 0,050 mm (6)
 0,15 mm (6)
 Tolerance, boring
 H9
 H9
 »top hat«-parallelitet
 0,100 mm
 0,100 mm
 Tolerance, overfladens planhed
 0,050 mm
 0,050 mm
 Friktionsoverfladens ruhed (7)
 3,2 μm
 3,2 μm
 5.3.3.1.2. For tromler skal følgende maksimale værdier skal være opfyldt:
 M1, N1, O1, O2
 M2, M3, N2, N3, O3, O4
 Radialt slør i friktionsoverflade
 0,050 mm
 0,100 mm
 Tolerance, boring
 H9
 H9
 Ovalitet
 0,040 mm
 0,150 mm
 Tolerance, overfladens planhed
 0,050 mm
 0,050 mm
 Friktionsoverfladens ruhed (8)
 3,5 μm
 3,5 μm
 5.3.3.2. Materialekrav og metallurgiske krav
 For at kunne anses for at være »tilsvarende« skal udskiftningsbremseskiven eller –tromlen være fra samme materialeundergruppe som den originale bremseskive eller tromle. Der er defineret fire originale materialeundergrupper.
 Prøvnings- standard
 Undergruppe 1
 Støbejernsbase
 DIN EN 1561
 EN-GJL-200
 Undergruppe 2
 Højkarboniseret base
 EN-GJL-150
 Undergruppe 3
 Højkarboniseret, legeret
 Undergruppe 4
 Højkarboniseret ulegeret
 Kulstofindhold
 (i %)
 3,20-3,60
 3,60-3,90
 3,55-3,90
 3,60-3,90
 Siliciumindhold
 (i %)
 1,70-2,30
 1,60-2,20
 1,60-2,20
 1,60-2,20
 Manganindhold
 (%)
 Min. 0,40
 Min. 0,40
 Min. 0,40
 Min. 0,40
 Chromindhold
 (%)
 Maks. 0,35
 Maks. 0,35
 0,30-0,60
 Maks. 0,25
 Kobberindhold
 (i %)
 —
 0,30-0,70
 0,30-0,70
 Maks. 0,40
 Hårdhed HBW
 ISO 6506-1:2005
 190-248


text:
160-210
 180-230
 160-200
 Trækstyrke
 (N/mm2)
 ISO 6892:1998
 Min. 220
 Min. 160
 Min. 170
 Min. 150
 5.3.3.3. Ydelseskrav
 Delen skal bestå integritetsprøvningerne for høj belastning i henhold til bilag 11 og 12.
 5.3.4. Udskiftelige skiver eller tromler
 5.3.4.1. Geometriske krav
 Som punkt 5.3.3.1.1 og 5.3.3.1.2 plus samme grænsefladedimensioner.
 En udskiftelig skive eller tromle kan afvige fra den originale del inden for konstruktionselementer som:
 a)
 ventilationsgeometri og -type (for ventilerede skiver)
 b)
 integreret eller sammensat skive eller tromle
 c)
 overfladefinish (f.eks. huller, riller osv.).
 5.3.4.2. Ydelseskrav
 Delen skal opfylde følgende ydelsesprøvninger i henhold til bilag 11 og 12:
 a)
 Ydelsesprøvning i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H
 b)
 sammenligningsprøvning med den originale udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber
 c)
 integritetsprøvninger af høj belastning og termisk udmattelse.
 5.3.5. Type
 Bremseskiver eller -tromler, der ikke afviger med hensyn til de vigtigste egenskaber som angivet neden for, betragtes som én type i én rapport eller godkendelse:
 5.3.5.1. typekriterier for bremseskiver
 5.3.5.1.1. grundlæggende konstruktion
 a)
 med eller uden ventilation (f.eks. massiv, ventileret)
 b)
 ventilationens udformning
 c)
 overflade (f.eks. med eller uden riller eller huller)
 d)
 nav (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle)
 e)
 montering (stiv, halvflydende, flydende osv.)
 f)
 »hat« (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle).
 5.3.5.1.2. materialegruppe
 alle materialegrupper (herunder deres respektive undergrupper) betragtes som en særskilt type
 5.3.5.1.2.1. støbejern
 5.3.5.1.2.2. stål
 5.3.5.1.2.3. kompositmaterialer
 5.3.5.1.2.4. konstruktion af flere materialer.
 5.3.5.2. Typekriterier for bremsetromler
 a)
 materialegruppe (f.eks. stål, støbejern, kompositmateriale)
 b)
 nav (med/uden)
 c)
 kompositkonstruktion.
 5.3.6. Testgruppekriterier (inden for samme type)
 Der er kun muligt at foretage prøvning i testgrupper for udskiftelige dele, hvis forbindelsen mellem monteringsområdet og skivens friktionsoverflader har samme generelle form.
 Fra hver af de testgrupper, der er nævnt nedenfor, skal mindst én variant underkastes de relevante prøvninger, som er fastsat i bilag 10, 11 eller 12. Den variant, der vælges fra en testgruppe med henblik på prøvning af udskiftningsdelen, skal være den, som har den højeste andel kinetisk energi i forhold til dens direkte tilsvarende udskiftningsdels masse:
 Hvor:
 vmax, i
 den konstruktivt bestemte maksimale hastighed for det køretøj, som en udskiftningsdel er monteret i (for påhængskøretøjer Vmax, formodes i at være mindst 80 km/h)
 m
 prøvningsmasse som defineret i bilag 11, punkt 3.2.1.2 og bilag 12, punkt 3.2.1.2
 mudskiftningsdel, i
 udskiftningsdelens masse for den tilsvarende køretøj.
 5.3.6.1. Udskiftningsbremseskiver
 5.3.6.1.1. Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremseskiver i køretøjer i klasse M1, M2, N1, N2, O1 og O2
 5.3.6.1.1.1. Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12
 Denne testgruppe omfatter alle bremseskiver, hvis udvendige diameter ikke varierer mere end 6 mm og skivens tykkelse højst 4 mm.
 5.3.6.1.1.2. Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.
 5.3.6.1.2. Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremseskiver i køretøjer i klasse M3, N3, O3 og O4
 5.3.6.1.2.1. Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12
 Denne testgruppe omfatter alle bremseskiver, hvis


