text:
kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 (3) »Wobbe-indeks (nedre Wl, eller øvre Wu)«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser:
 BILAG 1
 Hovedspecifikationer for forbrændingsmotoren og generelle oplysninger vedrørende gennemførelsen af prøvninger
 Stammotor/motortype (1): ...
 1. Generelt
 1.1.
 Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...
 1.2.
 Type og handelsbetegnelse for stammotoren(-erne) og, i givet fald, motorfamilie (1): ...
 1.3.
 Fabrikantens typekode som markeret på motoren(-erne) (1): ...
 1.4.
 Specifikation af den maskine, der skal fremdrives af motoren (2): ...
 1.5.
 Fabrikantens navn og adresse: ...
 1.6.
 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...
 1.7.
 Motornummerets placering, kodning og fastgørelse: ...
 1.8.
 Godkendelsesmærkets placering og fastgørelse: ...
 1.9.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 2. Bilag
 2.1.
 Hovedspecifikationer for stammotoren(-motorerne) (jf. tillæg 1) ...
 2.2.
 Hovedspecifikationer for motorfamilien (jf. tillæg 2) ...
 2.3.
 Hovedspecifikationer for motortyperne i familien (jf. tillæg 3) ...
 3. Specifikationer for motorrelaterede dele af det mobile udstyr (hvis relevant) ...
 4. Fotografier af stammotoren ...
 5. Fortegnelse over yderligere bilag:
 5.1.
 Tillæg 1/tillæg 2/tillæg 3 (1)
 5.2.
 Angivne kurver for effekt, drejningsmoment og specifikt brændstofforbrug for motor/stammotor og motorer i familien (1)
 5.3.
 Fortegnelse over eventuelle yderligere bilag: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Anfør typer og modeller.
 TILLÆG 1
 HOVEDSPECIFIKATIONER FOR MOTOREN/STAMMOTOREN
 (1)
 1. BESKRIVELSE AF MOTOREN
 1.1. Fabrikant: ...
 1.2. Fabrikantens motorkode: ...
 1.3. Funktionsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakts/totakts (1)
 1.4. Boring (2): ... mm
 1.5. Slaglængde (2): ...mm
 1.6. Antal cylindre, cylinderarrangement samt tændingsrækkefølge: ...
 1.7. Slagvolumen (3): ...cm3
 1.8. Volumetrisk kompressionsforhold (4): ...
 1.9. Beskrivelse af forbrændingssystem: ...
 1.10. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ...
 1.11. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ...
 1.12. Kølesystem: væskekøling/luftkøling (1)
 1.12.1. Væskekøling
 1.12.1.1. Væskens art: ...
 1.12.1.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej (1)
 1.12.1.3. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...
 1.12.1.4. Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...
 1.12.2. Luftkøling
 1.12.2.1. Blæser: ja/nej (1)
 1.12.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...
 1.12.2.3. Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...
 1.13. Tilladt temperatur ifølge fabrikanten
 1.13.1. Væskekøling: største temperatur ved afgangsåbning: ... K
 1.13.2. Luftkøling: referencepunkt: ...
 1.13.3. Maksimal temperatur ved referencepunkt: ... K
 1.13.4. Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler (i givet fald): ... K
 1.13.5. Største udstødningstemperatur ved det punkt i udstødningsrøret (-rørene), der støder op til udstødningsmanifoldens afgangsflange(r): ...K
 1.13.6. Temperatur af smøremiddel:
 minimum: ... K
 maksimum: ... K
 1.14. Tryklader: ja/nej (5)
 1.14.1. Fabrikat: ...
 1.14.2. Type: ...
 1.14.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant):
 1.14.4. Intercooler: ja/nej (5)
 1.15. Indsugningssystem: største tilladte indsugningsvakuum ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: ...kPa
 1.16. Udstødningssystem: største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: ...kPa
 2. EVENTUELLE SUPPLERENDE FORURENINGSBEGRÆNSENDE ANORDNINGER (hvis de ikke er omfattet af andre rubrikker)
 2.1. Beskrivelse og/eller diagram(mer): ...
 3. BRÆNDSTOFTILFØRSEL FOR MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING
 3.1. Fødepumpe
 3.1.1. Tryk- eller karakteristikdiagram (6): ... kPa
 3.2. Indsprøjtningssystem
 3.2.1. Pumpe


text:
3.2.1.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.1.2. Type(r): ...
