text:
emissionsprøvningen under en
 regenereringsfase udføres ved at anvende forberedelsescyklusserne i punkt 5.3 i bilag 4
 ---pagebreak--- L 375/498 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 265
 Bilag 4 – Tillæg 2
 eller ækvivalente motorprøvebænkscyklusser, afhængigt af den valgte
 belastningsprocedure i punkt 3.1.2 ovenfor.
 3.2.2. Prøvningen og køretøjstilstandene for type I-prøven beskrevet i bilag 5 gælder før den
 første gyldige emissionsprøvning udføres.
 3.2.3. Regenerering må ikke forekomme under forberedelse af køretøjet. Dette kan sikres ved
 en af de følgende metoder:
 3.2.3.1. Et "dummy"-regenererende system eller delvist system kan monteres til
 konditioneringscyklusserne.
 3.2.3.2. En hvilken som helst anden metode, der er enighed om mellem fabrikanten og
 typegodkendelsesmyndigheden.
 3.2.4. En koldstartsudstødningsemissionsprøving, herunder en regenereringsproces, skal
 udføres ifølge type I-driftscyklussen eller en ækvivalent motorprøvebænkscyklus. Hvis
 emissionsprøvningerne mellem to cyklusser, hvor der forekommer regenereringsfaser,
 udføres på en motorprøvebænk, skal emissionsprøvingen, hvori indgår en
 regenereringsfase, også udføres på en motorprøvebænk.
 3.2.5. Hvis regenereringsprocessen kræver mere end én driftscyklus, skal én eller flere
 efterfølgende prøvningscyklusser køres umiddelbart uden at afbryde motoren, indtil
 fuldstændig regenerering er opnået (hver cyklus skal være afsluttet). Den nødvendige
 tid til at opstille en ny prøvning bør være så kort som mulig (fx skift af partikelfilter).
 Motoren skal være slukket i denne periode.
 3.2.6. Emissionsværdierne under regenerering (Mri) skal beregnes ifølge bilag 4, punkt 8.
 Antallet af driftscyklusser (d) målt til fuldstændig regenerering skal registreres.
 3.3. Beregning af de kombinerede udstødningsemissioner
 n d
 ∑M '
 sij ∑= M '
 rij
 = j
 M = n ≥ 2; M ri =
 j 1 1
 n
 si
 d
 ⎧M * D + M *d ⎫
 M =⎨ si ri
 ⎬
 D+d
 pi
 ⎩ ⎭
 hvor der for hvert forurenende stof iagttages følgende:
 M’ = masseemissioner af forurenende stof i g/km i én type 1-driftscyklus (eller
 sij
 ækvivalent motorprøvebænkscyklus) uden regenerering
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/499
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 266
 Bilag 8
 M’ = rij masseemissioner af forurenende stof (i) i g/km i én type 1-driftscyklus (eller
 ækvivalent motorprøvebænkscyklus) under regenerering (når n > 1 køres den
 første type I-prøve koldt, og efterfølgende cyklusser er varme)
 M = si gennemsnitlige masseemissioner af forurenende stof (i) i g/km uden
 regenerering
 M = ri gennemsnitlige masseemissioner af forurenende stof (i) i g/km under
 regenerering
 M = pi gennemsnitlig masseemission af forurenende stof (i) i g/km
 n= antal testpunkter ved hvilke emissionsmålinger (type I-driftscyklusser eller
 ækvivalente motorprøvebænkscyklusser) udføres mellem to cyklusser, hvor
 regenereringsfaser forekommer, ≥ 2
 d = antal driftscyklusser krævet til regenerering
 D= antal driftscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenereringsfaser
 forekommer
 Som eksempelvis illustration af måleparametre se figur 8/1.
 Emission [g/km]
 M =
 [(M si
 ⋅ D)+ (M ⋅ d)]
 ri
 K =
 M pi
 pi
 (D + d) i
 M si
 M ri
 M pi
 M si
 ,
 D d
 M sij
 Antal cyklusser
 Figur 8/1: Parametre målt under emissionsprøvning under og mellem cyklusser, hvor
 regenerering forekommer (skematisk eksempel, emissionerne under "D"” kan
 øges eller mindskes)
 ---pagebreak--- L 375/500 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske


text:
Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 267
 Bilag 4 – Tillæg 2
 3.4. Beregning af regenereringsfaktoren K for hvert forurenende stof (i)
 K =M /M
 i pi si
 Resultater for M , M og K skal registreres i prøvningsrapporten afleveret af
 si pi i
 den tekniske tjeneste.
 K kan bestemmes ved at følge afslutningen på en enkelt sekvens.
 i
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/501
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 268
 Bilag 8
 Bilag 14
 EMISSIONSPRØVNING AF HYBRIDELEKTRISKE KØRETØJER (HEV)
 1. INDLEDNING
 1.1. Dette bilag definerer de specifikke forhold med hensyn til typegodkendelse af et
 hybridelektrisk køretøj (HEV) udstyret med et periodisk regenererende system som
 defineret i punkt 2.21.2 i dette regulativ.
 1.2. Som overordnet princip prøves hybridelektriske køretøjer for så vidt angår
 prøvning af type I, II, III, IV, V, VI og prøvning af egendiagnosesystem (OBD) i
 henhold til henholdsvis bilag 4, 5, 6, 7, 9, 8 og 11, medmindre andet er angivet i
 dette bilag.
 1.3. Udelukkende for så vidt angår type I-prøven prøves OVC-køretøjer (som
 kategoriseret i punkt 2) i henhold til betingelse A og betingelse B.
 Prøvningsresultaterne under både betingelse A og B og de vejede værdier angives i
 meddelelsesformularen.
 1.4. Resultaterne af emissionsprøvningerne skal overholde grænseværdierne under alle
 specificerede prøvningsbetingelser i dette regulativ.
 2. KATEGORIER AF HYBRIDELEKTRISKE KØRETØJER
 Køretøjs- Ekstern opladning Ikke-ekstern opladning
 opladning (OVC) (1) (NOVC) (2)
 Omskifter
 mellem Nej Ja Nej Ja
 funktionsmåder
 (1) OVC = Off-Vehicle Charging
 (2) NOVC = Not Off-Vehicle Charging
 3. TYPE I-PRØVE
 3.1. HYBRIDELEKTRISK KØRETØJ MED EKSTERN OPLANDNING (OVC HEV)
 MEN UDEN OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER
 3.1.1. To prøvninger skal udføres under følgende betingelser.
 Betingelse A: prøvningen skal udføres med fuldt opladet elektrisk energi-
 /kraftlagringsenhed
 ---pagebreak--- L 375/502 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 269
 Bilag 4 – Tillæg 2
 Betingelse B: prøvningen skal udføres med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i
 laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning)
 Profilen for den elektriske energi-/kraftlagringsenheds ladningstilstand på de
 forskellige trin i type I-prøven findes i tillæg A.
 3.1.2. Betingelse A:
 3.1.2.1. Proceduren starter med udladning af køretøjets elektriske energi-
 /kraftlagringsenhed, mens dette kører (på prøvebane, chassisdynamometer osv.):
 - med en konstant fart på 50 km/h indtil HEV-køretøjets
 brændstofforbrugende motor starter
 - eller, hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h,
 uden at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden,
 indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den
 brændstofforbrugende motor ikke starter inden for en nærmere fastsat
 periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og
 fabrikanten)
 - eller i henhold til fabrikantens anbefalinger.
 Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er startet
 automatisk.
 3.1.2.2. Konditionering af køretøjet
 3.1.2.2.1. For køretøjer med kompressionstændingsmotor anvendes den del 2-prøvecyklus,
 der er beskrevet i tillæg 1 til bilag 4. Der køres tre på hinanden følgende cyklusser i
 overensstemmelse med punkt 3.1.2.5.3 nedenfor.
 3.1.2.2.2. Køretøjer med motor med styret tænding konditioneres med én del 1-prøvecyklus
 og to del 2-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 3.1.2.5.3 nedenfor.
 3.1.2.3. Efter

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor
 temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C).
 Denne konditionering skal vare mindst seks timer og fortsætte, indtil temperaturen
 af motorens olie og kølevæske højst afviger ± 2 K fra temperaturen i rummet, og
 den elektriske energi-/kraftlagringsenhed er fuldt opladet som et resultat af den
 opladning, der er foreskrevet i punkt 3.1.2.4 nedenfor.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/503
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 270
 Bilag 8
 3.1.2.4. Under stilstand skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed oplades:
 a) med oplader i køretøjet, hvis en sådan er monteret, eller
 b) med en ekstern oplader anbefalet af fabrikanten og under anvendelse af den
 normale fremgangsmåde ved opladning natten over.
 Denne fremgangsmåde udelukker alle typer specielle opladninger, der vil kunne
 startes automatisk eller manuelt, for eksempel udligningsopladning eller
 vedligeholdelsesladning.
 Fabrikanten skal afgive en erklæring om, at der under prøvningen ikke har fundet
 en særlig opladningsprocedure sted.
 3.1.2.5. Prøvningsmetode
 3.1.2.5.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal
 brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren.
 3.1.2.5.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter
 ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for
 byområder (del 2, afslutning af prøvetagning).
 3.1.2.5.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig
 gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i
 brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk
 gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er
 foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder
 beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse.
 3.1.2.5.4. Udstødningsgasserne skal analyseres i henhold til bilag 4.
 3.1.2.6. Prøvningsresultaterne sammenholdes med de grænseværdier, der er fastlagt i punkt
 5.3.1.4 i dette regulativ, og den gennemsnitlige emission af hvert forurenende stof
 for betingelse A beregnes (M1 ). i
 3.1.3. Betingelse B
 3.1.3.1. Konditionering af køretøjet
 3.1.3.1.1. For køretøjer med kompressionstændingsmotor anvendes den del 2-prøvecyklus,
 der er beskrevet i tillæg 1 til bilag 4. Der køres tre på hinanden følgende cyklusser i
 overensstemmelse med punkt 3.1.3.4.3 nedenfor.
 ---pagebreak--- L 375/504 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 271
 Bilag 4 – Tillæg 2
 3.1.3.1.2. Køretøjer med motor med styret tænding konditioneres med én del 1-prøvecyklus
 og to del 2-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 3.1.3.4.3 nedenfor.
 3.1.3.2. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed udlades, mens dette kører (på
 prøvebane, chassisdynamometer osv.):
 - med en konstant fart på 50 km/h indtil HEV-køretøjets brændstofforbrugende
 motor starter
 - eller, hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden
 at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil
 køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den
 brændstofforbrugende motor lige netop ikke starter inden for en nærmere
 fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og
 fabrikanten)
 - eller i henhold til fabrikantens anbefalinger.
 Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er