text:
udvendige diameter ikke varierer mere end 10 mm og skivens tykkelse højst 4 mm.
 5.3.6.1.2.2. Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.
 5.3.6.2. Udskiftningsbremsetromler
 5.3.6.2.1. Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremsetromler i køretøjer i klasse M1, M2, N1, N2, O1 og O2
 5.3.6.2.1.1. Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12
 Denne testgruppe omfatter alle bremsetromler, hvor tromlens indvendige diameter ikke varierer mere end 30 mm og mere end 10 mm hvad angår bremsebakkens bredde.
 5.3.6.2.1.2. Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.
 5.3.6.2.2. Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremsetromler i køretøjer i klasse M3, N3, O3 og O4
 5.3.6.2.2.1. Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12
 Denne testgruppe omfatter alle bremsetromler, hvor tromlens indvendige diameter ikke varierer mere end 10 % (i forhold til den laveste værdi) og mere end 40 mm hvad angår bremsebakkens bredde.
 5.3.6.2.2.2. Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.
 5.3.7. Vurderingens omfang med hensyn til udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler.
 5.3.7.1. Geometrisk kontrol
 Sammenlignet med originale dele skal udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler kontrolleres efter følgende relevante egenskaber (se også bilag 10):
 a)
 tromlediameter/skivediameter, herunder friktionsfladens diameter (hvis der er tale om en skivebremser med integreret parkeringsbremsetromle, kontrolleres begge diametre)
 b)
 skivetykkelse (oprindelige dimensioner og mindste tilladte slidindikator) — monteringsflade mod ekstern friktionsflade
 c)
 monteringsflangens tykkelse
 d)
 PCD (Pitch Circle Diameter) for fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte
 e)
 antal fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte
 f)
 monteringsflangens diameter
 g)
 Centreringstype (f.eks. central muffer eller monteringsbolte)
 h)
 For bremseskiver med integrerede parkeringsbremsetromler: bredden af friktionsområdet og eventuelle varmekompensationsriller
 i)
 For ventilerede bremseskiver gælder desuden:
 i)
 ventilationstype (intern/ekstern)
 ii)
 antal riller og ribber
 iii)
 ventilationskanalens dimensioner.
 5.3.7.2. Afbalanceringsteknik
 Afbalanceringsteknik i forbindelse med udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler skal svare til den, som anvendes på den originale del, der udskiftes.
 5.3.7.3. Vurdering af slitage på friktionsoverfladerne
 Vurderingen skal være i overensstemmelse med fabrikantens fremstillingskriterier
 5.3.7.4. Prøvninger
 Hver testgruppe (jf. 5.3.6) inden for en bestemt type udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle (jf. 3.3.2) skal prøves af den tekniske tjeneste.
 5.3.8. Prøvningsrapport
 Der udfærdiges en prøvningsrapport, der som minimum indeholder de punkter, som er specificeret i bilag 13 til dette regulativ.
 6. EMBALLERING OG MÆRKNING
 6.1. Krav til emballering og mærkning i forbindelse med en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning.
 6.1.1.
 Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt ifølge dette regulativ, skal markedsføres i akselsæt.
 6.1.2.
 Hvert akselsæt skal være i en forseglet emballage, der er sådan udformet, at det kan ses, om den allerede har været åbnet.
 6.1.3.
 På hver emballage skal der være følgende oplysninger:
 6.1.3.1.
 antallet af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger i emballagen
 6.1.3.2.
 fabrikantens navn eller varemærke
 6.1.3.3.
 udskiftningsbremsebelægningsenhedernes


text:
eller udskiftningstromlebremsebelægningernes fabrikat og type
 6.1.3.4.
 de køretøjer/aksler/bremser, indholdet er godkendt til
 6.1.3.5.
 godkendelsesmærket.
 6.1.4.
 Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på et officielt ECE-sprog samt en tilsvarende tekst på det sprog, der tales i det land, hvor den sælges:
 6.1.4.1.
 hvori supplerende dele nævnes specifikt
 6.1.4.2.
 hvori det angives, at udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger bør udskiftes akselvis
 6.1.4.3.
 hvori der, hvis der er tale om udskiftningstromlebremsebelægninger, generelt gøres opmærksom på følgende punkter:
 at bremsebakkeplatform, anslagsstykke og drejeled skal være intakte
 at bremsebakken ikke må være forvredet, deformeret eller tæret
 hvilken type og størrelse af nitter der skal anvendes
 hvilket nitteværktøj og hvilken kraft der skal anvendes.
 6.1.4.4.
 Hvis der er tale om kombinerede bremsesystemer i henhold til punkt 2.9 i regulativ nr. 78, angives desuden den/de godkendte bremsebelægningskombinationer.
 6.1.5.
 Hver enkelt udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal være varigt forsynet med følgende sæt godkendelsesoplysninger:
 6.1.5.1.
 godkendelsesmærket.
 6.1.5.2.
 produktionstidspunkt, mindst måned og år, eller batch-nummer
 6.1.5.3.
 bremsebelægningens fabrikat og type
 6.2. Emballerings- og mærkningskrav for udskiftningsbremseskiver eller udskiftningsbremsetromler
 6.2.1. Alle enheder, der sælges, skal mindst være forsynet med følgende oplysninger:
 6.2.1.1.
 komponentnummer
 6.2.1.2.
 I tilfælde af motorkøretøjer:
 Mærke, type og handelsbetegnelse for køretøjet og for den aksel, der er bestemt til montering, samt fremstillingsperiode for køretøjet; hvis fremstillingsperioden ikke er umiddelbart tilgængelig, kan der henvises til den originale komponentnummer/identifikationskode.
 6.2.1.3.
 For påhængskøretøjer anføres en henvisning til komponentnummeret/identifikationskoden for den originale del.
 6.2.1.4.
 Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på det sprog, der tales i det land, hvor delen sælges:
 6.2.1.4.1.
 hvori tilhørende dele nævnes specifikt
 6.2.1.4.2.
 hvori det erklæres, at udskiftningsbremseskiver og -tromler bør udskiftes akselvis.
 6.2.2. Mærkning
 Hver bremseskive/bremsetromle, der er godkendt i overensstemmelse med dette regulativ, skal være forsynet med blivende mærkning, som omfatter:
 6.2.2.1.
 fabrikantens navn eller varemærke
 6.2.2.2.
 godkendelsesnummeret
 6.2.2.3.
 en angivelse, som sikrer produktionsprocessens sporbarhed (f.eks. dato, batchnummer, oprindelseskode)
 6.2.2.4.
 bremseskivens minimumstykkelse eller bremsetromlens maksimalt tilladelige indvendige diameter.
 7. ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF UDSKIFTNINGSDELE
 7.1.
 Enhver ændring af en udskiftningsdel skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelsen. Denne myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at udskiftningsdelen under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller
 7.1.2.
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 7.2.
 Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, i henhold til fremgangsmåden i punkt 4.4 ovenfor.
 7.3.
 Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Udskiftningsdele, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type.
 8.2.
 Originale dele, der er omfattet af en ansøgning i henhold til punkt 3.2, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 8.
 8.3.
 Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 8.1 er