 3.2.1.3. Største brændstoftilførsel: ... mm3
 (5)
 (6) pr. takt eller omdrejning med fuld indsprøjtning med en pumpehastighed på: ... min–1 (mærkehastighed) og ... min–1 (maksimalt drejningsmoment) eller karakteristikdiagram: ...
 3.2.1.3.1. Anvendt metode: på motor/i prøvebænk (5)
 3.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling
 3.2.1.4.1. Indsprøjtningsforstillingskurve (6): ...
 3.2.1.4.2. Indsprøjtningsindstilling (6): ...
 3.2.2. Indsprøjtningsledninger
 3.2.2.1. Længde: ... mm
 3.2.2.2. Indvendig diameter: ...mm
 3.2.3. Injektor(er):
 3.2.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.3.2. Type(r): ...
 3.2.3.3. Åbningstryk eller karakteristikdiagram (5)
 (6): ... kPa
 3.2.4. Regulator
 3.2.4.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2. Type(r): ...
 3.2.4.3. Afskæringshastighed ved fuld belastning (7): ... min–1
 3.2.4.4. Maksimal hastighed, ubelastet (7): ... min–1
 3.2.4.5. Tomgangshastighed (7): ... min–1
 3.3. Koldstartsystem
 3.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.3.2. Type(r): ...
 3.3.3. Beskrivelse: ...
 3.3.4. Elektronisk motorstyreenhed
 3.3.4.1. Fabrikat(er): ...
 3.3.4.2. Type: ...
 3.3.4.3. Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen: ...
 3.3.4.4. Yderligere dokumentation: ...
 4. BRÆNDSTOFTILFØRSEL FOR MOTORER MED STYRET TÆNDING
 4.1. Karburator
 4.1.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.2. Type(r): ...
 4.2. Indirekte indsprøjtning: singlepoint- eller multipointindsprøjtning (8)
 4.2.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.2. Type(r): ...
 4.3. Direkte indsprøjtning
 4.3.1. Fabrikat(er): ...
 4.3.2. Type(r): ...
 4.4. Brændstoftilførsel [g/h] og luft/benzin-blandingsforhold ved mærkehastighed og med helt åbent gasspjæld ...
 4.5. Elektronisk motorstyreenhed ...
 4.5.1. Fabrikat(er): ...
 4.5.2. Type: ...
 4.5.3. Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen: ...
 4.5.4. Yderligere dokumentation: ...
 5. VENTILINDSTILLING
 5.1. Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkt, eller tilsvarende data: ...
 5.2. Reference- og/eller indstillingsområder (9): ...
 5.3. System til variabel ventilindstilling (hvis til stede og hvor: indsugning og/eller udstødning (9):
 5.3.1. Type: kontinuert eller on/off (9)
 5.3.2. kamvinkel ved faseskift: ...
 6. PORTKONFIGURATION
 6.1. Placering, størrelse og antal: ...
 7. TÆNDINGSSYSTEM
 7.1. Tændspole
 7.1.1. Fabrikat(er): ...
 7.1.2. Type(r): ...
 7.1.3. Antal: ...
 7.2. Tændrør
 7.2.1. Fabrikat(er): ...
 7.2.2. Type(r): ...
 7.3. Tændmagnet
 7.3.1. Fabrikat(er): ...
 7.3.2. Type(r): ...
 7.4. Tændingsindstilling
 7.4.1. Statisk fortænding i forhold til topdødpunktet [krumtappens drejning i grader] ...
 7.4.2. Evt. fortændingskurve ...
 8. Motorydelse (angivet af fabrikanten)
 Mærkehastighed (min–1)
 Hastighed ved maksimal effekt (min–1)
 Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min–1)
 Mærkenettoeffekt (kW)
 Maksimal nettoeffekt (kW)
 Maksimalt nettodrejningsmoment (Nm)
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Denne værdi skal afrundes til den nærmeste tiendedel af en millimeter.