text:
startet
 automatisk.
 3.1.3.3. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor
 temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C).
 Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstændigheder
 indtil temperaturen i motorolie og evt. kølevæske kun afviger med ± 2 K fra
 rumtemperaturen.
 3.1.3.4. Prøvningsmetode
 3.1.3.4.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal
 brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren.
 3.1.3.4.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter
 ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for
 byområder (del 2, afslutning af prøvetagning).
 3.1.3.4.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig
 gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i
 brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk
 gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er
 foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder
 beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse.
 3.1.3.4.4. Udstødningsgasserne skal analyseres i henhold til bilag 4.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/505
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 272
 Bilag 8
 3.1.3.5. Prøvningsresultaterne sammenholdes med de grænseværdier, der er fastlagt i punkt
 5.3.1.4 i dette regulativ, og den gennemsnitlige emission af hvert forurenende stof
 for betingelse B beregnes (M2 ). i
 3.1.4. Prøvningsresultater
 3.1.4.1. De vægtede værdier, der skal indberettes, beregnes som følger:
 M = ( De Α M1 + Dav Α M2 ) / ( De + Dav )
 i i i
 hvor
 M i = masseemission af det forurenende stof (i) i g/km
 M1 i = gennemsnitlig masseemission af det forurenende stof (i) i g/km med
 fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed beregnet i punkt
 3.1.2.6
 M2 i = gennemsnitlig masseemission af det forurenende stof (i) i g/km med
 elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand
 (maksimal kapacitetsudladning) beregnet i punkt 3.1.3.5
 De = køretøjets rækkevidde i henhold til den metode, der er beskrevet i
 regulativ nr. 101, bilag 7, hvor fabrikanten skal give mulighed for at
 foretage målingen med køretøjet i ren elektrisk funktion.
 Dav = 25 km (gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).
 3.2. HYBRIDELEKTRISK KØRETØJ MED EKSTERN OPLANDNING (OVC HEV)
 OG MED OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER
 3.2.1. To prøvninger skal udføres under følgende betingelser.
 3.2.1.1. Betingelse A: prøvningen skal udføres med fuldt opladet elektrisk energi-
 /kraftlagringsenhed
 3.2.1.2. Betingelse B: prøvningen skal udføres med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i
 laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning)
 ---pagebreak--- L 375/506 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 273
 Bilag 4 – Tillæg 2
 3.2.1.3. Funktionsmådeomskifteren indstilles i henhold til nedenstående tabel:
 Hybrid- - Rent elektrisk - Rent brændstof- - Rent elektrisk - Hybrid n (1)
 forbrugende - Rent brændstof- ......
 funktioner -Hybrid -Hybrid forbrugende - Hybrid m (1)
 -Hybrid
 Batteriets
 opladning Omskifter Omskifter Omskifter indstillet Omskifter indstillet
 indstillet indstillet
 Betingelse A: Hybrid Hybrid Hybrid Mest elektriske
 Fuldt opladet hybridkørsel (2)
 Betingelse B: Hybrid Brændstof- Brændstof- Mest
 Mindste forbrugende forbrugende brændstofforbrugende


text:
ladnings- kørsel
 tilstand
 (1) F.eks.: sport, økonomi, bykørsel, landevejskørsel osv.
 (2) Mest elektriske hybridkørsel:
 Den hybrid-funktionsmåde, som kan påvises at have det største elektricitetsforbrug
 af alle de hybrid-funktionsmåder, der kan vælges, når prøvning foretages i henhold
 til betingelse A i punkt 4 i bilag 10 til regulativ nr. 101, idet dette fastslås på
 grundlag af fabrikantens oplysninger og i enighed med den tekniske tjeneste.
 (3) Mest brændstofforbrugende kørsel:
 Den hybrid-funktionsmåde, som kan påvises at have det største brændstofforbrug
 af alle de hybrid-funktionsmåder, der kan vælges, når prøvning foretages i henhold
 til betingelse B i punkt 4 i bilag 10 til regulativ nr. 101, idet dette fastslås på
 grundlag af fabrikantens oplysninger og i enighed med den tekniske tjeneste.
 3.2.2. Betingelse A:
 3.2.2.1. Hvis køretøjets rækkevidde ved ren elektrisk kørsel er større end en fuld cyklus,
 kan type I-prøven på fabrikantens anmodning gennemføres i ren elektrisk
 funktionsmåde. I dette tilfælde kan den konditionering af motoren, der er beskrevet
 i punkt 3.2.2.3.1 eller 3.2.2.3.2, udelades.
 3.2.2.2. Proceduren begynder med afladningen af køretøjets elektriske energi-
 /kraftlagringsenhed under kørsel med omskifteren indstillet på rent elektrisk kørsel
 (på prøvebanerne, på chassisdynamometer osv.) ved en konstant hastighed på 70 %
 ± 5 % af den maksimale tredive minutters hastighed af køretøjet (bestemt i henhold
 til regulativ nr. 101).
 Standsning af afladningen forekommer:
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/507
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 274
 Bilag 8
 - når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale
 tredive minutters hastighed eller
 - når en indikation om at standse køretøjet gives til føreren med
 standardinstrumentering ombord, eller
 - efter at have kørt distancen på 100 km.
 Hvis køretøjet ikke har en rent elektrisk funktionsmåde, opnås afladningen af den
 elektriske energi-/kraftlagringsenhed ved at køre køretøjet (på prøvebane,
 chassisdynamometer osv.):
 - med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets
 brændstofforbrugende motor starter, eller
 - hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden
 at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil
 køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den
 brændstofforbrugende motor ikke starter inden for en nærmere fastsat
 periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og
 fabrikanten), eller
 - i henhold til fabrikantens anbefalinger.
 Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er
 startet automatisk.
 3.2.2.3. Konditionering af køretøjet
 3.2.2.3.1. For køretøjer med kompressionstændingsmotor anvendes den del 2-prøvecyklus,
 der er beskrevet i tillæg 1 til bilag 4. Der køres tre på hinanden følgende cyklusser i
 overensstemmelse med punkt 3.2.2.6.3 nedenfor.
 3.2.2.3.2. Køretøjer med motor med styret tænding konditioneres med én del 1-prøvecyklus
 og to del 2-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 3.2.2.6.3 nedenfor.
 3.2.2.4. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor
 temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C).
 Denne konditionering skal vare mindst seks timer og fortsætte, indtil temperaturen
 af motorens olie og kølevæske højst afviger ± 2 K fra temperaturen i rummet, og
 den elektriske energi-/kraftlagringsenhed er fuldt


text:
opladet som et resultat af den
 opladning, der er foreskrevet i punkt 3.2.2.5.
 3.2.2.5. Under stilstand skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed oplades:
 ---pagebreak--- L 375/508 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 275
 Bilag 4 – Tillæg 2
 a) med oplader i køretøjet, hvis en sådan er monteret, eller
 b) med en ekstern oplader anbefalet af fabrikanten og under anvendelse af den
 normale fremgangsmåde ved opladning natten over.
 Denne fremgangsmåde udelukker alle typer specielle opladninger, der vil kunne
 startes automatisk eller manuelt, for eksempel udligningsopladning eller
 vedligeholdelsesopladning.
 Fabrikanten skal afgive en erklæring om, at der under prøvningen ikke har fundet
 en særlig opladningsprocedure sted.
 3.2.2.6. Prøvningsmetode
 3.2.2.6.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal
 brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren.
 3.2.2.6.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter
 ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for
 byområder (del 2, afslutning af prøvetagning).
 3.2.2.6.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig
 gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i
 brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk
 gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er
 foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder
 beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse.
 3.2.2.6.4. Udstødningsgasserne skal analyseres i henhold til bilag 4.
 3.2.2.7. Prøvningsresultaterne sammenholdes med de grænseværdier, der er fastlagt i punkt
 5.3.1.4 i dette regulativ, og den gennemsnitlige emission af hvert forurenende stof
 for betingelse A beregnes (M1 ). i
 3.2.3. Betingelse B
 3.2.3.1. Konditionering af køretøjet
 3.2.3.1.1. For køretøjer med kompressionstændingsmotor anvendes den del 2-prøvecyklus,
 der er beskrevet i tillæg 1 til bilag 4. Der køres tre på hinanden følgende cyklusser i
 overensstemmelse med punkt 3.2.3.4.3 nedenfor.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/509
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 276
 Bilag 8
 3.2.3.1.2. Køretøjer med motor med styret tænding konditioneres med én del 1-prøvecyklus
 og to del 2-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 3.2.3.4.3 nedenfor.
 3.2.3.2. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades i henhold til punkt 3.2.2.2.
 3.2.3.3. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor
 temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C).
 Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstændigheder
 indtil temperaturen i motorolie og evt. kølevæske kun afviger med ± 2 K fra
 rumtemperaturen.
 3.2.3.4. Prøvningsmetode
 3.2.3.4.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal
 brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren.
 3.2.3.4.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter
 ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for
 byområder (del 2, afslutning af prøvetagning).
 3.2.3.4.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig
 gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i
 brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk
 gearskifteinstrument (til


text:
orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er
 foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder
 beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse.
 3.2.3.4.4. Udstødningsgasserne skal analyseres i henhold til bilag 4.
 3.2.3.5. Prøvningsresultaterne sammenholdes med de grænseværdier, der er fastlagt i punkt
 5.3.1.4 i dette regulativ, og den gennemsnitlige emission af hvert forurenende stof
 for betingelse B beregnes (M2 ). i
 3.2.4. Prøvningsresultater
 3.2.4.1. De vægtede værdier, der skal indberettes, beregnes som følger:
 M i = ( De Α M1 + Dav Α M2 ) / ( De + Dav )
 i i
 hvor
 M =
 i masseemission af det forurenende stof (i) i g/km
 M1 =i gennemsnitlig masseemission af det forurenende stof (i) i g/km med
 fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed beregnet i punkt
 3.2.2.7
 ---pagebreak--- L 375/510 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 277
 Bilag 4 – Tillæg 2
 M2 =i gennemsnitlig masseemission af det forurenende stof (i) i g/km med
 elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand
 (maksimal kapacitetsudladning) beregnet i punkt 3.2.3.5
 De = køretøjets rækkevidde med omskifteren indstillet på ren elektrisk kørsel
 i henhold til den metode, der er beskrevet i regulativ nr. 101, bilag 7
 Hvis der ikke findes en indstilling til ren elektrisk kørsel, skal
 fabrikanten sørge for, at målingerne kan foretages, mens køretøjet kører
 i en elektrisk funktionsmåde.
 Dav = 25 km (gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).
 3.3. HYBRIDELEKTRISK KØRETØJ MED IKKE-EKSTERN OPLADNING
 (NOTOVC HEV) OG UDEN OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER
 3.3.1. Disse køretøjer prøves i henhold til bilag 4.
 3.3.2. Som konditionering udføres mindst to på hinanden følgende kørecyklusser (én del
 1-cyklus og én del 2-cyklus) uden mellemliggende stilstandsperiode.
 3.3.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig
 gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i
 brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk
 gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er
 foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder
 beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse.
 3.4. HYBRIDELEKTRISK KØRETØJ MED IKKE-EKSTERN OPLANDNING
 (NOTOVC HEV) MED OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER
 3.4.1. Disse køretøjer konditioneres og prøves i hybrid-funktionsmåde i henhold til bilag
 4. Hvis der er flere forskellige hybride funktionsmåder, foretages prøvningen i den
 funktionsmåde, der indstilles automatisk efter aktivering af tændingsnøglen
 (normal funktionsmåde). På grundlag af oplysninger leveret af fabrikanten,
 kontrollerer den tekniske tjeneste, at grænseværdierne overholdes i alle hybride
 funktionsmåder.
 3.4.2. Som konditionering udføres mindst to på hinanden følgende kørecyklusser (én del
 1-cyklus og én del 2-cyklus) uden mellemliggende stilstandsperiode.
 3.4.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig
 gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i
 brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk
 gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er
 foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder
 beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske


text:
Unions Tidende L 375/511
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 278
 Bilag 8
 4. TYPE II-PRØVNINGSMETODER
 4.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 5 med den brændstofforbrugende motor i
 drift. Fabrikanten sørger for, at der findes en "service-funktionsmåde", der gør det
 muligt at gennemføre denne prøvning.
 Om nødvendigt finder den særlige fremgangsmåde, der er omhandlet i punkt 5.1.6 i
 dette regulativ, anvendelse.
 5. TYPE III-PRØVNINGSMETODER
 5.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 6 med den brændstofforbrugende motor i
 drift. Fabrikanten sørger for, at der findes en "service-funktionsmåde", der gør det
 muligt at gennemføre denne prøvning.
 5.2. Prøvningerne udføres kun for betingelse 1 og 2 i punkt 3.2 i bilag 6. Hvis det af en
 eller anden grund ikke er muligt at foretage prøvning under betingelse 2, bør der
 alternativt foretages prøvning ved en anden konstant hastighed (med
 brændstofforbrugende motor i drift under belastning).
 6. TYPE IV-PRØVNINGSMETODER
 6.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 7.
 6.2. Før påbegyndelse af prøvningsproceduren (punkt 5.1 i bilag 7) konditioneres
 køretøjerne som følger:
 6.2.1. OVC-køretøjer:
 6.2.1.1. OVC-køretøjer uden funktionsmådeomskifter: Proceduren starter med afladning af
 køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed, mens dette kører (på prøvebane,
 chassisdynamometer osv.):
 - med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets
 brændstofforbrugende motor starter, eller
 - hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden at
 den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil
 køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den
 brændstofforbrugende motor lige netop ikke starter inden for en nærmere
 fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og
 fabrikanten), eller
 ---pagebreak--- L 375/512 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 279
 Bilag 4 – Tillæg 2
 - i henhold til fabrikantens anbefalinger.
 Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er
 startet automatisk.
 6.2.1.2. OVC-køretøjer med funktionsmådeomskifter: Proceduren begynder med
 afladningen af køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed under kørsel med
 omskifteren indstillet på rent elektrisk kørsel (på prøvebane, på et
 chassisdynamometer osv.) ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af den
 maksimale tredive minutters hastighed af køretøjet.
 Standsning af afladningen forekommer:
 - når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale tredive
 minutters hastighed, eller
 - når en indikation om at standse køretøjet gives til føreren med
 standardinstrumentering ombord, eller
 - efter at have kørt distancen på 100 km.
 Hvis køretøjet ikke har en rent elektrisk funktionsmåde, opnås afladningen af den
 elektriske energi-/kraftlagringsenhed ved at køre køretøjet (på prøvebane,
 chassisdynamometer osv.):
 - med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets
 brændstofforbrugende motor starter, eller
 - hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden at
 den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil
 køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den
 brændstofforbrugende motor ikke starter inden for en nærmere fastsat
 periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og
 fabrikanten), eller
 - i henhold til fabrikantens anbefalinger.
 Motoren standses senest 10 sekunder efter, at den er startet automatisk.
 6.2.2. NOVC-køretøjer:
 6.2.2.1. NOVC-køretøjer uden