text:
opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen. Denne kontrol skal omfatte anvendte råvarer og komponenter.
 8.4.
 Indehaveren af en godkendelse skal især:
 8.4.1.
 sikre, at der for hver type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller hver type udskiftningstromlebremsebelægning udføres mindst de relevante prøvninger foreskrevet i punkt 5.2.2 samt de relevante prøvninger som foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure. For så vidt angår bremsebelægningsenheder til parkeringsbremser finder kun prøvning af forskydningsstyrken som beskrevet i punkt 5.2.2 anvendelse.
 8.4.2.
 sikre, at der for hver udskiftningsskive og -tromle mindst udføres de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ, stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure.
 8.4.3.
 sikre, at der findes procedurer for effektiv kontrol af produkternes kvalitet
 8.4.4.
 have adgang til det kontroludstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse
 8.4.5.
 analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation
 8.4.6.
 sikre, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed
 8.4.7.
 sikre, at ethvert prøveeksemplar eller prøveemne, der udviser manglende overholdelse af den pågældende type prøvning, udløser endnu en prøveudtagning og endnu en prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.
 8.5.
 Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.
 8.5.1.
 Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.
 8.5.2.
 Sidstnævnte kan udtage stikprøver til prøvning på fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.
 8.5.3.
 Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere validiteten af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.5.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.
 8.5.4.
 Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.
 8.5.5.
 Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Fås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Den godkendelse, som er meddelt for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.
 Den godkendelse, som er meddelt for en type udskiftningsbremsetromle eller en udskiftningsbremseskive i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en udskiftningsdel, som er godkendt i


text:
henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Efter modtagelsen af den relevante meddelelse underretter denne myndighed de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller bilag 1B til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 12. OVERGANGSBESTEMMELSER
 12.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.
 12.2.
 Selv efter ikrafttrædelsen af ændringsserie 02 skal godkendelser af bremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger efter ændringsserie 01 til regulativet forblive gyldige, og de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem og må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til ændringsserie 01 til dette regulativ.
 12.3.
 For så vidt angår ibrugtagne køretøjer skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat tillade montering eller brug af en udskiftningsbremsebelægningsenhed godkendt i henhold til dette regulativ i dettes oprindelige uændrede form.
 (1) Det finder ikke anvendelse på udskiftningsdeles eventuelle yderligere funktioner, som f.eks. hastighedsfølere i forbindelse med integrerede hastighedsføleanordninger eller hjulstyring i forbindelse med integrerede nav.
 (2) Hvis sådanne bremsebelægninger ikke findes på markedet, kan der anvendes alternative bremsebelægninger som anført i punkt 8.2.
 (3) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.
 (4) En analyse af mest ugunstige tilfælde (worst case analysis) skal (mindst) omfatte følgende tekniske karakteristika for hver relevant køretøjstype:
 a)
 rotordiameter
 b)
 rotortykkelse
 c)
 ventileret eller massiv rotor
 d)
 stempeldiameter
 e)
 dækkenes dynamiske radius
 f)
 køretøjets masse
 g)
 akselmasse og procentdel af bremsekraft på akslen
 h)
 køretøjets maksimale hastighed.
 Prøvningsbetingelserne skal angives i prøvningsrapporten.
 (5) Denne prøvning er medtaget af hensyn til prøvning af produktionens overensstemmelse. Minimumsværdier og tolerancer aftales med den tekniske tjeneste.
 (6) Ikke relevant ved flydende skiver.
 (7) Ra-værdi i henhold til ISO 1302:2002.
 (8) Ra-værdi i henhold til ISO 1302:2002.
 BILAG 1A
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 1B
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKE OG GODKENDELSESDATA
 (se punkt 4.2 i dette regulativ)
 Ovenstående typegodkendelsesmærke viser, at den pågældende anordning er godkendt i Frankrig (E2) i henhold til regulativ nr. 90 med godkendelsesnummeret C0359/7248. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 90 som ændret i ændringsserie 02.
 Eksempel på mærkning af bremseklodsenhed
 Eksempel på mærkning af bremsebakkeenhed
 Eksempel på mærkning af tromlebremsebelægning


text:
Bemærk:
 Mærkernes placering og indbyrdes placering som vist i eksemplerne er ikke obligatorisk.
 BILAG 3
 FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE M1, M2 OG N1
 1. Overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 13-H
 Opfyldelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H skal godtgøres ved en prøvning af køretøjet.
 1.1. Klargøring af køretøjet
 1.1.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), for hvilken der ansøges om godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13 og 13-H.
 Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 1.1.2. Tilslidningsprocedure
 1.1.2.1. Generelle betingelser
 Bremsebelægningsenheder, der indleveres til prøvning, skal monteres på de relevante bremser. Hvis der er tale om udskiftningsbremsebelægningsenheder, skal der anvendes nye bremsebelægninger. Tromlebremsebelægninger kan bearbejdes for at opnå den bedst mulige første kontakt mellem belægninger og tromle(r). Prøvningskøretøjet skal være fuldt lastet.
 Originale bremsebelægningsenheder, der bruges til sammenligningsprøvninger, og som allerede er monteret i prøvningskøretøjet, må anvendes, hvis de er i god stand og ikke er nedslidt med mere end 20 % af den oprindelige tykkelse. Der må ikke være tegn på beskadigelser, revner, for stor tæring eller overophedning. De skal være tilslidt efter den nedenfor beskrevne metode.
 1.1.2.2. Metode
 Der køres mindst 50 km med mindst 100 nedbremsninger med forskellige decelerationer (mindst mellem 1 m/s2 og 5 m/s2) ved begyndelseshastigheder på mellem 50 km/h og 120 km/h. Mindst 3 gange i løbet af tilslidningsproceduren skal der opnås et temperaturinterval på mellem 250 °C og 500 °C for bremseklodsenheder eller mellem 150 °C og 250 °C for tromlebremsebelægningsenheder (målt på skivens eller tromlens friktionsflade). Temperaturen må ikke overstige 500 °C for bremseklodsenheder og 250 °C for tromlebremsebelægningsenheder.
 1.1.2.3. Prøvning af bremsevirkning
 Med bremsning på én aksel ad gangen foretages 5 nedbremsninger fra 70 km/h til 0 km/h (forakslen) og fra 45 km/h til 0 km/h (bagakslen) med et tryk i bremseledningen på 4 Mpa (1) og en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 (forakslen) eller 0,4 m/s2 (bagakslen) af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 Hvis dette krav ikke er opfyldt, skal tilslidningsproceduren i henhold til punkt 1.1.2.2 udvides, og prøvningen af bremsevirkningen i henhold til punkt 1.1.2.3 skal gentages.
 1.2. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M1, M2 eller N1) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1 og 2, afhængigt af, hvad der er relevant under hensyntagen til den oprindelige godkendelse af systemet. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:
 1.2.1. Driftsbremsesystem
 1.2.1.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.
 1.2.1.2. Type 0-prøvning med tilkoblet motor, lastet og ulastet køretøj, jf. regulativ nr.