 (3) Denne værdi skal udregnes med π = 3,1416 og afrundes til den nærmeste cm3.
 (4) Angiv tolerancen.
 (5) Det ikke gældende overstreges.
 (6) Angiv tolerancen.
 (7) Angiv tolerancen.
 (8) Det ikke gældende overstreges.
 (9) Det ikke gældende overstreges.
 TILLÆG 2
 HOVEDSPECIFIKATIONER FOR MOTORFAMILIEN
 1. FÆLLES PARAMETRE (1)
 1.1.
 Forbrændingscyklus: ...
 1.2.
 Kølemiddel: ...
 1.3.
 Luftindtagstype: ...
 1.4.
 Forbrændingskammerets type/konstruktion: ...
 1.5.
 Ventiler og porte — arrangement, størrelse og antal: ...
 1.6.
 Brændstofsystem: ...
 1.7.
 Motorstyringssystemer
 Bevis på identitet i henhold til tegningsnummer (-numre): ...
 1.7.1.
 ladeluftkølesystem: ...
 1.7.2.
 udstødningsrecirkulation (2): ...
 1.7.3.
 vandinjektion/-emulsion (2): ...
 1.7.4.
 luftinjektion (2): ...
 1.8.
 Bevis på identisk (eller for stammotoren laveste) forhold mellem: kapacitet og afgivet brændstofmængde pr. takt i henhold til nummer (numre) i diagram (3):...
 2. FORTEGNELSE OVER MOTORFAMILIEN
 2.1.
 Motorfamiliens betegnelse: ...
 2.2.
 Specifikation af motorer i denne familie: ...
 ...
 ...
 Specifikation
 Motorer

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
i familien
 Stammotor (1)
 Motortype
 Antal cylindre
 Mærkehastighed (min-1)
 Afgivet brændstofmængde pr. takt (mm3) for motorer med kompressionstænding, brændstoftilførsel (g/h) for motorer med styret tænding
 Mærkenettoeffekt (kW)
 Maksimal nettoeffekt (kW)
 Hastighed ved maksimal effekt (min-1)
 Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1)
 Afgivet brændstofmængde pr. takt (mm3)
 Maksimalt drejningsmoment (Nm)
 Laveste tomgangshastighed (min-1)
 Slagvolumen (i % af det største) (jf. bilag 5.1.3)
 (1) Fuldstændige detaljer er angivet i bilag 1 — tillæg 1.
 (2) Anfør alle relevante tekniske data.
 (3) Jf. bilag 5, punkt 1.9.
 Tillæg 3
 Hovedspecifikationer for en motortype i motorfamilien
 (1)
 1. BESKRIVELSE AF MOTOREN
 1.1. Fabrikant: ...
 1.2. Fabrikantens motorkode: ...
 1.3. Funktionsprincip: firetakts/totakts (2)
 1.4. Boring (3): ... mm
 1.5. Slaglængde (3): ...mm
 1.6. Antal cylindre, cylinderarrangement samt tændingsrækkefølge: ...
 1.7. Slagvolumen (4): ...cm3
 1.8. Mærkehastighed: ... min–1
 1.9. Hastighed ved maksimalt drejningsmoment: ... min–1
 1.10. Volumetrisk kompressionsforhold (5): ...
 1.11. Beskrivelse af forbrændingssystem: ...
 1.12. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ...
 1.13. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ...
 1.14. Kølesystem: væskekøling/luftkøling (2)
 1.14.1. Væskekøling
 1.14.1.1. Væskens art: ...
 1.14.1.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2)
 1.14.1.3. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...
 1.14.1.4. Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...