text:
funktionsmådeomskifter: Proceduren starter med en
 konditionering bestående af mindst to på hinanden følgende kørecyklusser (én del
 1-cyklus og én del 2-cyklus) uden mellemliggende stilstandsperiode.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/513
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 280
 Bilag 8
 6.2.2.2. NOVC-køretøjer med funktionsmådeomskifter: Proceduren starter med en
 konditionering bestående af mindst to på hinanden følgende kørecyklusser med
 køretøjet i hybridfunktion (én del 1-cyklus og én del 2-cyklus) uden
 mellemliggende stilstandsperiode. Hvis der er flere forskellige hybride
 funktionsmåder, foretages prøvningen i den funktionsmåde, der indstilles
 automatisk efter aktivering af tændingsnøglen (normal funktionsmåde).
 6.3. Konditioneringskørsel og prøvning på dynamometer foretages i overensstemmelse
 med punkt 5.2 og 5.4 i bilag 7.
 6.3.1. OVC-køretøjer: under samme betingelser som fastlagt i betingelse B i type I-
 prøven (punkt 3.1.3 og 3.2.3).
 6.3.2. NOVC-køretøjer: under samme betingelser som i type I-prøven.
 7. TYPE V-PRØVNINGSMETODER
 7.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 9.
 7.2. OVC-køretøjer:
 Det er tilladt at oplade den elektriske energi-/kraftlagringsenhed to gange om dagen
 under kilometerakkumulering.
 For OVC-køretøjer med funktionsmådeomskifter bør kilometerakkumulering
 foregå i den funktionsmåde, der indstilles automatisk efter aktivering af
 tændingsnøglen (normal funktionsmåde).
 Under kilometerakkumulering er det tilladt efter accept fra den tekniske tjeneste at
 skifte til en anden hybrid funktionsmåde, hvis dette er nødvendigt for at fortsætte
 kilometerakkumuleringen.
 Målingerne af emissioner af forurenende stoffer udføres under samme betingelser
 som fastlagt i betingelse B i type I-prøven (punkt 3.1.3 og 3.2.3).
 7.3. NOVC-køretøjer:
 For NOVC-køretøjer med funktionsmådeomskifter skal kilometerakkumulering
 foregå i den funktionsmåde, der indstilles automatisk efter aktivering af
 tændingsnøglen (normal funktionsmåde).
 Målingerne af emissioner af forurenende stoffer udføres under samme betingelser
 som i type I-prøven.
 ---pagebreak--- L 375/514 DA
 E/ECE/324
 Den Europæiske Unions Tidende Rev.1/Add.82/Rev.3
 27.12.2006
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 281
 Bilag 4 – Tillæg 2
 8. TYPE VI-PRØVNINGSMETODER
 8.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 8.
 8.2. For OVC-køretøjer udføres målingerne af emissioner af forurenende stoffer under
 samme betingelser som fastlagt i betingelse B i type I-prøven (punkt 3.1.3 og
 3.2.3).
 8.3. For NOVC-køretøjer udføres målingerne af emissioner af forurenende stoffer under
 samme betingelser som i type I-prøven.
 9. PRØVNINGSMETODER FOR EGENDIAGNOSESYSTEMER (OBD)
 9.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 11.
 9.2. For OVC-køretøjer udføres målingerne af emissioner af forurenende stoffer under
 samme betingelser som fastlagt i betingelse B i type I-prøven (punkt 3.1.3 og
 3.2.3).
 9.3. For NOVC-køretøjer udføres målingerne af emissioner af forurenende stoffer under
 samme betingelser som i type I-prøven.
 ---pagebreak--- E/ECE/324
 27.12.2006 DA Rev.1/Add.82/Rev.3
 Den Europæiske Unions Tidende L 375/515
 E/ECE/TRANS/505
 Regulativ nr. 83
 side 282
 Bilag 8
 Bilag 14, Tillæg 1
 Elektrisk energi-/kraftlagringsenhed ladningstilstandsprofil (SOC – State Of Charge) for OVC
 HEV type I-prøven
 Betingelse A i type I-prøven
 100 %
 C
 O
 S
 minimum
 (1) (2) (3) (4) (5)
 Betingelse A:
 (1) indledende ladestilstand for energi-/kraftlagringsenhed
 (2) afladning i overensstemmelse med punkt 3.1.2.1 eller 3.2.2.1
 (3) konditionering af køretøjet i overensstemmelse med punkt 3.1.2.2 eller 3.2.2.2
 (4) ladning under stilstand i overensstemmelse med punkt 3.1.2.3 og 3.1.2.4 eller punkt
 3.2.2.3 og 3.2.2.4
 (5) prøvning i overensstemmelse med punkt 3.1.2.5.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22006A0204(01)
 Protokol om registre over udledning og overførsel af forureningsstoffer
 EU-Tidende nr. L 032 af 04/02/2006 s. 0056 - 0079
 BILAG AOVERSÆTTELSEPROTOKOL OM REGISTRE OVER UDLEDNINGER OG OVERFØRSEL AF FORURENENDE STOFFERParterne i denne protokol,som minder om artikel 5, stk. 9, og artikel 10, stk. 2, i konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen),som erkender, at registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer er et vigtigt middel til at øge erhvervslivets ansvarlighed, mindske forureningen og fremme bæredygtig udvikling, jf. Lucca-erklæringen, der blev vedtaget på det første partsmøde under Århus-konventionen,som henviser til det tiende princip i Rio-erklæringen om miljø og udvikling fra 1992,som også henviser til de principper og forpligtelser, som der blev opnået enighed om på De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling i 1992, særlig bestemmelserne i kapitel 19 i Agenda 21,som noterer sig det program for fortsat Agenda 21-indsats, som De Forenede Nationers generalforsamling vedtog på sin nittende ekstraordinære samling i 1997, hvori den bl.a. krævede, at landene øgede deres kapacitet og evne til at indsamle, bearbejde og formidle oplysninger og lettede offentlighedens adgang til oplysninger om globale miljøspørgsmål,som henviser til implementeringsplanen fra verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i 2002, hvori der opfordres til sammenhængende og integreret information om kemikalier, f.eks. ved hjælp af nationale registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer,som tager hensyn til arbejdsresultaterne fra Det Internationale Forum for Kemisk Sikkerhed, særlig Bahia Declaration on Chemical Safety fra år 2000, Priorities for Action Beyond 2000 og Pollutant Release and Transfer Register/Emission Inventory Action Plan,som også tager hensyn til aktiviteterne inden for rammerne af Inter-Organisation Programme for the Sound Management of Chemicals,som ydermere tager hensyn til arbejdet i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, særlig OECD-Rådets rekommandation om indførelse af registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer (Council Recommendation on Implementing Pollutant Release and Transfer Registers), hvor OECD-Rådet opfordrer medlemsstaterne til at oprette nationale registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer og gøre dem offentligt tilgængelige,som ønsker at tilvejebringe en mekanisme, der kan bidrage til at gøre det muligt for alle mennesker i nuværende og fremtidige generationer at leve i et miljø, der fremmer deres sundhed og velfærd, ved at sikre, at der oprettes offentligt tilgængelige miljøinformationssystemer,som desuden ønsker at sikre, at udviklingen af sådanne systemer tager hensyn til principper, der bidrager til bæredygtig udvikling, som f.eks. forsigtighedsprincippet, jf. det femtende princip i Rio-erklæringen om miljø og udvikling fra 1992,som erkender sammenhængen mellem fyldestgørende miljøinformationssystemer og udnyttelse af Århus-konventionens rettigheder,som noterer sig behovet for samarbejde med andre internationale initiativer vedrørende forurenende stoffer og affald, herunder Stockholm-konventionen fra 2001 om persistente organiske miljøgifte og Basel-konventionen fra 1989 om kontrol med grænseoverskridende overførsel af farligt affald og bortskaffelse heraf,som erkender, at målene for en integreret fremgangsmåde for at minimere forureningen og affaldsmængden fra drift af industrivirksomhed og andre kilder er at opnå et højt niveau for beskyttelse af miljøet som helhed, at føre udviklingen i retning af bæredygtighed og miljørigtighed


text: og at beskytte nuværende og fremtidige generationers sundhed,som er overbevist om værdien af registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer som et omkostningseffektivt middel til at tilskynde til bedre miljøpræstationer, til at give offentligheden adgang til oplysninger om forurenende stoffer, der udledes i og overføres til og gennem samfundene, og som middel for regeringerne til at følge udviklingen, påvise fremskridt i nedbringelsen af forureningen, overvåge, om visse internationale aftaler overholdes, prioritere indsatsen og vurdere, hvilke fremskridt miljøpolitikker og -programmer resulterer i,som tror, at registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer kan give substantielt udbytte for erhvervslivet i kraft af bedre håndtering af forurenende stoffer,som noterer sig mulighederne for at udnytte data fra registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer koblet med sundheds-, miljø- og befolkningsinformationer samt økonomiske og andre relevante typer af informationer til at opnå bedre forståelse af potentielle problemer, identificere hårdt belastede steder, træffe forebyggende og afbødende foranstaltninger og prioritere miljøforvaltningsindsatsen,som erkender betydningen af at beskytte privatlivets fred for identificerede eller identificerbare fysiske personer under behandlingen af informationer, der indføres i registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer, i overensstemmelse med gældende internationale normer for databeskyttelse,som også erkender betydningen af at udvikle internationalt driftskompatible systemer for registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer for at gøre dataene mere sammenlignelige,som noterer sig, at mange medlemsstater af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa, Det Europæiske Fællesskab og parterne i den nordamerikanske frihandelsaftale indsamler data om udledning og overførsel af forurenende stoffer fra forskellige kilder og gør dem offentligt tilgængelige, og som særlig anerkender den lange og værdifulde erfaring, som visse lande har på dette område,som tager hensyn til de forskellige fremgangsmåder, der benyttes i eksisterende udledningsregistre, og behovet for at undgå overlapning, og derfor erkender, at en vis grad af fleksibilitet er nødvendig,som indtrængende opfordrer til gradvis udvikling af nationale registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer,som videre indtrængende opfordrer til, at der skabes forbindelser mellem nationale registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer og informationssystemer vedrørende andre udledninger af offentlig interesse,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1FormålFormålet med denne protokol er at give offentligheden bedre adgang til oplysninger ved at oprette sammenhængende, integrerede, landsdækkende registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer (PRTR-registre) i overensstemmelse med denne protokol; dette kan gøre det lettere for offentligheden af deltage i beslutningsprocesser på miljøområdet og bidrage til forebyggelse og mindskelse af miljøforurening.Artikel 2DefinitionerI denne protokol gælder følgende definitioner:1) "part": en stat eller en regional organisation for økonomisk integration, jf. artikel 24, som har indvilliget i at være bundet af denne protokol, og for hvem protokollen er i kraft, medmindre der i teksten er anført andet2) "konventionen": Konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, udfærdiget i Århus, Danmark, den 25. juni 19983) "offentligheden": en eller flere fysiske eller juridiske personer og, i henhold til national lovgivning eller praksis, foreninger, organisationer eller grupper af disse4) "virksomhed": en eller flere installationer på samme lokalitet, eller på nabolokaliteter, som