text:
13, bilag 4, punkt 1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax) eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.3.1 og 1.4.3.2.
 1.2.1.3. Type I-prøvning, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.
 1.2.2. Nødbremsesystem
 1.2.2.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.2. (denne prøvning kan udelades, hvis det er åbenbart, at kravene er opfyldt, f.eks. ved diagonalt opdelt bremsesystem).
 1.2.3. Parkeringsbremsesystem
 (gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til, benyttes som parkeringsbremse)
 1.2.3.1. Parkeringsbremseprøvning på 18 %-hældning, lastet køretøj, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3.1 eller parkeringsbremseprøvning på 20 %-hældning, lastet køretøj, regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3.1.
 1.3. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.
 2. Yderligere krav
 Opfyldelse af de supplerende forskrifter skal godtgøres ved en af følgende to metoder:
 2.1. Køretøjsprøvning (halvakselprøvning)
 Ved denne prøvning er køretøjet fuldt lastet, og alle bremsninger foretages på vandret vej med motoren frakoblet.
 Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse af en bremsebelægningsenhed til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse af en bremsebelægningsenhed til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 2.1.1. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:
 2.1.1.1.
 Der foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende pedalkraft eller bremsetryk, indtil der opnås blokering eller en deceleration på 6 m/s2 eller op til den tilladte maksimale pedalkraft for den pågældende køretøjsklasse efter nedenstående tabel:
 Køretøjsklasse
 Prøvningshastighed i km/h.
 Foraksel
 Bagaksel
 M1
 70
 45
 M2
 50
 40
 N1
 65
 50
 Ved begyndelsen af hver bremsning skal bremsens temperatur være ≤ 100 °C.
 2.1.1.2.
 For hver bremsning afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, og herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2 for forhjulsbremser og 3 m/s2 for baghjulsbremser. Hvis disse værdier ikke kan opnås med den største tilladte pedalkraft, bestemmes i stedet den pedalkraft eller det bremsetryk, der svarer til den maksimale deceleration.
 2.1.1.3.
 Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.1.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.1.2.1. Med den i punkt 2.1.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 a)
 Foraksel 65 og 100 km/h og desuden 135 km/h, når vmax er større end 150


text:
km/h.
 b)
 Bagaksel 45 og 65 km/h og desuden 90 km/h, når vmax er større end 150 km/h.
 2.1.2.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.1.2.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 2.2. Inertidynamometerprøvning
 2.2.1. Prøvningsudstyr
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.2.2. Prøvningsbetingelser
 2.2.2.1. Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse som anført i nedenstående tabel og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den pågældende køretøjstype.
 Køretøjsklasse
 Akslens andel af køretøjets største tilladte masse
 for
 Bag
 M1
 0,77
 0,32
 M2
 0,69
 0,44
 N1
 0,66
 0,39
 2.2.2.2. Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 2.2.3 og 2.2.4 i dette bilag, og baseres på dækkets dynamiske rulleradius.
 2.2.2.3. Bremsebelægninger, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og tilslidt efter følgende metode:
 Tilslidningsfase 1, 64 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h med forskellige bremsetryk:
 Bagaksel
 Bagaksel
 Parameter
 Foraksel
 Skivebremse
 Tromlebremse
 Antal nedbremsninger pr. cyklus
 32
 32
 32
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 80
 80
 80
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 30
 30
 30
 Begyndelsestemp. bremser (°C)
 < 100
 < 100
 < 80
 Sluttemp. bremser (°C)
 Åben
 Åben
 Åben
 Bremsetryk ved nedbremsning 1 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 2 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 3 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 4 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 5 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 6 (kPa)
 3 800
 3 800
 3 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 7 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 8 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 9 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 10 (kPa)
 3 400
 3 400
 3 400
 Bremsetryk ved nedbremsning 11 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 12 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 13 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 14 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 15 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 16 (kPa)
 4 600
 4 600
 4 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 17 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 18 (kPa)
 5 100
 5 100
 5 100
 Bremsetryk ved nedbremsning 19 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 20 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 21 (kPa)
 4 200
 4 200
 4 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 22 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 23 (kPa)
 1 800
 1 800
 1


text:
800
 Bremsetryk ved nedbremsning 24 (kPa)
 4 600
 4 600
 4 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 25 (kPa)
 2 600
 2 600
 2 600
 Bremsetryk ved nedbremsning 26 (kPa)
 1 500
 1 500
 1 500
 Bremsetryk ved nedbremsning 27 (kPa)
 3 400
 3 400
 3 400
 Bremsetryk ved nedbremsning 28 (kPa)
 2 200
 2 200
 2 200
 Bremsetryk ved nedbremsning 29 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 30 (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Bremsetryk ved nedbremsning 31 (kPa)
 1 800
 1 800
 1 800
 Bremsetryk ved nedbremsning 32 (kPa)
 3 800
 3 800
 3 800
 Antal cyklusser
 2
 2
 2
 Tilslidningsfase 2, 10 standsninger fra 100 km/h til 5 km/h med 0,4 g deceleration og stigende begyndelsestemperaturer:
 Bagaksel
 Bagaksel
 Parameter
 Foraksel
 Skivebremse
 Tromlebremse
 Antal standsninger pr. cyklus
 10
 10
 10
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 100
 100
 100
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 < 5
 < 5
 < 5
 Decelerationsniveau (g)
 0,4
 0,4
 0,4
 Maksimalt tryk (kPa)
 16 000
 16 000
 10 000
 Begyndelsestemperatur 1 (°C)
 < 100
 < 100
 < 100
 Begyndelsestemperatur 2 (°C)
 < 215
 < 215
 < 151
 Begyndelsestemperatur 3 (°C)
 < 283
 < 283
 < 181
 Begyndelsestemperatur 4 (°C)
 < 330
 < 330
 < 202
 Begyndelsestemperatur 5 (°C)
 < 367
 < 367
 < 219
 Begyndelsestemperatur 6 (°C)
 < 398
 < 398
 < 232
 Begyndelsestemperatur 7 (°C)
 < 423
 < 423
 < 244
 Begyndelsestemperatur 8 (°C)
 < 446
 < 446
 < 254
 Begyndelsestemperatur 9 (°C)
 < 465
 < 465
 < 262
 Begyndelsestemperatur 10 (°C)
 < 483
 < 483
 < 270
 Antal cyklusser
 1
 1
 1
 Restitution, 18 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h ved et bremsetryk på 3 000 kPa:
 Bagaksel
 Bagaksel
 Parameter
 Foraksel
 Skivebremse
 Tromlebremse
 Antal standsninger pr. cyklus
 18
 18
 18
 Hastighed ved bremsning (km/h)
 80
 80
 80
 Hastighed ved bremseophør (km/h)
 30
 30
 30
 Tryk (kPa)
 3 000
 3 000
 3 000
 Begyndelsestemp. bremser (°C)
 < 100
 < 100
 < 80
 Sluttemp. bremser (°C)
 Åben
 Åben
 Åben
 Antal cyklusser
 1
 1
 1
 2.2.2.4. Der foretages 5 nedbremsninger fra 80 km/h til 0 km/h med et bremsetryk på 4 MPa og med en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 Hvis dette krav ikke opfyldes, gentages første del at tilslidningsfasen »Tilslidningsfase 1«, indtil den foreskrevne ydelsesstabilitet er opnået.
 2.2.2.5. Det er tilladt at anvende køleluft. Lufstrømshastigheden ved bremsen under bremsningen skal være:
 vair = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 2.2.3. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:
 2.2.3.1. Fra begyndelseshastigheden på 80 km/h for M1 og N1 og 60 km/h for M2 og med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk, indtil der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2.
 2.2.3.2. For