 1.14.2. Luftkøling
 1.14.2.1. Blæser: ja/nej (2)
 1.14.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...
 1.14.2.3. Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...
 1.15. Tilladt temperatur ifølge fabrikanten
 1.15.1. Væskekøling: største temperatur ved afgangsåbning: ... K
 1.15.2. Luftkøling:
 referencepunkt: ...
 maksimal temperatur ved referencepunkt: ... K
 1.15.3. Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler (i givet fald): ... K
 1.15.4. Største udstødningstemperatur ved det punkt i udstødningsrøret (-rørene), der støder op til udstødningsmanifoldens afgangsflange(r): ...K
 1.15.5. Temperatur af smøremiddel:
 minimum ... K
 maksimum ... K
 1.16. Tryklader: ja/nej (6)
 1.16.1. Fabrikat: ...
 1.16.2. Type: ...
 1.16.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant):
 1.16.4. Intercooler: ja/nej (6)
 1.17. Indsugningssystem: størst tilladte indsugningsvakuum ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: ... kPa
 1.18. Udstødningssystem: største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning: ...kPa
 2. EVENTUELLE SUPPLERENDE FORURENINGSBEGRÆNSENDE ANORDNINGER (hvis de ikke er omfattet af andre rubrikker)
 Beskrivelse og/eller diagram(mer): ...
 3. BRÆNDSTOFTILFØRSEL FOR MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING
 3.1. Fødepumpe
 Tryk- eller karakteristikdiagram (7): ... kPa
 3.2. Indsprøjtningssystem
 3.2.1. Pumpe
 3.2.1.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.1.2. Type(r): ...
 3.2.1.3. Største brændstoftilførsel: ... mm3
 (6)
 (7) pr. takt eller omdrejning med fuld indsprøjtning med en pumpehastighed på: ... min–1 (mærkehastighed) og ... min–1 (maksimalt drejningsmoment) eller karakteristikdiagram: ...
 3.2.1.3.1. Anvendt metode: på motor/i prøvebænk (8)
 3.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling
 3.2.1.4.1. Kurve over indsprøjtningsforstilling (7): ...
 3.2.1.4.2. Indstilling (7): ...
 3.2.2. Indsprøjtningsledninger
 3.2.2.1. Længde: ... mm
 3.2.2.2. Indvendig diameter: ...mm
 3.2.3. Injektor(er):
 3.2.3.1. Fabrikat(er):...
 3.2.3.2. Type(r): ...
 3.2.3.3. Åbningstryk eller karakteristikdiagram (6)
 (7): ... kPa
 3.2.4. Regulator
 3.2.4.1. Fabrikat(er): ...
 3.2.4.2. Type(r): ...
 3.2.4.3. Afskæringshastighed ved fuld belastning (7): ... min–1
 3.2.4.4. Maksimal hastighed, ubelastet (7): ... min–1
 3.2.4.5. Tomgangshastighed (7): ... min–1
 3.3. Koldstartsystem
 3.3.1. Fabrikat(er): ...
 3.3.2. Type(r): ...
 3.3.3. Beskrivelse: ...
 3.4. Elektronisk motorstyreenhed
 3.4.1. Fabrikat(er): ...
 3.4.2. Type: ...
 3.4.3. Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen: ...
 3.4.4. Yderligere dokumentation: ...
 4. BRÆNDSTOFTILFØRSEL FOR


text:
MOTORER MED STYRET TÆNDING
 4.1. Karburator
 4.1.1. Fabrikat(er): ...
 4.1.2. Type(r): ...
 4.2. Indirekte indsprøjtning: singlepoint- eller multipointindsprøjtning (9)
 4.2.1. Fabrikat(er): ...
 4.2.2. Type(r): ...
 4.3. Direkte indsprøjtning
 4.3.1. Fabrikat(er): ...
 4.3.2. Type(r): ...
 4.4. Brændstoftilførsel [g/h] og luft/brændstof-blandingsforhold ved mærkehastighed og med helt åbent gasspjæld
 4.5. Elektronisk motorstyreenhed
 4.5.1. Fabrikat(er): ...
 4.5.2. Type: ...
 4.5.3. Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen:. ...