text: ejes eller drives af samme fysiske eller juridiske person5) "kompetent myndighed": den eller de nationale myndigheder, eller andre kompetente organer, som en part har udpeget til at forvalte et nationalt registersystem for udledning og overførsel af forurenende stoffer6) "forurenende stof": et stof eller en gruppe stoffer, hvis egenskaber og udledning til miljøet gør det potentielt skadeligt for miljøet eller for menneskers sundhed7) "udledning": tilførsel af forurenende stoffer til miljøet som følge af menneskelige aktiviteter, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet, rutinemæssigt eller ekstraordinært, herunder udslip, emission, udtømning, indsprøjtning, deponering og dumpning samt tilførsel gennem kloaksystemer uden afsluttende spildevandsbehandling8) "overførsel væk fra virksomhedens område": fjernelse fra virksomhedens område af enten forurenende stoffer eller affald med henblik på bortskaffelse eller nyttiggørelse, og af forurenende stoffer i spildevand med henblik på spildevandsbehandling9) "diffuse kilder": de mange mindre eller spredte kilder til forurenende stoffer, der udledes til jord, luft eller vand, og som i kombination kan belaste disse elementer i betydelig grad, hvor der i praksis ikke kan indsamles rapporter fra hver enkelt kilde10) I forbindelse med forpligtelser i henhold til protokollen, der gælder for parter, som er regionale organisationer for økonomisk integration, henvises der med termerne "national" og "landsdækkende" til hele den pågældende region, medmindre andet er anført.11) "affald": stoffer eller genstande, soma) bortskaffes eller nyttiggøresb) agtes bortskaffet eller nyttiggjort ellerc) efter national lovgivning skal bortskaffes eller nyttiggøres12) "farligt affald": affald, der er defineret som farligt i national lovgivning13) "andet affald": affald, der ikke er farligt affald14) "spildevand": brugt vand, der indeholder stoffer eller genstande, som er reguleret efter national lovgivning.Artikel 3Almindelige bestemmelser1. Hver part træffer de nødvendige retlige, administrative og andre foranstaltninger, herunder passende håndhævelsesforanstaltninger for at gennemføre bestemmelserne i denne protokol.2. Bestemmelserne i denne protokol berører ikke parternes ret til at opretholde eller indføre et mere omfattende og mere offentligt tilgængeligt register over udledning og overførsel af forurenende stoffer end krævet efter denne protokol.3. Hver part træffer de nødvendige foranstaltninger for at hindre, at virksomheden, der anmeldes for at have overtrådt national lovgivning til gennemførelse af denne protokol, eller myndigheder straffer, forfølger eller chikanerer ansatte på virksomheden eller medlemmer af offentligheden for at have anmeldt overtrædelsen.4. Ved gennemførelsen af denne protokol følger hver part forsigtighedsprincippet, jf. det femtende princip i Rio-erklæringen om miljø og udvikling fra 1992.5. For at mindske antallet af overlappende anmeldelser kan registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer i praktisk muligt omfang integreres med andre eksisterende informationskilder, som f.eks. anmeldelsesmekanismer vedrørende licenser eller driftstilladelser.6. Parterne tilstræber konvergens mellem nationale registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer.Artikel 4Centrale elementer i et registersystem for udledning og overførsel af forurenende stofferI overensstemmelse med denne protokol opretter og vedligeholder hver part et offentligt tilgængeligt landsdækkende register over udledning og overførsel af forurenende stoffer med følgende egenskaber:a) Rapporteringen om punktkilder skal være virksomhedsspecifik.b) Registret skal være egnet til rapportering om diffuse kilder.c) Rapporteringen skal være specifik vedrørende henholdsvis forurenende stoffer og affald.d) Registre skal omfatte alle tre miljøelementer og skelne mellem udledninger til luft, jord og vand.e) Det skal


text: indeholde oplysninger om overførsler.f) Det skal bygge på pligt til periodisk rapportering.g) Det skal indeholde standardiserede og aktuelle data, et begrænset antal standardiserede rapporteringstærskler samt begrænsede eller ingen fortrolighedsbestemmelser.h) Det skal være sammenhængende og udformet med tanke på brugervenlighed og offentlig tilgængelighed, herunder elektronisk adgang.i) Det skal give offentligheden mulighed for at medvirke ved systemudformningen og senere ændringer.j) Det skal udgøres af en struktureret database eller flere sammenkoblede databaser, som vedligeholdes af den kompetente myndighed.Artikel 5Udformning og struktur1. Hver part sikrer, at data i det i artikel 4 omhandlede register præsenteres i både aggregeret og ikke-aggregeret form, således at udledninger og overførsler kan søges og identificeres efter:a) virksomhed og geografisk lokalitetb) aktivitetc) ejer eller operatør samt i givet fald virksomhedd) forurenende stof henholdsvis affalde) hvert af de miljøelementer (jord, luft, vand), forurenende stoffer udledes til, ogf) bestemmelsesstedet for overførslen og i givet fald bortskaffelses- eller nyttiggørelsesprocessen for affaldet, som anført i artikel 7, stk. 5.2. Hver part sikrer desuden, at oplysningerne kan søges og identificeres med udgangspunkt i de diffuse kilder, der er medtaget i registret.3. Hver part udformer sit register således, at det kan udvides i fremtiden, og så det sikres, at de indrapporterede oplysninger fra mindst de forudgående ti års rapportering er offentligt tilgængelige.4. Registret udformes, så det bliver så let som muligt for offentligheden at få adgang til det via elektroniske medier som f.eks. internettet. Det udformes således, at oplysningerne i registret under normale driftsforhold altid er umiddelbart tilgængelige via elektroniske medier.5. Hver part bør forsyne registret med links til partens andre relevante, offentligt tilgængelige databaser om emner, der har forbindelse til miljøbeskyttelse.6. Hver part forsyner sit register med links til de andre kontraherende parters registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer og, hvor det er muligt, til tilsvarende registre i andre lande.Artikel 6Registrets omfang1. Hver part sikrer, at partens register omfatter oplysninger om:a) udledninger af forurenende stoffer, som skal indrapporteres i henhold til artikel 7, stk. 2b) overførsler væk fra virksomhedens område, som skal indrapporteres i henhold til artikel 7, stk. 2, ogc) udledninger af forurenende stoffer fra diffuse kilder, som skal indrapporteres i henhold til artikel 7, stk. 4.2. Når der er indhøstet erfaringer med opbygningen af nationale registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer og med gennemførelsen af denne protokol, gennemgår parterne under hensyntagen til de relevante internationale processer på partsmødet protokollens rapporteringskrav og overvejer følgende emner med henblik på protokollens fremtidige udvikling:a) ændring af listen over aktiviteter i bilag Ib) ændring af listen over forurenende stoffer i bilag IIc) ændring af de tærskelværdier, der er anført i bilag I og II samtd) medtagelse af andre relevante forhold som f.eks. oplysninger om overførsel inden for en lokalitet, specificering af rapporteringskrav for diffuse kilder eller udarbejdelse af kriterier for medtagelse af forurenende stoffer i denne protokol.Artikel 7Rapporteringskrav1. Hver part skal enten:a) kræve, at den, der inden for partens kompetenceområde ejer eller driver et virksomhed, hvor der foregår en eller flere af de aktiviteter, der er nævnt i bilag I, i et omfang, der


text: overskrider tærskelkapaciteten i bilag I, kolonne 1, og:i) udleder et forurenende stof, der er anført i bilag II i mængder, der overskrider de tærskelværdier, der gælder i henhold til bilag II, kolonne 1ii) udfører overførsel væk fra virksomhedens område af et forurenende stof, der er anført i bilag II i mængder, der overskrider den tærskelværdi, der gælder i henhold til bilag II, kolonne 2, når parten har valgt forurenende stofspecifik rapportering af overførsler i overensstemmelse med stk. 5, litra d)iii) udfører overførsel væk fra virksomhedens område af farligt affald i større mængder end 2 tons om året eller andet affald i større mængder end 2000 tons om året, når parten har valgt affaldsspecifik rapportering af overførsler i henhold til stk. 5, litra d), elleriv) udfører overførsel væk fra virksomhedens område af et forurenende stof, der er anført i bilag II, i spildevand, der er bestemt til spildevandsbehandling, i mængder, der overskrider de tærskelværdier, der gælder i henhold til bilag II, kolonne 1b,opfylder de forpligtelser, der er pålagt den pågældende ejer eller operatør i medfør af stk. 2, ellerb) kræve, at den, der inden for partens kompetenceområde ejer eller driver en virksomhed, hvor der foregår en eller flere af de aktiviteter, der er anført i bilag I, med mindst det antal ansatte, der er anført i bilag I, kolonne 2, og fremstiller, behandler eller bruger noget forurenende stof, der er anført i bilag II i mængder, der overskrider den tærskelværdi, der gælder i henhold til bilag II, kolonne 3, opfylder de forpligtelser, der pålægges denne ejer eller operatør i medfør af stk. 2.2. Hver part forpligter den, der ejer eller driver en virksomhed som omhandlet i stk. 1, til på den foreskrevne måde at forelægge de oplysninger, der er anført i stk. 5 og 6, om forurenende stoffer eller affald, som tærsklerne overskrides for.3. Med det formål at opfylde denne protokols formål kan en part beslutte at anvende enten en udledningstærskel eller en fremstillings-, forarbejdnings- eller brugstærskel for et bestemt forurenende stof, forudsat at dette øger de relevante oplysninger om udledninger eller overførsler, der foreligger i partens register.4. Hver part sørger for, at partens kompetente myndighed indsamler de oplysninger om udledninger af forurenende stoffer fra diffuse kilder, der er anført i stk. 7 og 8, med henblik på optagelse i registret, eller tildeler denne opgave til en eller flere offentlige myndigheder eller et eller flere kompetente organer.5. Hver part forpligter den, der ejer eller driver en rapporteringspligtig virksomhed, jf. stk. 2, til at forelægge den kompetente myndighed følgende oplysninger for hvert virksomhed:a) Den rapporteringspligtige virksomheds navn, gadeadresse, geografiske beliggenhed og aktivitet eller aktiviteter samt ejerens eller operatørens og i givet fald virksomhedens navn.b) Navn og identifikationsnummer for hvert forurenende stof, som der skal rapporteres om i medfør af stk. 2.c) For hvert forurenende stof, som der i medfør af stk. 2 skal rapporteres om, oplyses den mængde, der er udledt fra virksomheden til miljøet i rapporteringsåret, både samlet og til henholdsvis luft, vand og jord, herunder ved indsprøjtning i undergrunden.d) Af