text:
hver bremsning afbildes bremsetryk og gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration mod hinanden og herudfra bestemmes det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2.
 2.2.3.3. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.2.4. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.2.4.1. Med det i punkt 2.2.3.2 i dette bilag fundne bremsetryk og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra omdrejningstal svarende til lineære hastigheder på:
 75 og 120 km/h og desuden 160 km/h, når vmax er større end 150 km/h.
 2.2.4.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.2.4.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 (1) For andre bremsesystemer end hydrauliske bremser anvendes en tilsvarende inputværdi.
 BILAG 4
 FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG UDSKIFTNINGSTROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE M3, N2 OG N3
 1. Køretøjsprøvning
 1.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), til hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13.
 Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 1.2. Prøvninger og forskrifter
 1.2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 13
 1.2.1.1. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M3, N2 eller N3) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:
 1.2.1.1.1. Driftsbremsesystem
 1.2.1.1.1.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj
 1.2.1.1.1.2. Type 0-prøvning med tilkoblet motor, køretøj lastet og ulastet, i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax).
 1.2.1.1.1.3. Type 1-prøvning i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1 og 1.5.3.
 1.2.1.1.1.4. Type II-prøvning
 Det lastede køretøj skal prøves på en sådan måde, at energi-inputtet svarer til det, der registreres i samme periode med det belæssede køretøj kørende med en gennemsnitshastighed på 30 km/h ned ad en bakke med en hældning på 2,5 % over en strækning på 6 km i frigear, således at bremseenergien udelukkende optages af driftsbremserne.
 1.2.1.1.2. Nødbremsesystem
 1.2.1.1.2.1. Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj (denne prøvning kan udelades, hvis den er omfattet af prøvninger i henhold til punkt 1.2.2 i dette bilag).
 1.2.1.1.3. Parkeringsbremsesystem
 (gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til, benyttes som parkeringsbremse)
 1.2.1.1.3.1. Prøvning ned ad bakke med hældning på 18 %, køretøj lastet
 1.2.1.2. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.
 1.2.2. Yderligere forskrifter (halvakselprøvning)
 Ved nedenfor omhandlede prøvninger skal køretøjet være fuldt lastet,


text:
og alle bremsninger skal foretages på vandret vej med motoren frakoblet.
 Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.
 1.2.2.1. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings virkning med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:
 1.2.2.1.1. Der foretages maksimalt seks bremsninger med trinvis stigning i pedalkraft eller bremsetryk, indtil hjulet blokerer, eller alternativt indtil en gennemsnitlig fuld udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller op til den højst tilladte pedalkraft eller det højst tilladte bremsetryk, fra en begyndelseshastighed på 45 km/h og med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning.
 1.2.2.1.2. For hver bremsning afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration; herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til (hvis muligt) at opnå en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3 m/s2. Hvis denne værdi ikke kan opnås, bestemmes alternativt den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves for at opnå maksimal deceleration.
 1.2.2.1.3. Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 1.2.2.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 1.2.2.2.1. Med den i punkt 1.2.2.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 fra 40 km/h ned til 20 km/h
 fra 60 km/h ned til 40 km/h og
 fra 80 km/h ned til 60 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).
 1.2.2.2.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 1.2.2.2.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.
 2. Inertidynamometerprøvning
 2.1. Prøvningsudstyr
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.1.1. Prøvningsbetingelser
 2.1.1.1. Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af akslens andel af 0,55 af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.1.2. Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkterne nedenfor, og baseres på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius af det største og mindste dæk, der er tilladt på den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.1.3. Bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens


text:
anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2.1.1.4. Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:
 vair = 0,33v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 2.1.1.5. Den aktiveringscylinder, der er monteret på bremsen, skal være den mindste, der er godkendt til den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.2. Prøvninger og forskrifter
 2.2.1. Prøvninger baseret på regulativ nr. 13
 2.2.1.1. Type 0-prøvningen
 Fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk op til det bremsetryk, der hele tiden er garanteret af køretøjstypens/-typernes bremsesystem (f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Der skal opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 5 m/s2.
 2.2.1.2. Type 0-prøvning, bremsevirkning ved høj hastighed
 Der foretages tre bremsninger med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning fra en hastighed på 100 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse N2, og 90 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse M3 og N3 ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1. Der skal ved de tre bremsninger opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 4 m/s2.
 2.2.1.3. Type I-prøvning
 2.2.1.3.1. Opvarmning
 Der foretages 20 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 °C. Bremsetrykket skal svare til en deceleration på 3 m/s2 ved første bremsning og skal forblive konstant ved de efterfølgende bremsninger.
 2.2.1.3.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 4 m/s2.
 2.2.1.3.3. Restitution
 120 s efter bremsningen med varme bremser foretages 5 fuldstændige standsninger med det bremsetryk, der er anvendt i punkt 2.2.1.3.1 ovenfor, og med intervaller på mindst 2 minutter fra begyndelseshastigheden på 60 km/h. Ved begyndelsen af den femte bremsning skal bremsetemperaturen være ≤ 100 °C, og den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration skal ligge inden for 10 % af den, der er beregnet ud fra forholdet bremsetryk/deceleration i type 0-prøvningen ved 60 km/h.
 2.2.1.4. Type II-prøvning
 2.2.1.4.1. Opvarmning
 Bremserne skal opvarmes ved et konstant bremsemoment svarende til en deceleration på 0,15 m/s2 ved en konstant hastighed på 30 km/h i en periode på 12 minutter.
 2.2.1.4.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den opvarmede bremse må ikke være mindre end 3,75 m/s2.
 2.2.1.5. Statisk prøvning af parkeringsbremsevirkningen
 2.2.1.5.1. For hele intervallet af bremsninger bestemmes det mest ugunstige tilfælde med hensyn til bremsens aktiveringskraft, største køretøjsmasse, der skal bremses af én aksel, og dækradius.
 2.2.1.5.2. Bremsen