 4.5.4. Yderligere dokumentation: ...
 5. VENTILINDSTILLING
 5.1. Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkt, eller tilsvarende data: ...
 5.2. Reference- og/eller indstillingsområder (9): ...
 5.3. System til variabel ventilindstilling (hvis til stede og hvor: indsugning og/eller udstødning (9):
 5.3.1. Type: kontinuert eller on/off (9)
 5.3.2. kamvinkel ved faseskift: ...
 6. PORTKONFIGURATION
 6.1. Placering, størrelse og antal: ...
 7. TÆNDINGSSYSTEM
 7.1. Tændspole
 7.1.1. Fabrikat(er): ...
 7.1.2. Type(r): ...
 7.1.3. Antal
 7.2. Tændrør
 7.2.1. Fabrikat(er):...
 7.2.2. Type(r): ...
 7.3. Tændmagnet
 7.3.1. Fabrikat(er): ...
 7.3.2. Type(r):...
 7.4. Tændingsindstilling
 7.4.1. Statisk fortænding i forhold til stemplets topdødpunkt [krumtappens drejning i grader]: ...
 7.4.2. Evt. fortændingskurve: ...
 (1) Fuldstændige detaljer er angivet i bilag 1 — tillæg 1.
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Denne værdi skal afrundes til den nærmeste tiendedel af en millimeter.
 (4) Denne værdi skal udregnes med π = 3,1416 og afrundes til den nærmeste cm3.
 (5) Angiv tolerancen.
 (6) Fuldstændige detaljer er angivet i bilag 1 — tillæg 1.
 (7) Det ikke gældende overstreges.
 (8) Denne værdi skal afrundes til den nærmeste tiendedel af en millimeter.
 (9) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 2
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 3
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKERNE
 MODEL A
 (se punkt 4.4 i dette regulativ)
 MODEL B
 (se punkt 4.5 i dette regulativ)
 (1) Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.
 BILAG 4
 Metode til måling af forbrændingsmotorens nettoeffekt
 1. Disse bestemmelser finder anvendelser på metoden for fastsættelse af effektkurven ved fuld belastning af en forbrændingsmotor, der kører med vekslende hastighed som en funktion af motorhastighed og mærkefart og mærkenettoeffekt for en forbrændingsmotor med konstant hastighed.
 2. PRØVNINGSBETINGELSER
 2.1. Motoren skal være tilkørt i henhold til fabrikantens anvisninger.
 2.2. Hvis effektmåling kun kan udføres på en motor udstyret med gearkasse, skal der tages højde for gearkassens virkningsgrad.
 2.3. Tilbehør og udstyr
 2.3.1. Tilbehør og udstyr, der skal monteres
 Under prøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant tilbehør (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den pågældende anvendelse.
 2.3.2. Tilbehør og udstyr, der skal afmonteres
 Visse former for tilbehør, hvis definition er knyttet til maskinens drift, og som kan monteres på motoren, afmonteres før prøvningen. Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:
 i)
 luftkompressor til bremser
 ii)
 pumpe til servostyring
 iii)
 pumpe til affjedringssystem
 iv)
 luftbehandlingsanlæg.
 For tilbehør, som ikke kan afmonteres, kan den optagne tomgangseffekt bestemmes og lægges til den målte motoreffekt (jf. bemærkning h til tabel 1). Udgør denne værdi mere end 3 % af den maksimale effekt ved prøvningshastigheden, kan den efterprøves


text:
af prøvningsmyndigheden.
 Tabel 1
 Tilbehør og udstyr, der skal monteres ved prøvning til bestemmelse af motoreffekt
 Nr.
 Tilbehør og udstyr
 Monteres ved emissionsprøvning
 1
 Indsugningssystem
 Indsugningsmanifold
 Ja, standardudstyr.
 System til kontrol med emission fra krumtaphus
 Ja, standardudstyr.