text: følgende oplyses enten:i) for hvert forurenende stof, som der i medfør af stk. 2 skal rapporteres om, den mængde, der i rapporteringsåret er overført væk fra virksomhedens område, idet der skelnes mellem mængder til bortskaffelse og mængder til nyttiggørelse, samt navn og adresse på den virksomhed, der modtager overførslen, ellerii) for det affald, som der i medfør af stk. 2 skal rapporteres om, den mængde, der er overført væk fra virksomhedens område i rapporteringsåret, idet der skelnes mellem farligt affald og andet affald, og idet nyttiggørelsesprocesser markeres med R (for recovery) og bortskaffelsesprocesser med D (for disposal), når affaldet er bestemt for nyttiggørelse hhv. bortskaffelse i henhold til bilag III, samt, ved grænseoverskridende transport af farligt affald, navn og adresse på den, der skal bortskaffe eller nyttiggøre affaldet, og den fysiske lokalitet, der modtager affaldet for bortskaffelse eller nyttiggørelse.e) For hvert forurenende stof i vand, som der skal rapporteres om i medfør af stk. 2, oplyses den mængde, der er overført væk fra virksomhedens område i rapporteringsåret.f) Det oplyses, hvilken metode der er brugt til at finde frem til oplysningerne i litra c)-e), jf. artikel 9, stk. 2, med angivelse af, om oplysningerne bygger på måling, beregning eller skøn.6. De oplysninger, der er omhandlet i stk. 5, litra c)-e), skal indbefatte oplysning om udledninger og overførsler, der skyldes rutinemæssige aktiviteter og ekstraordinære begivenheder.7. Hver part forelægger i sit register i fyldestgørende rumlig opløsning oplysninger om udledninger af forurenende stoffer fra diffuse kilder, om hvilke parten fastslår, at de relevante myndigheder indsamler data, som det er praktisk muligt at medtage. Når en part fastslår, at der ikke findes sådanne data, træffer parten foranstaltninger til at iværksætte rapportering om relevante forurenende stoffer fra en eller flere diffuse kilder i overensstemmelse med partens nationale prioriteringer.8. I forbindelse med de i stk. 7 omhandlede oplysninger skal det også oplyses, efter hvilke metoder oplysningerne er fremkommet.Artikel 8Rapporteringscyklus1. Hver part sørger for, at de oplysninger, der skal indgå i registret, er offentligt tilgængelige og er sammenstillet og bliver præsenteret i registret per kalenderår. Rapporteringsåret er det kalenderår, som oplysningerne gælder for. For hver part er det første rapporteringsår kalenderåret, efter at protokollen træder i kraft for den pågældende part. Rapportering i henhold til artikel 7 foregår årligt. Det andet rapporteringsår kan dog være det andet kalenderår efter det første rapporteringsår.2. Hver part, som ikke er en regional organisation for økonomisk integration, sørger for, at oplysningerne indføjes i registret senest femten måneder efter udgangen af hvert rapporteringsår. Oplysningerne for det første rapporteringsår indføjes dog i registret senest to år efter afslutningen af dette rapporteringsår.3. Hver part, som er en regional organisation for økonomisk integration, sørger for, at oplysningerne for et givet rapporteringsår indføjes i denne parts register seks måneder efter, at de parter, som ikke er regionale organisationer for økonomisk integration, skal have indføjet oplysningerne.Artikel 9Dataindsamling og arkivering1. Hver part pålægger den, der ejer eller driver rapporteringspligtige virksomheder, jf. artikel 7, at indsamle de data, der er nødvendige for efter stk. 2 nedenfor og med passende hyppighed


text: at konstatere virksomhedens rapporteringspligtige udledninger og overførsler væk fra virksomhedens område, jf. artikel 7; de data, der ligger til grund for indrapporterede oplysninger, skal arkiveres og opbevares til brug for de kompetente myndigheder i fem år efter rapporteringsårets afslutning. Arkiveringen skal også omfatte en beskrivelse af dataindsamlingsmetoderne.2. Hver part pålægger den, der ejer eller driver rapporteringspligtige virksomheder, jf. artikel 7, at benytte de bedste foreliggende oplysninger, hvad der kan omfatte overvågningsdata, emissionsfaktorer, massebalanceligninger, indirekte overvågning eller andre beregninger, tekniske vurderinger og andre metoder. I givet fald bør dette gøres i overensstemmelse med internationalt godkendte metoder.Artikel 10Kvalitetsvurdering1. Hver part pålægger den, der ejer eller driver rapporteringspligtige virksomheder som omhandlet i artikel 7, stk. 1, at garantere kvaliteten af de indrapporterede oplysninger.2. Hver part sørger for, at de data, der er indeholdt i partens register, kvalitetsvurderes af den kompetente myndighed, særlig hvad angår deres fuldstændighed, sammenhængende karakter og troværdighed, idet der tages hensyn til eventuelle retningslinjer udarbejdet af partsmødet.Artikel 11Offentlighedens adgang til oplysninger1. Hver part sørger for, at offentligheden har adgang til oplysningerne i partens register over udledning og overførsel af forurenende stoffer i overensstemmelse med bestemmelserne i denne protokol og uden at den, der anmoder om oplysningerne, skal begrunde sin anmodning; adgangen sikres primært ved, at der sørges for direkte elektronisk adgang via offentlige telekommunikationsnet.2. Hvis oplysningerne i partens register ikke er let tilgængelige for offentligheden ved direkte elektronisk adgang, sørger hver part for, at dens kompetente myndighed på anmodning tilvejebringer oplysningerne med andre effektive midler hurtigst muligt og senest en måned, efter at anmodningen er forelagt.3. Hver part sørger for, at der er gratis adgang til oplysningerne i partens register, jf. dog stk. 4.4. Hver part kan tillade, at dens offentlige myndighed opkræver et gebyr for at kopiere og sende oplysninger som anført i stk. 2, men gebyrets størrelse må ikke overskride et rimeligt beløb.5. Hvis oplysningerne i partens register ikke er let tilgængelige for offentligheden ved direkte elektronisk adgang, letter hver part elektronisk adgang til partens register fra offentligt tilgængelige lokaliteter som f.eks. offentlige biblioteker, lokale forvaltningskontorer eller andre passende steder.Artikel 12Fortrolighed1. Hver part kan tillade den kompetente myndighed at holde oplysninger i registret fortrolige, hvis offentliggørelse ville skade:a) internationale forbindelser, nationalt forsvar og den offentlige sikkerhedb) retssagers behandling ved domstolene, en persons mulighed for at opnå en retfærdig domstolsbehandling eller offentlige myndigheders efterforskning af straffe- og disciplinærsagerc) den fortrolige karakter af forretnings- og fabrikshemmeligheder, hvis en sådan fortrolighed er retligt beskyttet med henblik på at beskytte en legitim økonomisk interessed) immaterielle rettigheder ellere) den fortrolige karakter af personlige data og/eller dokumenter, der vedrører fysiske personer, når den pågældende person ikke har accepteret offentliggørelse af de pågældende oplysninger, og når en sådan fortrolighed har hjemmel i national ret.De ovenfor nævnte grunde til fortrolig behandling af oplysninger skal fortolkes restriktivt under hensyntagen til den offentlige interesse i, at oplysningerne offentliggøres, og til, om oplysningerne vedrører udledninger til miljøet.2. I forbindelse med stk. 1, litra c), behandles spørgsmål om offentliggørelse af udledningsoplysninger, der er relevante for miljøbeskyttelsen, efter national ret.3. Når


text: oplysninger holdes fortrolige i medfør af stk. 1, skal det stå i registret, dels hvilken type oplysninger der er tilbageholdt, f.eks. kan generelle kemiske oplysninger anføres, dels hvad grunden til tilbageholdelsen er.Artikel 13Offentlighedens deltagelse i udformningen af nationale registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer1. Hver part sørger for, at offentligheden har passende mulighed for at deltage i udformningen af partens nationale register over udledning og overførsel af forurenende stoffer i overensstemmelse med national ret.2. Med henblik på stk. 1 giver hver part offentligheden mulighed for fri adgang til oplysninger om de foreslåede skridt til udformning af det nationale register over udledning og overførsel af forurenende stoffer og for at indsende kommentarer, oplysninger, analyser eller synspunkter med relevans for beslutningsprocessen; den relevante myndighed tager hensyn til sådanne bidrag fra offentligheden.3. Når en part har truffet afgørelse om at oprette eller i betydelig grad ændre sit register, sørger denne part for, at der i rette tid stilles oplysninger om afgørelsen og om de hensyn, den bygger på, til rådighed for offentligheden.Artikel 14Adgang til klage og domstolsprøvelse1. Hver part sikrer inden for rammerne af sin nationale lovgivning, at enhver, som mener, at hans eller hendes anmodning om adgang til oplysninger efter artikel 11, stk. 2, ikke er besvaret, urigtigt afslået, enten helt eller delvist, utilstrækkeligt besvaret eller på anden måde ikke behandlet i overensstemmelse med det nævnte stykke, har adgang til at få sagen prøvet ved en domstol eller et andet uafhængigt og upartisk lovfæstet organ.2. Stk. 1 berører ikke parternes rettigheder og forpligtelser efter eksisterende traktater, som de har indgået indbyrdes, og som omfatter det spørgsmål, der behandles i denne artikel.Artikel 15Kapacitetsopbygning1. Hver part oplyser offentligheden om sit register over udledning og overførsel af forurenende stoffer og sørger for, at den, der ønsker at få adgang til registret og forstå og udnytte dets oplysninger, kan få hjælp og vejledning.2. Hver part bør sørge for tilstrækkelig kapacitetsopbygning og for vejledning til de ansvarlige myndigheder og organer om, hvordan de skal løse deres opgaver i henhold til denne protokol.Artikel 16Internationalt samarbejde1. Parterne samarbejder og bistår hinanden på behørig måde:a) i forbindelse med internationale tiltag til fremme af protokollens målb) med gennemførelse af nationale systemer til opfyldelse af denne protokol på grundlag af aftaler mellem de berørte parterc) med udveksling af oplysninger i overensstemmelse med denne protokol om udledninger og overførsler i grænseområder ogd) med udveksling af oplysninger i overensstemmelse med denne protokol om overførsler mellem parterne.2. Parterne tilskynder til indbyrdes samarbejde og samarbejde med relevante internationale organisationer for at fremme:a) oplysning af offentligheden på internationalt planb) teknologioverførsel ogc) teknisk bistand i spørgsmål, der vedrører denne protokol, til parter, der er udviklingslande, og parter med overgangsøkonomier.Artikel 17Partsmøde1. Der indstiftes et partsmøde. Det første partsmøde indkaldes senest to år efter protokollens ikrafttræden. Derefter holdes der ordinære partsmøder umiddelbart efter eller sideløbende med ordinære partsmøder under konventionen, medmindre parterne i denne protokol træffer anden afgørelse. Parterne mødes ekstraordinært, hvis dette vedtages på et ordinært partsmøde, eller efter skriftlig anmodning fra en af parterne under forudsætning


text: af, at anmodningen får tilslutning fra mindst en tredjedel af parterne, senest seks måneder efter at Sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa har underrettet dem om anmodningen.2. Partsmødet overvåger løbende gennemførelsen og udviklingen af denne protokol på grundlag af jævnlig rapportering fra parterne, og med henblik herpå:a) gennemgår det udviklingen af registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer og arbejder på at fremme en gradvis udvidelse af dem og konvergens mellem demb) fastlægger det retningslinjer, som letter parternes arbejde med at indgive rapporter til mødet under hensyntagen til, at dobbeltarbejde bør undgås på dette punktc) opstiller det et arbejdsprogramd) drøfter det foranstaltninger til styrkelse af det internationale samarbejde, jf. artikel 16, og vedtager dem i givet falde) nedsætter det underordnede organer, hvor det skønnes nødvendigtf) drøfter og vedtager det forslag til sådanne ændringer af denne protokol og dens bilag, som anses for nødvendige for at protokollens formål kan blive opfyldt, jf. artikel 20g) drøfter det, og vedtager det ved enstemmighed, første gang det træder sammen, en forretningsorden for partsmødets samlinger og for møder i de underordnede organer, under hensyntagen til eventuelle forretningsordner vedtaget af konventionens partsmødeh) drøfter det fastlæggelse ved enstemmighed af finansielle arrangementer og mekanismer for teknisk bistand for at lette gennemførelsen af denne protokoli) søger det i relevante tilfælde bistand fra andre internationale organer med at nå målene for denne protokol ogj) drøfter og iværksætter det de yderligere foranstaltninger, der måtte vise sig nødvendige for at fremme opfyldelsen af protokollens formål, f.eks. vedtagelse af retningslinjer og henstillinger til fremme af dens gennemførelse.3. Partsmødet letter udveksling af erfaringer med at rapportere specifikt vedrørende forurenende stoffer og affald for så vidt angår overførsler, og det gennemgår erfaringerne for at undersøge muligheden for konvergens mellem de to fremgangsmåder under hensyntagen til offentlighedens interesse i oplysninger, jf. artikel 1, og til den samlede effektivitet af de nationale registre over udledning og overførsel af forurenende stoffer.4. De Forenede Nationer, FN's særorganisationer og Den internationale Atomenergiorganisation, såvel som enhver stat eller regional organisation for økonomisk integration, der har ret til at underskrive denne protokol, jf. artikel 24, men som ikke er part i den, og enhver mellemstatslig organisation, der er kvalificeret på de områder, der er omfattet af denne protokol, har ret til at deltage som observatører i partsmødets samlinger. De får adgang og deltager på de vilkår, der fastsættes i forretningsordenen som vedtaget af partsmødet.5. Enhver ikke-statslig organisation, der er kvalificeret på de områder, der er omfattet af denne protokol, og som har orienteret Sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa om sit ønske om at blive repræsenteret på en samling i partsmødet, har ret til at deltage som observatør, medmindre en tredjedel af de tilstedeværende parter gør indvendinger. De får adgang og deltager på de vilkår, der fastsættes i forretningsordenen som vedtaget af partsmødet.Artikel 18Stemmeret1. Hver part i denne protokol har én stemme, jf. dog stk. 2.2. Regionale organisationer for økonomisk integration udøver i sager under deres kompetence deres stemmeret med et antal stemmer svarende til det antal medlemsstater, der