text:
aktiveres med den aktiveringskraft, der er bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1 ovenfor.
 2.2.1.5.3. Drejningsmoment på dynamometerakslen øges langsomt for at dreje tromlen eller skiven. Udgangsmomentet ved bremsen måles i det øjeblik, dynamometerakslen begynder at bevæge sig, og den tilsvarende akselbremsekraft beregnes ved anvendelse af dækradius som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1.
 2.2.1.5.4. Bremsekraften målt i henhold til punkt 2.2.1.5.3 og divideret med halvdelen af køretøjets masse, som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1, skal mindst give en kvotient på 0,18.
 2.2.2. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings virkning med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.2.1.1.
 2.2.2.1. Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.2.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder eller den originale tromlebremsebelægning.
 2.2.2.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 2.2.3. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 2.2.3.1. Ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 fra 60 km/h ned til 30 km/h
 fra 80 km/h ned til 60 km/h og
 fra 110 km/h ned til 80 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).
 2.2.3.2. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.2.3.3. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.
 BILAG 5
 FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE O1 OG O2
 1. Generelle bestemmelser
 Prøvningsmetoden i dette bilag er baseret på en prøvning i et inertidynamometer. Prøvningen kan i stedet udføres på et prøvningskøretøj eller på rullestand, forudsat at der opnås samme prøvningsbetingelser og måles samme parametre som ved inertidynamometerprøvningen.
 2. Prøvningsudstyr
 Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk eller aktiveringskraft, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.
 2.1. Prøvningsbetingelser
 2.1.1. Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).
 2.1.2. Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 3.1 i dette bilag, og baseres på den dynamiske rulleradius af det mindste dæk, der er tilladt på den pågældende køretøjstype.
 2.1.3. Bremsebelægninger indleveret til prøvning monteres på den pågældende bremse, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2.1.4. Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:
 vair = 0,33v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 2.1.5.


text:
Aktiveringsmekanismen på bremsen skal svare til den, der benyttes på køretøjet.
 3. Prøvninger og forskrifter
 3.1. Type 0-prøvningen
 Fra begyndelseshastigheden på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende bremsetryk eller aktiveringskraft, indtil det største bremsetryk er nået, eller indtil en deceleration på 6 m/s2. Den sidste bremsning gentages fra en begyndelseshastighed på 40 km/h.
 3.2. Type I-prøvning
 3.2.1. Opvarmning
 Bremsen opvarmes ved konstant bremsning i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2, idet der begyndes ved en bremserotortemperatur på ≤ 100 °C.
 3.2.2. Bremsevirkning med varme bremser
 Efter opvarmningen måles bremsevirkningen fra en begyndelseshastighed på 40 km/h under samme betingelser som i punkt 3.2.1 ovenfor og med samme bremsetryk eller aktiveringskraft (temperaturbetingelserne kan være anderledes). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 3.5 m/s2.
 3.3. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 3.1.
 3.3.1. Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 3.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.
 3.3.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme aktiveringskraft eller bremsetryk.
 BILAG 6
 FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG UDSKIFTNINGSTROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE O3 OG O4
 1. Prøvningsbetingelser
 De i dette bilag foreskrevne prøvninger kan udføres på et prøvningskøretøj, i et inertidynamometer eller på en rullestand under samme betingelser som i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3, punkt 3.1-3.4.
 Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 2. Prøvninger og forskrifter
 2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11
 Bremserne skal prøves efter forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.5.
 2.1.1.
 Resultaterne skal rapporteres i en form i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3.
 2.1.2.
 Der skal foretages en sammenligning mellem disse resultater og de resultater, der blev opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme betingelser.
 2.1.3.
 Den opnåede bremsevirkning med varme bremser ved samme indgangsmoment for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen i henholdsvis type I-prøvningen eller type III-prøvningen skal være:
 a)
 lig med eller større end bremsevirkningen med varme bremser med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, eller
 b)
 mindst 90 % af bremsevirkningen med kolde bremser med udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.
 Den tilsvarende stempelvandring må ikke være ≥ 110 % af den værdi, der opnås med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, og må ikke overstige værdien sp som defineret i bilag 11, tillæg 2, punkt 2, i regulativ nr. 13. Hvis den originale bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning er blevet


text:
prøvet efter kravene i type II-prøvningen, finder mindstekravene i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.2 (type III-prøvning) anvendelse for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.
 2.2. Ækvivalensprøvning med kolde bremser (type 0)
 2.2.1.
 Under betingelserne i punkt 1 i dette bilag og fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C foretages seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk indtil 6,5 bar eller en opnået deceleration på 6 m/s2.
 2.2.2.
 For hver bremsning afbildes betjeningskraft eller bremsetryk og middelbremsemoment eller gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration.
 2.2.3.
 Resultaterne sammenlignes med resultaterne opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme prøvningsbetingelser.
 2.2.4.
 Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afviger – 5 og + 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.
 BILAG 7
 FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE L
 1. Prøvningsbetingelser
 1.1. Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), for hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder, udstyres med bremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 78.
 1.2. Bremsebelægningsenheder indleveret til prøvning monteres på de pågældende bremser og, så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.
 1.3. Hvis der er tale om bremsebelægningsenheder til køretøjer med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal kombinationen/kombinationerne af bremsebelægningsenheder til den for- og bagaksel, som godkendelsen vedrører, afprøves.
 Kombinationen kan bestå af udskiftningsbremsebelægningsenheder til begge aksler og/eller en udskiftningsbremsebelægningsenhed på en aksel og en original bremsebelægningsenhed på den anden aksel.
 2. Prøvninger og forskrifter
 2.1. Overensstemmelse med regulativ nr. 78
 2.1.1. Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (L1, L2, L3, L4 eller L5) i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 1. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:
 2.1.1.1. Type 0-prøvning, motor frakoblet
 Prøvningen må kun udføres med køretøjet lastet. Der foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk, indtil hjulblokering eller indtil en deceleration på 6 m/s2 eller op til den største tilladte betjeningskraft.
 2.1.1.2. Type 0-prøvning, motor tilkoblet
 Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5.
 2.1.1.3. Type 0-prøvning med våde bremser
 Finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse L5 eller i tilfælde af tromlebremser og helt indkapslede skivebremser, der ikke skal gennemgå denne prøvning ved godkendelse efter regulativ nr. 78.
 2.1.1.4. Type I-prøvning
 Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5.
 2.1.2. Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.
 2.2. Yderligere krav
 2.2.1. Ækvivalensprøvning med kolde bremser
 Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 2.1.1.1.
 2.2.1.1. Der udføres