 Kontrolanordninger for dobbelt indsugningsmanifold
 Ja, standardudstyr.
 Luftmængdemåler
 Ja, standardudstyr.
 Luftindsugningskanal
 Ja (1)
 Luftfilter
 Ja (1)
 Indsugningslyddæmper
 Ja (1)
 Hastighedsbegrænser
 Ja (1)
 2
 Forvarmning af indsugningsmanifold
 Ja, standardudstyr. Stilles om muligt i gunstigste position.
 3
 Udstødningssystem
 Udstødningsrenser
 Ja, standardudstyr.
 Udstødningsmanifold
 Ja, standardudstyr.
 Tilslutningsrør
 Ja (2)
 Lydpotte
 Ja (2)
 Udstødningsrør
 Ja (2)
 Udstødningsbremse
 Nej. (3)
 Tryklader
 Ja, standardudstyr.
 4
 Brændstoftilførselspumpe
 Ja, standardudstyr. (4)
 5
 Karbureringsudstyr
 Karburator
 Ja, standardudstyr.
 Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv.
 Ja, standardudstyr.
 Udstyr til gasmotorer
 Trykbegrænser
 Ja, standardudstyr.
 Fordamper
 Ja, standardudstyr.
 Blander
 Ja, standardudstyr.
 6
 Brændstofindsprøjtning (benzin og diesel)
 Forfilter
 Ja, standardudstyr eller prøvebænkudstyr.
 Filter
 Ja, standardudstyr eller prøvebænkudstyr.
 Pumpe
 Ja, standardudstyr.
 Højtryksrør
 Ja, standardudstyr.
 Injektor
 Ja, standardudstyr.
 Luftindsugningsventil
 Ja, standardudstyr. (5)
 Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv.
 Ja, standardudstyr.
 Regulator/styresystem
 Ja, standardudstyr.
 Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser
 Ja, standardudstyr.
 7
 Væskekøling
 Køler
 Nej.
 Ventilator
 Nej.
 Ventilatorskærm
 Nej.
 Vandpumpe
 Ja, standardudstyr. (6)
 Termostat
 Ja, standardudstyr. (7)
 8
 Luftkøling
 Ventilatorskærm
 Nej. (8)
 Ventilator eller blæser
 Nej. (8)
 Temperaturreguleringsenhed
 Nej.
 9
 Elektrisk anlæg
 Generator
 Ja, standardudstyr. (9)
 Tændingsfordelersystem
 Ja, standardudstyr.
 Tændspole(r)
 Ja, standardudstyr.
 Kabler
 Ja, standardudstyr.
 Tændrør
 Ja, standardudstyr.
 Elektronisk motorstyring med bankeføler/tilbagestilling af tænding
 Ja, standardudstyr.
 10
 Trykladeudstyr
 Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningen
 Ja, standardudstyr.
 Ladeluftkøler
 Ja, standardudstyr eller prøvebænkudstyr. (8), (10)
 Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet)
 Nej. (8)
 Kontrolsystem for kølemiddelgennemstrømning
 Ja, standardudstyr.
 11
 Hjælpeventilator til prøvebænk
 Ja, om nødvendigt.
 12
 Enhed til forureningsbegrænsning
 Ja, standardudstyr. (11)
 13
 Startudstyr
 Prøvebænkudstyr. (12)
 14
 Smøreoliepumpe
 Ja, standardudstyr.
 2.4. Indstillinger
 Indstillingerne under prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekten er angivet i tabel 2.
 Tabel 2
 Indstillinger
 1.
 Indstilling af karburator(er), fordamper/trykregulator
 Indstilling i henhold til fabrikantens specifikationer og anvendt uden yderligere ændring, hvad angår den særlige anvendelse.
 2.
 Indstilling af indsprøjtningspumpens gennemstrømningsmængde
 3.
 Tændings- eller indsprøjtningsindstilling (indstillingskurve)
 4.
 Indstilling af regulator
 5.