text: er parter. Sådanne organisationer må ikke udøve deres stemmeret, hvis deres medlemsstater udøver deres, og omvendt.Artikel 19BilagBilag til denne protokol er en integrerende del af den, og medmindre andet er udtrykkeligt anført, er enhver henvisning til denne protokol også en henvisning til dens bilag.Artikel 20Ændringer1. Enhver part kan foreslå ændringer til denne protokol.2. Forslag til ændring af protokollen drøftes på en samling i partsmødet.3. Forslag til ændringer af protokollen forelægges skriftligt for sekretariatet, som senest seks måneder før den samling, hvor forslaget forelægges med henblik på vedtagelse, videresender det til alle parter samt til andre stater og regionale organisationer for økonomisk integration, der har indvilliget i at være bundet af protokollen, inden den er trådt i kraft for deres vedkommende, og til signatarerne.4. Parterne bestræber sig på at nå til enighed ved konsensus om enhver foreslået ændring af denne protokol. Hvis alle bestræbelser på at opnå konsensus er udtømt, uden at der er opnået enighed, vedtages ændringen som sidste udvej med et flertal på tre fjerdele af de tilstedeværende og stemmeafgivende parter.5. I denne artikel forstås ved "tilstedeværende og stemmeafgivende parter" de parter, der er til stede og stemmer for eller imod.6. Sekretariatet sender ændringer af denne protokol, der er vedtaget i overensstemmelse med stk. 4, til depositaren, som videresender den til alle parter samt til andre stater og regionale organisationer for økonomisk integration, der har indvilliget i at være bundet af protokollen, inden den er trådt i kraft for deres vedkommende, og til signatarerne.7. En ændring, der ikke er en ændring til et bilag, træder i kraft for de parter, der har ratificeret, accepteret eller godkendt den, på den 90. dag efter den dag, på hvilken depositaren har modtaget meddelelse om ratifikation, accept eller godkendelse fra mindst tre fjerdedele af dem, der var parter på vedtagelsestidspunktet. For enhver anden part træder den derefter i kraft på den 90. dag efter den dag, på hvilken denne part har deponeret sit instrument til ratifikation, accept eller godkendelse af ændringen.8. Når der er tale om en ændring af et bilag, skal en part, der ikke accepterer en sådan ændring, meddele depositaren dette skriftligt senest tolv måneder, efter at depositaren har videresendt den. Depositaren underretter straks alle parter om modtagelsen af en sådan meddelelse. En part kan når som helst trække en tidligere meddelelse om ikke-accept tilbage, hvorpå den pågældende ændring af et bilag træder i kraft for den parts vedkommende.9. Ved udgangen af en periode på 12 måneder efter, at depositaren har videresendt en ændring af et bilag, jf. stk. 6, træder den i kraft for de parter, der ikke har indsendt en meddelelse til depositaren som anført i stk. 8, forudsat at højst en tredjedel af dem, der var parter på vedtagelsestidspunktet, på dette tidspunkt har indsendt en sådan meddelelse.10. Hvis en ændring af et bilag er direkte forbundet med en ændring af protokollen, træder den ikke i kraft, før ændringen af protokollen træder i kraft.Artikel 21SekretariatSekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa varetager følgende sekretariatsfunktioner for denne protokol:a) forberedelse og


text: betjening af partsmødets samlingerb) fremsendelse til parterne af rapporter og anden information, der modtages i medfør af bestemmelserne i denne protokolc) rapportaflæggelse til partsmødet om sekretariatets arbejde ogd) andre funktioner, som partsmødet træffer afgørelse om, i det omfang der er ressourcer til det.Artikel 22Overvågning af efterlevelsePå første samling i partsmødet fastsætter parterne ved konsensus samarbejdsprocedurer og institutionelle ordninger af ikke-retlig, ikke-konfrontatorisk og konsultativ art for at bedømme og fremme efterlevelsen af protokollens bestemmelser og for at drøfte sager om ikke-efterlevelse. Ved fastsættelsen af disse procedurer og ordninger drøfter partsmødet bl.a., om oplysninger skal kunne modtages fra medlemmer af offentligheden i anliggender, der vedrører denne protokol.Artikel 23Bilæggelse af tvister1. Hvis der opstår en tvist imellem to eller flere parter om fortolkningen eller anvendelsen af denne protokol, skal de søge en løsning gennem forhandling eller enhver anden fredelig metode til bilæggelse af tvister, som kan accepteres af tvistens parter.2. Når en stat undertegner, ratificerer, accepterer, godkender eller tiltræder denne protokol, eller når som helst derefter, kan denne skriftligt erklære over for depositaren, at den ved en tvist, der ikke kan bilægges i overensstemmelse med stk. 1, accepterer den ene af følgende tvistbilæggelsesmetoder eller dem begge som obligatorisk over for enhver part, der accepterer samme forpligtelse:a) indbringelse af tvisten for Den Internationale Domstolb) voldgift efter fremgangsmåden i bilag IV.En regional organisation for økonomisk integration kan fremsætte en erklæring med samme virkning, hvad angår den voldgiftsprocedure, der henvises til i litra b).3. Hvis tvistens parter har accepteret begge de i stk. 2 nævnte bilæggelsesmetoder, kan tvisten kun indbringes for Den Internationale Domstol, medmindre tvistens parter aftaler andet.Artikel 24UndertegnelseDenne protokol er åben for undertegnelse i Kiev (Ukraine) fra den 21. til den 23. maj 2003 under den femte ministerkonference "Miljø for Europa" og derefter i De Forenede Nationers hovedkvarter i New York indtil den 31. december 2003 for alle stater, der er medlemmer af De Forenede Nationer, og for regionale organisationer for økonomisk integration bestående af suveræne stater, der er medlemmer af De Forenede Nationer, og som har overdraget de pågældende organisationer kompetence på områder, der er omfattet af denne protokol, herunder kompetence til at indgå traktater på disse områder.Artikel 25DepositarGeneralsekretæren for De Forenede Nationer fungerer som depositar for denne protokol.Artikel 26Ratifikation, accept, godkendelse og tiltrædelse1. Denne protokol skal ratificeres, accepteres eller godkendes af de stater og regionale organisationer for økonomisk integration, der har undertegnet den, jf. artikel 24.2. Denne protokol er åben for tiltrædelse fra den 1. januar 2004 for de i artikel 24 omtalte stater og organisationer.3. Enhver regional organisation for økonomisk integration som omtalt i artikel 24, der bliver part i protokollen, uden at nogen af dens medlemsstater selv er part i protokollen, er bundet af alle de i denne protokol fastsatte forpligtelser. Hvis en eller flere af en sådan organisations medlemsstater er part i protokollen, afgør organisationen og dens medlemsstater fordelingen af deres respektive ansvarsområder, for så vidt angår opfyldelsen af deres forpligtelser i medfør af protokollen. I tilfælde af denne art er organisationen og medlemsstaterne ikke berettiget til at udøve


text: deres rettigheder i medfør af denne protokol samtidig.4. De i artikel 24 omtalte regionale organisationer for økonomisk integration angiver i deres ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument omfanget af deres kompetence på de områder, der omfattes af protokollen. Disse organisationer meddeler ligeledes depositaren enhver væsentlig ændring i omfanget af deres kompetence.Artikel 27Ikrafttræden1. Denne protokol træder i kraft på den 90. dag efter datoen for deponering af det 16. ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument.2. I forbindelse med optælling i henhold til stk. 1, tælles et instrument, der deponeres af en regional organisation for økonomisk integration, ikke med oven i instrumenter, som medlemsstater af den nævnte organisation har deponeret.3. For hver stat eller regional organisation for økonomisk integration, der ratificerer, accepterer, godkender eller tiltræder denne protokol efter deponeringen af det 16. ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument, træder protokollen i kraft på den 90. dag efter den dato, hvor den nævnte stat eller organisation har deponeret sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument.Artikel 28ForbeholdDer kan ikke tages forbehold over for denne protokol.Artikel 29OpsigelseEfter udløbet af en frist på tre år fra datoen for protokollens ikrafttræden for en part kan den pågældende part når som helst opsige protokollen ved skriftlig meddelelse til depositaren. Enhver opsigelse får virkning på den 90. dag efter den dato, på hvilken depositaren har modtaget meddelelse herom.Artikel 30Autentiske teksterOriginaleksemplaret af denne protokol, hvis engelske, franske og russiske tekst er lige autentiske, deponeres hos De Forenede Nationers generalsekretær.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, som er behørigt bemyndiget hertil, underskrevet denne protokol.UDFÆRDIGET i Kiev, den enogtyvende maj to tusind og tre.BILAG IAKTIVITETERNr. | Aktivitet | Kapacitetstærskel (kolonne 1) | Beskæftigelsestærskel (kolonne 2) |1. | Energisektor |a) | Mineralolie- og gasraffinaderier | * | 10 ansatte |b) | Forgasnings- og fortætningsanlæg | * |c) | Termiske kraftværker og andre fyringsanlæg | Termisk ydelse: 50 MW |d) | Koksværker | * |e) | Kulfyrede valseværker | Kapacitet: 1 ton i timen |f) | Anlæg til fremstilling af kulprodukter og røgfrit fast brændsel | * |2. | Produktion og forarbejdning af metaller |a) | Anlæg til ristning eller sintring af malme, herunder sulfidmalm | * | 10 ansatte |b) | Anlæg til produktion af råjern eller stål (første eller anden smeltning) med dertil hørende strengstøbning | Kapacitet: 2,5 tons i timen |c) | Anlæg til forarbejdning af jernholdige metaller: | |i)varmvalseværker | Råstålskapacitet: 20 tons i timen |ii)smedeværksteder med hamre | Slagenergi: 50 kJ pr. hammer, når den brugte varmeværdi er mere end 20 MW |iii)anbringelse af beskyttelseslag af smeltet metal | Råstålskapacitet: 2 tons i timen |d) | Metalstøberier til jernholdigt metal | Produktionskapacitet: 20 tons om dagen |e) | Anlæg: | |i)til udvinding af non-ferro råmetaller af malme, koncentrater eller sekundære råstoffer ved metallurgiske, kemiske eller elektrolytiske processer | * |ii)til smeltning og legering af non-ferro metaller, herunder genindvindingsprodukter (forædling, støbning, osv.) | Smeltekapacitet: 4 tons/dag (bly og cadmium) eller 20 tons/dag (alle andre metaller) | 10 ansatte |f) | Anlæg til overfladebehandling af metaller og plastmaterialer ved en elektrolytisk eller kemisk proces | De anvendte