text:
en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.1.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.
 2.2.1.2. Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme bremsetryk.
 2.2.2. Prøvning af hastighedsfølsomhed
 Denne prøvning finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5 og skal udføres med lastet køretøj under betingelserne for type 0-prøvningen med motoren frakoblet. Prøvningshastighederne er dog anderledes.
 2.2.2.1. Ud fra resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.1.1.1 bestemmes den betjeningskraft eller det bremsetryk, der svarer til den mindste påkrævede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration for den pågældende køretøjsklasse.
 2.2.2.2. Ved anvendelse af den betjeningskraft eller det bremsetryk, der er bestemt i punkt 2.2.2.1, og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C, foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:
 40 km/h, 80 km/h og 120 km/h (hvis vmax ≥ 130 km/h)
 2.2.2.3. I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.
 2.2.2.4. For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.
 BILAG 8
 Tekniske forskrifter for udskiftningbremsebelægningsenheder beregnet til brug i separate parkeringsbremsesystemer, der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem
 1. Overensstemmelse med regulativ nr. 13 eller 13-H
 Opfyldelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H skal godtgøres ved en prøvning af køretøjet.
 1.1. Køretøjsprøvning
 Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder til, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i det respektive regulativ nr. 13 eller 13-H. Køretøjet skal være fuldt lastet. Bremsebelægninger indleveret til prøvning skal monteres på de relevante bremser og må ikke tilslides.
 1.2. Køretøjets parkeringsbremsesystem skal prøves i henhold til alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3., alt efter hvad der er hensigtsmæssigt under hensyntagen til den oprindelige godkendelse af systemet.
 BILAG 9
 YDERLIGERE SÆRLIGE PROCEDURER VEDRØRENDE PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 DEL A
 Bestemmelse af friktionsegenskaber ved maskinel prøvning
 1. Indledning
 Del A gælder for udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger godkendt i henhold til dette regulativ.
 1.1. Prøveeksemplarer af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed prøves på en maskine, der kan reproducere prøvningsforholdene og gennemføre prøvningsprocedurerne i dette bilag.
 1.2. Ved evaluering af prøvningsresultaterne bestemmes prøveeksemplarernes friktionsegenskaber.
 1.3. Prøveeksemplarernes friktionsegenskaber sammenlignes med den standard, der er registreret for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, til konstatering af overensstemmelsen hermed.
 2. Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2, N1, O1, O2, og L
 2.1. Udstyr
 2.1.1. Maskinen skal være konstrueret til montering af og drift med en bremse i fuld størrelse, som svarer til dem, der monteres på den køretøjsaksel, der benyttes til godkendelsesprøvning i henhold til punkt 5 i dette regulativ.
 2.1.2. Skivens/tromlens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min (1) ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.
 2.1.3. Prøvecyklusser og aktivering


text:
af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.
 2.1.4. Udgangsmoment eller bremsetryk (metoden med konstant moment) og kontaktfladens temperatur skal registreres.
 2.1.5. Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.
 2.2. Prøvningsmetode
 2.2.1. Forberedelse af prøver
 Ved fabrikantens tilslidningsprocedure skal der for bremseklodsenheder sikres et anlægsareal på mindst 80 % og en overfladetemperatur på højst 300 °C og for bremsebakkeenheder (primærbakken) et anlægsareal på mindst 70 % og en overfladetemperatur på højst 200 °C.
 2.2.2. Prøveplan
 Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.
 Der kan benyttes en af følgende to metoder:
 2.2.2.1. Prøvning med konstant tryk
 2.2.2.1.1. Bremseklodsenheder
 Det hydrauliske tryk p under kaliberens stempel (stempler) skal være konstant efter følgende formel:
 Md
 =
 150 Nm for Ak ≤ 18,1 cm2
 Md
 =
 300 Nm for Ak > 18,1 cm2
 Ak
 =
 kaliberstemplets (-stemplernes) areal
 rw
 =
 skivens effektive radius
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Begyndelsestemp. bremserotor
 (°C)
 Maks. temp. bremserotor
 (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 10
 ≤ 60
 åben
 nej
 2-6
 5 × 10
 100
 åben (350) (2)
 nej
 7
 1 × 10
 100
 åben
 ja
 2.2.2.1.2. Bremsebakkeenheder
 Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 22 ± 6 N/m2, målt på en statisk bremse uden selvforstærkning.
 Cyklus nr.
 antal bremsninger X
 Begyndelsestemp. bremserotor
 (°C)
 Maks. temp. bremserotor
 (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 10
 ≤ 60
 200
 ja
 2
 1 × 10
 100
 åben
 nej
 3
 1 × 10
 100
 200
 ja
 4
 1 × 10
 100
 åben
 nej
 2.2.2.2. Prøvning med konstant moment
 Denne metode gælder kun for bremseklodsenheder. Bremsemomentet skal holdes konstant inden for ± 5 % og indstilles, så de maksimale temperaturer for bremserotoren sikres ifølge nedenstående tabel.
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger X
 Begyndelsestemp. bremserotor
 (°C)
 Maks. temp. bremserotor
 (°C)
 Tvungen køling
 1
 1 × 5
 ≤ 60
 300-350 (200-250) (3)
 nej
 2-4
 3 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 5
 1 × 10
 100
 500-600 (300-350)
 nej
 6-9
 4 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 10
 1 × 10
 100
 500-600 (300-350)
 nej
 11-13
 3 × 5
 100
 300-350 (200-250)
 nej
 14
 1 × 5
 ≤ 60
 300-350 (200-250)
 nej
 2.3. Evaluering af prøvningsresultaterne
 Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres på bestemte punkter under en prøvningsprocedure. Hvis bremsefaktoren er konstant, hvilket f.eks. er tilfældet for skivebremser, kan bremsemomentet omsættes direkte til friktionskoefficient.
 2.3.1. Bremseklodsenheder
 2.3.1.1. Friktionskoefficienten under drift (μop) er gennemsnittet af de værdier, der registreres i cyklus 2-7 (konstant tryk) eller cyklus 2-4, 6-9 og 11-13 (konstant moment); måling foretages et sekund efter påbegyndelse af første bremsning i hver cyklus.
 2.3.1.2. Den maksimale friktionskoefficient (μmax) er den største værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.
 2.3.1.3. Den minimale friktionskoefficient (μmin) er den mindste værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.
 2.3.2. Bremsebakkeenheder
 2.3.2.1. Gennemsnitsmomentet (Mmean) er gennemsnittet af største og mindste værdi