 Emissionsbegrænsende anordninger
 6.
 Ladetrykregulering
 3. DATA, DER SKAL REGISTRERES
 3.1.
 Data, der skal registreres, er anført i punkt 4 i tillægget til dette bilag. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Forbrændingskamrene kan indeholde afsætninger, men i begrænset omfang. Prøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur, skal vælges så tæt som muligt på standardbetingelserne (se punkt 5.2 i dette bilag) for at nedsætte korrektionsfaktoren.
 3.2.
 Temperaturen af motorens indsugningsluft skal måles i indsugningskanalerne. Målingen af indsugningsvakuummet skal udføres i samme punkt. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod forstøvet brændstof og strålevarme og placeres direkte i luftstrømmen. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner til at give en repræsentativ gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.
 3.3.
 Indsugningsvakuummet skal måles neden for indløbskanaler, luftfilter, indsugningslyddæmper og hastighedsbegrænser (hvis monteret).
 3.4.
 Det absolutte tryk ved indgangen til motoren neden for kompressoren og varmeveksleren (hvis monteret) skal måles i indsugningsmanifolden og i ethvert andet punkt, hvor trykket skal måles for at beregne korrektionsfaktorer.
 3.5.
 Udstødningsmodtrykket skal måles i et punkt mindst tre rørdiametre


text:
neden for udstødningsmanifoldens(-enes) flange(r) og nedenfor ved turboladeren(-erne) (hvis monteret). Placeringen skal specificeres.
 3.6.
 Der må ikke foretages målinger, før omdrejningsmoment, hastighed og temperaturer har været i det væsentlige konstante i mindst 1 minut.
 3.7.
 Motorhastigheden i en prøvning eller måling må ikke afvige fra den valgte hastighed med mere end ± 1 % eller ± 10 min, idet den største værdi er gældende.
 3.8.
 Målingerne af bremsebelastning, brændstofforbrug og temperatur af indsugningsluften skal foretages samtidig, og som resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserende, på hinanden følgende målinger; der ikke afviger med mere end 2 % for så vidt angår bremsebelastningen.
 3.9.
 Kølervæskens temperatur ved udløbet fra motoren skal holdes på den af fabrikanten foreskrevne værdi.
 Hvis intet er angivet, skal temperaturen være 353 K ± 5 K. For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet målepunkt holdes inden for + 0/– 20 K af den af fabrikanten angivne maksimale værdi ved referencebetingelserne.
 3.10.
 For motorer med kompressionstænding skal brændstoftemperaturen måles ved indgangen til brændstofindsprøjtningspumpen og holdes inden for 306-316 K (33-43 °C); for motorer med styret tænding skal brændstoftemperaturen måles så tæt som muligt på indgangen til karburatoren eller indsprøjtningsventilarrangementet og holdes inden for 293–303 K (20-30 °C).
 3.11.
 Temperaturen af smøremidlet, målt i oliepumpen eller ved afgangen fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af motorfabrikanten fastsatte grænser.
 3.12.
 Der kan anvendes et ekstra reguleringssystem, hvis dette er nødvendigt for at holde temperaturen inden for de i punkt 3.9, 3.10 og 3.11 ovenfor angivne grænser.
 4. MÅLENØJAGTIGHED
 4.1.
 Drejningsmoment: ± 1 % af det målte drejningsmoment. Systemet til måling af drejningsmomentet skal være kalibreret, således at der tages højde for friktionstab. Tilladt unøjagtighed i nederste halvdel af måleskalaen på dynamometerbænken: ± 2 % af det målte drejningsmoment.
 4.2.
 Motorhastighed: 0,5 % af den målte hastighed.
 4.3.
 Brændstofforbrug: ± 1 % af det målte forbrug.
 4.4.
 Brændstoftemperatur: ± 2 K.
 4.5.
 Indsugningsluftens temperatur: ± 2 K.
 4.6.
 Barometertryk: ± 100 Pa.
 4.7.
 Vakuum i indsugningssystemet: ± 50 Pa.