text: kars volumen: 30 m3 |3. | Mineralindustri |a) | Minedrift under jorden med tilhørende operationer | * | 10 ansatte |b) | Minedrift i åbne brud | Brydningsareal: 25 hektar |c) | Anlæg til fremstilling af: | |i)cementklinker i roterovne | Produktionskapacitet: 500 tons om dagen |ii)kalk i roterovne | Produktionskapacitet: 50 tons om dagen |iii)cementklinker eller kalk i andre ovne | Produktionskapacitet: 50 tons om dagen |d) | Anlæg til fremstilling af asbest og asbestprodukter | * |e) | Anlæg til fremstilling af glas, inklusive glasfibre | Smeltekapacitet: 20 tons om dagen |f) | Anlæg til smeltning af mineralske stoffer, inklusive fremstilling af mineralfibre | Smeltekapacitet: 20 tons om dagen |g) | Anlæg til fremstilling af keramiske produkter ved brænding, navnlig tagsten, mursten, ildfaste sten, fliser, stentøj og porcelæn | Produktionskapacitet: 75 tons/dag. Eller ovnkapacitet: 4 m3 og sættetæthed pr. ovn: 300 kg/m3 |4. | Kemisk industri |a) | Kemiske anlæg til industriel fremstilling af organiske grundkemikalier, som f.eks.: i)simple kulbrinter (lineære eller ringformede, mættede eller umættede, aliphatiske eller aromatiske)ii)iltholdige kulbrinter, som f.eks. alkohol, aldehyder, ketoner, kulstofsyrer, estere, acetater, ethere, peroxider, epoxyharpiksiii)svovlholdige kulbrinteriv)kvælstofholdige kulbrinter, som f.eks. aminer, amider, nitrøse forbindelser, nitro- eller nitratforbindelser, nitriler, cyanater, isocyanaterv)fosforholdige kulbrintervi)halogenholdige kulbrintervii)metalorganiske forbindelserviii)plastmaterialer (polymerer, kunstfibre, cellulosederivater)ix)syntetisk gummix)farvestoffer og pigmenterxi)overfladeaktive stoffer og tensider | * | 10 ansatte |b) | Kemiske anlæg til industriel fremstilling af uorganiske grundkemikalier, som f.eks.: i)gasser, som f.eks. ammoniak, klor eller hydrogenchlorid, fluor eller fluorbrinte, kulilter, svovlforbindelser, kvælstofilter, brint, svovldioxid, carbonylchloridii)syre, som f.eks. chromsyre, flussyre, phosphorsyre, salpetersyre, saltsyre, svovlsyre, oleum, svovlholdig syreiii)baser, som f.eks. ammoniumhydroxid, kaliumhydroxid (ætskali), natriumhydroxid (ætsnatron)iv)salte, som f.eks. ammoniumklorid (salmiak), kaliumklorat, kaliumkarbonat (potaske), natriumkarbonat (soda), perborat, sølvnitratv)metalloider, metaloxider eller andre uorganiske forbindelser som f.eks. kalciumkarbid, silicium, siliciumkarbid | * |c) | Kemiske anlæg til industriel fremstilling af phosphat-, kvælstof- eller kaliumholdig kunstgødning (herunder blandingsgødning) | * |d) | Kemiske anlæg til industriel fremstilling af basisplantebeskyttelsesmidler og biocider | * |e) | Anlæg, der benytter en kemisk eller biologisk proces til industriel fremstilling af farmaceutiske basisprodukter | * |f) | Anlæg til industriel fremstilling af sprængstoffer og pyrotekniske produkter | * | 10 ansatte |5. | Affalds- og spildevandshåndtering |a) | Anlæg til forbrænding, pyrolyse, nyttiggørelse, kemisk behandling eller deponering af farligt affald | Modtagelse: 10 tons om dagen | 10 ansatte |b) | Anlæg til forbrænding af dagrenovation | Kapacitet: 3 tons i timen |c) | Anlæg til bortskaffelse af ufarligt affald | Kapacitet: 50 tons om dagen |d) | Deponeringsanlæg (undtagen anlæg til deponering af inert affald) | Modtagelse: 10 tons om dagen. Eller samlet kapacitet: 25000 tons |e) | Anlæg til destruktion eller udnyttelse af døde dyr eller dele heraf og animalsk affald | Behandlingskapacitet: 10 tons om dagen |f) | Rensningsanlæg til kommunalt spildevand | Kapacitet: 100000 personækvivalenter |g) | Uafhængigt drevne rensningsanlæg for industrielt spildevand, der betjener mere end en af aktiviteterne i dette bilag | Kapacitet: 10000 m3 om dagen |6. | Papir- og træfremstilling og forarbejdning |a) | Industrivirksomheder til fremstilling af papirmasse på grundlag af træ eller tilsvarende fibermaterialer


text: | * | 10 ansatte |b) | Industrivirksomheder til fremstilling af papir og pap og andre primære træprodukter (f.eks. spånplade, fiberplade og krydsfiner) | Produktionskapacitet: 20 tons om dagen |c) | Industrivirksomheder til beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier | Produktionskapacitet: 50 m3 om dagen |7. | Intensiv husdyravl og akvakultur |a) | Anlæg til intensiv fjerkræavl eller svineavl | i)40000 pladser til fjerkræii)2000 pladser til slagtesvin (over 30 kg)iii)750 pladser til søer | 10 ansatte |b) | Intensiv akvakultur | 1000 tons fisk og skaldyr om året | 10 ansatte |8. | Animalske og vegetabilske produkter fra føde- og drikkevaresektoren |a) | Slagterier | Kapacitet til produktion af slagtekroppe: 50 tons om dagen | 10 ansatte |b) | Behandling og forarbejdning med henblik på fremstilling af føde- og drikkevarer på basis af: | |i)animalske råvarer (bortset fra mælk) | Kapacitet til færdigvareproduktion: 75 tons om dagen |ii)vegetabilske råvarer | Kapacitet til færdigvareproduktion: 300 tons om dagen (gennemsnit på kvartalsbasis) |c) | Behandling og forarbejdning af mælk | Modtaget mælkemængde: 200 tons om dagen (gennemsnit på årsbasis) |9. | Andre aktiviteter |a) | Virksomheder til forbehandling (vask, blegning, mercerisering) eller farvning af fibre eller tekstilstoffer | Behandlingskapacitet: 10 tons om dagen | 10 ansatte |b) | Virksomheder til garvning af huder og skind | Behandlingskapacitet: 12 tons færdige produkter om dagen |c) | Anlæg til behandling af overflader på stoffer, genstande eller produkter under anvendelse af organiske opløsningsmidler, navnlig med henblik på appretur, påtrykning, coating, affedtning, imprægnering, kachering, lakering, rensning eller vædning | Forbrugskapacitet med hensyn til opløsningsmiddel: 150 kg i timen eller 200 tons om året |d) | Anlæg til fremstilling af kulstof (fuldbrændt kul) eller elektrografit ved forbrænding eller grafitisering | * |e) | Anlæg til skibsbygning, skibsmaling eller fjernelse af maling fra skibe | Kapacitet: 100 meter lange skibe |Forklarende noter:I kolonne 1 står de kapacitetstærskler, der omtales i artikel 7, stk. 1, litra a).En asterisk (*) betyder, at der ikke gælder nogen kapacitetstærskel (alle virksomheder er rapporteringspligtige).I kolonne 2 står den beskæftigelsestærskel, der omtales i artikel 7, stk. 1, litra b)."10 ansatte" betyder ækvivalenten til 10 fuldtidsbeskæftigede.BILAG IIFORURENENDE STOFFERForklarende noter:Det forurenende stofs CAS-nummer er dets præcise reference i Chemical Abstracts Service.I kolonne 1 står de tærskler, der omtales i artikel 7, stk. 1, litra a), nr. i) og iv). Hvis tærsklen i en delkolonne (luft, vand, jord) overskrides, har den pågældende virksomhed rapporteringspligt for udledninger eller, ved forurenende stoffer i spildevand bestemt for spildevandsbehandling, overførsler til det i den pågældende delkolonne omhandlede miljøelement, når den pågældende part har valgt et rapporteringssystem efter artikel 7, stk. 1, litra a).I kolonne 2 står de tærskler, der omtales i artikel 7, stk. 1, litra a), nr. ii). Hvis tærsklen i denne kolonne overskrides for et givet forurenende stof, har den pågældende virksomhed rapporteringspligt for overførsel væk fra virksomhedens område af det pågældende forurenende stof, når den pågældende part har valgt et rapporteringssystem efter artikel 7, stk. 1, litra a), nr. ii).I kolonne 3 står den tærskel, der omtales


text: i artikel 7, stk. 1, litra b). Hvis tærsklen i denne kolonne overskrides for et givet forurenende stof, har den pågældende virksomhed rapporteringspligt for udledninger og overførsel væk fra virksomhedens område af det pågældende forurenende stof, når den pågældende part har valgt et rapporteringssystem efter artikel 7, stk. 1, litra b).En tankestreg (-) betyder, at det pågældende parameter ikke udløser rapporteringspligt.En asterisk (*) betyder, at udledningstærsklen for det pågældende forurenende stof i kolonne 1a) skal benyttes, og ikke en fremstillings-, forarbejdnings- eller brugstærskel.En dobbelt asterisk (**) betyder, at udledningstærsklen for det pågældende forurenende stof i kolonne 1b) skal benyttes, og ikke en fremstillings-, forarbejdnings- eller brugstærskel.Nr. | CAS-nummer | Forurenende stof | Udledningstærskel (kolonne 1) | Tærskel for overførsel væk fra virksomhedens område (kolonne 2) | Fremstillings-, forarbejdnings- eller brugstærskel (kolonne 3) |til luft (delkolonne 1a) | til vand (delkolonne 1b) | til jord (delkolonne 1c) |kg/år | kg/år | kg/år | kg/år | kg/år |1 | 74-82-8 | Methan (CH4) | 100000 | - | - | - | * |2 | 630-08-0 | Kulilte (CO) | 500000 | - | - | - | * |3 | 124-38-9 | Kuldioxid (CO2) | 100 mio. | - | - | - | * |4 | | Hydrofluorcarboner (HFC) | 100 | - | - | - | * |5 | 10024-97-2 | Nitrogenoxid (N2O) | 10000 | - | - | - | * |6 | 7664-41-7 | Ammoniak (NH3) | 10000 | - | - | - | 10000 |7 | | Andre flygtige organiske forbindelser end methan (NMVOC) | 100000 | - | - | - | * |8 | | Kvælstofilter (NOx/NO2) | 100000 | - | - | - | * |9 | | Perfluorcarboner (PFC) | 100 | - | - | - | * |10 | 2551-62-4 | Svovlhexafluorid (SF6) | 50 | - | - | - | * |11 | | Svovloxider (SOx/SO2) | 150000 | - | - | - | * |12 | | Totalmængde kvælstof | - | 50000 | 50000 | 10000 | 10000 |13 | | Total fosfor | - | 5000 | 5000 | 10000 | 10000 |14 | | Hydrochlorfluorcarboner (HCFC) | 1 | - | - | 100 | 10000 |15 | | Chlorfluorcarboner (CFC) | 1 | - | - | 100 | 10000 |16 | | Haloner | 1 | - | - | 100 | 10000 |17 | 7440-38-2 | Arsenik og arsenikforbindelser (som As) | 20 | 5 | 5 | 50 | 50 |18 | 7440-43-9 | Cadmium og cadmiumforbindelser (som Cd) | 10 | 5 | 5 | 5 | 5 |19 | 7440-47-3 | Chrom og chromforbindelser (som Cr) | 100 | 50 | 50 | 200 | 10000 |20 | 7440-50-8 | Kobber og kobberforbindelser (som Cu) | 100 | 50 | 50 | 500 | 10000 |21 | 7439-97-6 | Kviksølv og kviksølvforbindelser (som Hg) | 10 | 1 | 1 | 5 |