text:
af det bremsemoment, der måles ved femte bremsning i cyklus 1 og 3.
 2.3.2.2. Momentet med varme bremser (Mhot) er det mindste bremsemoment, der udvikles under cyklus 2 og 4. Hvis temperaturen overstiger 300 °C under disse cyklusser, benyttes værdien ved 300 °C som Mhot.
 2.4. Godkendelseskriterier
 2.4.1. Med hver ansøgning om godkendelse af en type bremsebelægningsenhed indgives oplysning om:
 2.4.1.1.
 for bremseklodsenheder, værdier for μop, μmin, μmax
 2.4.1.2.
 for bremsebakkeenheder, værdier for Mmean og Mhot.
 2.4.2. Under produktion af en godkendt type bremsebelægningsenhed skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 2.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:
 2.4.2.1.
 for bremseklodser til skivebremser:
 μop ± 15 % af den registrerede værdi
 μmin ≥ den registrerede værdi
 μmax ≤ den registrerede værdi.
 2.4.2.2.
 for »simplex« tromlebremsebelægninger:
 Mmean ± 20 % af den registrerede værdi
 Mhot ≥ den registrerede værdi.
 3. Bremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3, og O4
 3.1. Udstyr
 3.1.1. Maskinen skal udstyres med en skivebremse af typen med fast kaliber med en cylinderdiameter på 60 mm og en massiv (ikke ventileret) skive med en diameter på 278 ± 2 mm og en tykkelse på 12 mm ± 0,5 mm. Et rektangulært stykke af friktionsmaterialet med et areal på 44 cm2 ± 0,5 cm2 og en tykkelse på mindst 6 mm skal være fastgjort til bagpladen.
 3.1.2. Skivens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.
 3.1.3. Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.
 3.1.4. Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.
 3.1.5. Udgangsmoment og kontaktfladens temperatur skal registreres.
 3.1.6. Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.
 3.2. Prøvningsmetode
 3.2.1. Forberedelse af prøver
 Fabrikantens tilslidningsprocedure skal sikre et anlægsareal på mindst 80 %, uden at overfladetemperaturen overstiger 200 °C.
 3.2.2. Prøveplan
 Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.
 Cyklus nr.
 Antal bremsninger
 Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse
 (°C)
 Tvungen køling
 1
 5
 100
 ja
 2
 5
 stigende til ≤ 200
 nej
 3
 5
 200
 nej
 4
 5
 stigende til ≤ 300
 nej
 5
 5
 300
 nej
 6
 3
 250
 ja
 7
 3
 200
 ja
 8
 3
 150
 ja
 9
 10
 100
 ja
 10
 5
 stigende til ≤ 300
 nej
 11
 5
 300
 nej
 3.3. Evaluering af prøvningsresultaterne
 Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres i udvalgte cyklusser under en prøvningsprocedure. Bremsemoment omsættes til friktionskoefficient μ.
 μ-værdien for hver bremsning skal bestemmes som gennemsnitsværdien for de 5 sekunders bremsning.
 3.3.1. Friktionskoefficienten under drift μop1 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 1, og μop2 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 9.
 3.3.2. Den maksimale friktionskoefficient μmax er den største værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til


text:
og med cyklus 11.
 3.3.3. Den minimale friktionskoefficient μmin er den mindste værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.
 3.4. Godkendelseskriterier
 3.4.1. Sammen med enhver ansøgning om godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning fremsendes værdierne for μop1, μop2, μmin og μmax.
 3.4.2. Under produktion af en godkendt type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 3.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:
 μop1, μop2 ± 15 % af den registrerede værdi
 μmin ≥ den registrerede værdi
 μmax ≤ den registrerede værdi.
 DEL B
 Produktionens overensstemmelse vedrørende bremseskiver og -tromler
 1. Indledning
 Del B finder anvendelse på udskiftningsbremseskiver og -tromler godkendt i henhold til dette regulativ.
 2. Forskrifter
 Produktionens overensstemmelse skal påvises gennem rutinemæssig kontrol og dokumentation som minimum af følgende:
 2.1. kemisk sammensætning
 2.2. mikrostruktur
 mikrostrukturen skal karakteriseres i overensstemmelse med ISO 945-1:2006
 a)
 beskrivelse af matricens sammensætning
 b)
 beskrivelse af grafitform, fordeling og størrelse.
 2.3. Mekaniske egenskaber
 a)
 trækstyrke i henhold til ISO 6892:1998
 b)
 Brinell-hårdhed måles i overensstemmelse med ISO 6506-1: 2005.
 I hvert tilfælde skal målingerne udføres på prøver, der er udtaget af den pågældende bremseskive eller -tromle.
 2.4. geometriske egenskaber
 Bremseskiver:
 a)
 Tykkelsesvariation
 b)
 Friktionsfladens udløb
 c)
 Friktionsoverfladens ruhed
 d)
 Kæbetykkelsesvariation (kun for ventilerede skiver)
 Bremsetromler:
 a)
 Ovalitet
 b)
 Friktionsoverfladens ruhed.
 2.5. Godkendelseskriterier
 Med hver ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremseskive eller –tromle indsendes en produktspecifikation, som omfatter:
 a)
 den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element
 b)
 mikrostruktur, jf. punkt 2.2
 c)
 mekaniske egenskaber, jf. punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi.
 Under rutinemæssig produktion af en godkendt udskiftningsbremseskive eller -tromle skal produktionen udvise overensstemmelse med disse registrerede specifikationer.
 For så vidt angår geometriske egenskaber må de værdier, som foreskrives i punkt 5.3.3.1.1 for bremseskiver og punkt 5.3.3.1.2. for bremsetromler, ikke overskrides.
 2.6. Dokumentation
 Dokumentationen skal indeholde producentens højeste og mindste tilladte værdier.
 2.7. Prøvningsfrekvens
 De målinger, der er foreskrevet i dette bilag, skal foretages for hver produktionsbatch.
 (1) Hvis der er tale om køretøjer i klasse L1 og L2, kan der anvendes en lavere prøvningshastighed.
 (2) Hvis der er tale om køretøjer i klasse L, skal temperaturen begrænses til 350 °C. Om nødvendigt reduceres antallet af bremsninger pr. cyklus tilsvarende. I så fald skal antallet af cyklusser øges for at opnå samme antal bremsninger.
 (3) Værdierne i parentes gælder køretøjer i klasse L.
 BILAG 10
 ILLUSTRATIONER
 1. Bremseskivens konstruktionstyper (eksempler)
 Flad type
 Cylindertype
 Stempeltype
 Konisk type
 Dobbeltflangetype
 B
 Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller)
 D
 Skivens udvendige diameter
 F(i)
 Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst)
 F(o)
 Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst)
 H
 Monteringsflangens tykkelse
 L(k)
 Bredde på kølingskanal (ventileringskanal)
 S(new)
 Skivens tykkelse (nominel)
 S(min)
 Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse)
 T(i)
 Indvendig diameter (moteringsmuffens diameter)
 T(k)
 »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)
 T(t)
 Skivens samlede længde
 2. Bremsetromle (eksempel)
 A
 Tromlens indvendige diameter
 B
 Friktionsoverfladens bredde
 C
 »x«