text: 5 |22 | 7440-02-0 | Nikkel og nikkelforbindelser (som Ni) | 50 | 20 | 20 | 500 | 10000 |23 | 7439-92-1 | Bly og blyforbindelser (som Pb) | 200 | 20 | 20 | 50 | 50 |24 | 7440-66-6 | Zink og zinkforbindelser (som Zn) | 200 | 100 | 100 | 1000 | 10000 |25 | 15972-60-8 | Alachlor | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |26 | 309-00-2 | Aldrin | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |27 | 1912-24-9 | Atrazin | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |28 | 57-74-9 | Chlordan | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |29 | 143-50-0 | Chlordecon | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |30 | 470-90-6 | Chlorfenvinphos | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |31 | 85535-84-8 | Chloralkaner, C10-C13 | - | 1 | 1 | 10 | 10000 |32 | 2921-88-2 | Chlorpyrifos | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |33 | 50-29-3 | DDT | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |34 | 107-06-2 | 1,2 dichlorethan (EDC) | 1000 | 10 | 10 | 100 | 10000 |35 | 75-09-2 | Dichlormethan (DCM) | 1000 | 10 | 10 | 100 | 10000 |36 | 60-57-1 | Dieldrin | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |37 | 330-54-1 | Diuron | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |38 | 115-29-7 | Endosulphan | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |39 | 72-20-8 | Endrin | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |40 | | Halogenerede organiske forbindelser (som AOX) | - | 1000 | 1000 | 1000 | 10000 |41 | 76-44-8 | Heptachlor | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |42 | 118-74-1 | Hexachlorbenzen (HCB) | 10 | 1 | 1 | 1 | 5 |43 | 87-68-3 | Hexachlorbutadien (HCBD) | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |44 | 608-73-1 | 1,2,3,4,5,6-hexachlorcyclohexan (HCH) | 10 | 1 | 1 | 1 | 10 |45 | 58-89-9 | Lindan | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |46 | 2385-85-5 | Mirex | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |47 | | PCDD + PCDF (dioxiner + furaner) (som Teq) | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 |48 | 608-93-5 | Pentachlorbenzen | 1 | 1 | 1 | 5 | 50 |49 | 87-86-5 | Pentachlorphenol (PCP) | 10 | 1 | 1 | 5 | 10000 |50 | 1336-36-3 | Polychlorerede biphenyler (PCB) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 1 | 50 |51 | 122-34-9 | Simazin | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |52 | 127-18-4 | Tetrachlorethylen (PER) | 2000 | - | - | 1000 | 10000 |53 |


text: 56-23-5 | Tetrachlormethan (TCM) | 100 | - | - | 1000 | 10000 |54 | 12002-48-1 | Trichlorbenzener (TCB) | 10 | - | - | 1000 | 10000 |55 | 71-55-6 | 1,1,1-trichlorethan | 100 | - | - | 1000 | 10000 |56 | 79-34-5 | 1,1,2,2-tetrachlorethan | 50 | - | - | 1000 | 10000 |57 | 79-01-6 | Trichlorethylen | 2000 | - | - | 1000 | 10000 |58 | 67-66-3 | Trichlormethan | 500 | - | - | 1000 | 10000 |59 | 8001-35-2 | Toxaphen | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |60 | 75-01-4 | Vinylchlorid | 1000 | 10 | 10 | 100 | 10000 |61 | 120-12-7 | Anthracen | 50 | 1 | 1 | 50 | 50 |62 | 71-43-2 | Benzen | 1000 | 200 (som BTEX) [1] | 200 (som BTEX) [1] | 2000 (som BTEX) [1] | 10000 |63 | | Bromerede diphenylethere (PBDE) | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |64 | | Nonylphenolethoxylater (NP/NPE) og beslægtede stoffer | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |65 | 100-41-4 | Ethylbenzen | - | 200 (som BTEX) [1] | 200 (som BTEX) [1] | 2000 (som BTEX) [1] | 10000 |66 | 75-21-8 | Ethylenoxid | 1000 | 10 | 10 | 100 | 10000 |67 | 34123-59-6 | Isoproturon | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |68 | 91-20-3 | Naphthalen | 100 | 10 | 10 | 100 | 10000 |69 | | Organiske tinforbindelser (som total Sn) | - | 50 | 50 | 50 | 10000 |70 | 117-81-7 | Di-(2-ethyl hexyl) phthalate (DEHP) | 10 | 1 | 1 | 100 | 10000 |71 | 108-95-2 | Phenoler (som total C) | - | 20 | 20 | 200 | 10000 |72 | | Polycykliske aromatiske hydrocarboner (PAH) [2] | 50 | 5 | 5 | 50 | 50 |73 | 108-88-3 | Toluen | - | 200 (som BTEX) [1] | 200 (som BTEX) [1] | 2000 (som BTEX) [1] | 10000 |74 | | Tributyltin og tributyltin-forbindelser | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |75 | | Triphenyltin og triphenyltin-forbindelser | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |76 | | Totalmængde organisk kulstof (TOC) (som total C eller COD/3) | - | 50000 | - | - | ** |77 | 1582-09-8 | Trifluralin | - | 1 | 1 | 5 | 10000 |78 | 1330-20-7 | Xylener | - | 200 (som BTEX) [1] | 200 (som BTEX) [1] | 2000 (som BTEX) [1] | 10000 |79 | | Chlorider (som total Cl) | - | 2 mio. | 2 mio. | 2 mio. | 10000 [3] |80 | | Chlor og uorganiske chlorforbindelser (som HCl) | 10000 | - | - | - | 10000 |81 | 1332-21-4 | Asbest | 1 | 1


text: | 1 | 10 | 10000 |82 | | Cyanider (som total CN) | - | 50 | 50 | 500 | 10000 |83 | | Fluorider (som total F) | - | 2000 | 2000 | 10000 | 10000 [3] |84 | | Fluor og uorganiske fluorforbindelser (som HF) | 5000 | - | - | - | 10000 |85 | 74-90-8 | Hydrogencyanid (HCN) | 200 | - | - | - | 10000 |86 | | Partikler (PM10) | 50000 | - | - | - | * |BILAG IIIDEL ABORTSKAFFELSE ("D")- Deponering i eller på jorden (f.eks. deponeringsanlæg)- Spredning på jorden (f.eks. biologisk nedbrydning af flydende affald eller slam i jordbunden)- Indsprøjtning i dybtliggende formationer (f.eks. af flydende eller partikelformet affald i boringer, salthorste eller naturlige geologiske spalter)- Opstuvning på terræn (f.eks. udledning af flydende affald eller slam i udgravninger, damme eller bassiner)- Deponering på specielt konstruerede deponeringsanlæg (f.eks. placering i membranforede, særskilte celler, der overdækkes og isoleres indbyrdes og fra omgivelserne)- Udledning til vandområde bortset fra hav- Udledning til hav, herunder nedgravning i havbund- Biologisk behandling, der ikke er specificeret andetsteds i dette bilag, og hvis resultat er forbindelser, der bortskaffes på en af de måder, der er anført i denne del af bilaget- Fysisk-kemisk behandling, der ikke er specificeret andetsteds i dette bilag, og hvis resultat er forbindelser, der bortskaffes på en af de måder, der er anført i denne del af bilaget (f.eks. fordampning, tørring, calcinering, neutralisering, (ud)fældning)- Forbrænding på land- Forbrænding til havs- Permanent deponering (f.eks. placering i containere i en mine)- Blanding forud for gennemførelse af en af de i denne del af bilaget anførte bortskaffelsesmåder- Ompakning forud for gennemførelse af en af de i denne del af bilaget anførte bortskaffelsesmåder- Oplagring forud for gennemførelse af en af de i denne del af bilaget anførte bortskaffelsesmåder.DEL BNYTTIGGØRELSE ("R")- Anvendelse som brændsel (ikke i direkte forbrænding) eller andre former for energifremstilling- Nyttiggørelse eller regenerering af opløsningsmidler- Genanvendelse eller nyttiggørelse af organiske stoffer, der ikke anvendes som opløsningsmidler- Genanvendelse eller nyttiggørelse af metaller og metalforbindelser- Genanvendelse eller nyttiggørelse af andre uorganiske materialer- Regenerering af syrer eller baser- Nyttiggørelse af komponenter, der anvendes til opfangning af forurening- Nyttiggørelse af komponenter fra katalysatorer- Regenerering eller andre genanvendelser af brugt olie- Spredning på jorden med positive virkninger for landbrug eller økologi- Brug af restmaterialer fremkommet ved en af de nyttiggørelsesprocesser, der er anført ovenfor i denne del af bilaget- Udveksling af restmaterialer med henblik på en af de nyttiggørelsesprocesser, der er anført ovenfor i denne del af bilaget- Akkumulering af materiale med henblik på en af de processer, der er anført i denne del af bilaget.BILAG IVVOLDGIFT1. I tilfælde af tvist, som indbringes til voldgift i medfør af artikel 23, stk. 2, i denne protokol, skal parten eller parterne underrette den eller de andre parter i tvisten ad diplomatiske kanaler foruden sekretariatet om voldgiftens genstand og især anføre de artikler i protokollen, hvis fortolkning eller anvendelse er omtvistet. Sekretariatet fremsender de modtagne oplysninger til alle protokollens


text: parter.2. Voldgiftsdomstolen skal bestå af tre medlemmer. Både tvistens klagende part/parter og anden part/andre parter skal udnævne en voldgiftsmand, og de to voldgiftsmænd skal efter fælles overenskomst udpege den tredje voldgiftsmand, som skal være formand for domstolen. Sidstnævnte må ikke være statsborger i nogen af de stater, der er parter i tvisten, ej heller må han have sit sædvanlige opholdssted på nogen af disse parters territorium eller være i tjeneste hos nogen af dem eller have beskæftiget sig med sagen i nogen anden egenskab.3. Hvis formanden for voldgiftsdomstolen ikke er blevet udpeget inden to måneder, efter at den anden voldgiftsmand er blevet udnævnt, skal sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa efter anmodning fra en af tvistens parter udpege formanden, inden der er gået yderligere to måneder.4. Hvis en af parterne i tvisten ikke udnævner en voldgiftsmand inden to måneder efter den i stk. 1 omhandlede underretning, kan den anden part underrette eksekutivdirektøren for Den Økonomiske Kommission for Europa, som skal udpege formanden for voldgiftsdomstolen, inden der er gået yderligere to måneder. Efter sin udpegelse skal formanden for voldgiftsdomstolen anmode den part, der ikke har udnævnt en voldgiftsmand, om at gøre dette inden to måneder. Hvis parten ikke udnævner voldgiftsmanden inden for det angivne tidsrum, skal formanden underrette eksekutivdirektøren for Den Økonomiske Kommission for Europa, som foretager denne udnævnelse, inden der er gået yderligere to måneder.5. Voldgiftsdomstolen afsiger sin kendelse efter folkerettens regler og efter bestemmelserne i denne protokol.6. Enhver voldgiftsdomstol, der nedsættes i henhold til bestemmelserne i dette bilag, udarbejder selv sin forretningsorden.7. Voldgiftsdomstolens kendelser både vedrørende procedure og substans træffes ved flertalsafgørelse mellem medlemmerne.8. Domstolen kan træffe alle egnede foranstaltninger for at belyse sagens faktiske forhold.9. Tvistens parter skal lette voldgiftsdomstolens arbejde, og skal i særdeleshed med alle til rådighed stående midler:a) stille alle relevante dokumenter, bistand og oplysninger til rådighed for domstolenb) gøre det muligt for den efter behov at indkalde og høre vidner eller eksperter.10. Parterne og voldgiftsmændene skal sikre, at alle oplysninger, de modtager i fortrolighed under voldgiftsdomstolens procedure, behandles fortroligt.11. Voldgiftsdomstolen kan efter anmodning fra en af tvistens parter tilråde nødvendige interim beskyttelsesforanstaltninger.12. Hvis en af tvistens parter udebliver fra voldgiftsdomstolen eller ikke forsvarer sin sag, kan tvistens anden part anmode domstolen om at fortsætte sagsbehandlingen og afsige endelig kendelse. Forfald eller manglende forsvar fra en part udgør ikke en hindring for sagens gennemførelse. Før den afsiger sin endelige kendelse, skal voldgiftsdomstolen påse, at både de faktiske og de retlige forhold gør påstanden velbegrundet.13. Voldgiftsdomstolen kan høre og træffe afgørelse om modpåstande, der har direkte forbindelse med tvistens genstand.14. Medmindre voldgiftsdomstolen af hensyn til særlige forhold i sagen bestemmer andet, skal domstolens udgifter, herunder vederlag til medlemmerne, afholdes ligeligt af tvistens parter. Domstolen skal føre regnskab over alle sine udgifter og fremlægge en endelig opgørelse for parterne.15. Enhver part i denne protokol, som har juridisk interesse i sagens genstand og kan blive berørt af den kendelse, der træffes i sagen, kan med domstolens samtykke intervenere i sagen.16. Voldgiftsdomstolen skal afsige sin kendelse inden for