 4.8.
 Modtryk i udstødningssystemet: ± 200 Pa.
 5. EFFEKTKORREKTIONSFAKTORER
 5.1. Definition
 Effektkorrektionsfaktoren er den koefficient, hvormed motoreffekten bestemmes ved de i punkt 5.2 nedenfor specificerede atmosfæriske referencebetingelser.
 Po = α P
 hvor:
 Po
 er den korrigerede effekt (dvs. effekt under atmosfæriske referencebetingelser)
 α
 er korrektionsfaktoren (αa eller αd)
 P
 er den målte effekt (prøvningseffekt)
 5.2. Atmosfæriske referencebetingelser
 5.2.1. Temperatur (To): 298 K (25 °C)
 5.2.2. Tørt tryk (Pso): 99 kPa
 Det tørre atmosfæriske tryk er baseret på et samlet barometertryk på 100 kPa og et vanddamptryk på 1 kPa.
 5.3. Atmosfæriske betingelser under prøvningen
 De atmosfæriske betingelser under prøvningen skal være følgende:
 5.3.1. Temperatur (T)
 For motorer med styret tænding
 :
 288 K ≤ T ≤ 308 K
 For motorer med kompressionstænding
 :
 283 K ≤ T ≤ 313 K
 5.3.2. Tryk (ps)
 90 kPa < ps < 110 kPa
 5.4. Bestemmelse af korrektionsfaktorer αa og αd
 (13)
 5.4.1. Motorer med styret tænding (naturlig indsugning eller trykladning)
 Korrektionsfaktoren αa fås ved anvendelse af følgende formel:
 hvor:
 ps


text:
det samlede tørre atmosfæretryk i kilopascal (kPa); dvs. det samlede barometertryk minus vanddamptryk
 T
 den absolutte temperatur i kelvin (K) for motorens indsugningsluft.
 Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
 En prøve er kun gyldig, hvis det for korrektionsfaktoren gælder, at:
 0,96 ≤ αa ≤ 1,06
 Hvis disse grænser overskrides, skal den korrigerede målte værdi og prøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje angives i prøvningsrapporten.
 5.4.2. Motorer med kompressionstænding — faktor αd
 Korrektionsfaktoren (αd) for motorer med kompressionstænding ved konstant brændstofgennemstrømningshastighed fås ved anvendelse af følgende formel:
 αd = (fa)fm
 hvor:
 fa
 er den atmosfæriske faktor
 fm
 er karakteristikparametret for hver motortype og indstilling.
 5.4.2.1. Atmosfærisk faktor fa
 Denne faktor angiver de omgivende forholds (tryk, temperatur og luftfugtighed) indvirkning på motorens indsugningsluft. Formlen for den atmosfæriske faktor er forskellig fra motortype til motortype.
 5.4.2.1.1. Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning
 5.4.2.1.2. Turboladede motorer med eller uden ladeluftkøling
 5.4.2.2. Motorfaktor fm
 fm er en funktion af qc (korrigeret brændstofforbrug) som følger:
 fm = 0,036 qc – 1,14
 og
 qc = q/r
 hvor:
 q
 er brændstofforbruget i milligram pr. arbejdsgang pr. liter samlet cylindervolumen (mg/(l.arbejdsgang))
 r
 er trykforholdet mellem kompressorudgang og kompressorindsugning (r = 1 for motorer med naturlig indsugning).
 Denne formel er gyldig for en qc-værdi, der ligger mellem 37,2 mg/(l.arbejdsgang) og 65 mg/(l.arbejdsgang).
 Ved qc-værdier under 37,2 mg/(l.arbejdsgang) vil fm blive sat til en konstant værdi af 0,2 (fm = 0,2).
 Ved qc-værdier over 65 mg/(l.arbejdsgang) vil fm blive sat til en konstant værdi af 1,2 (fm = 1,2) (se figuren):
 5.4.2.3. Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
 En prøvning er kun gyldig, hvis det for korrektionsfaktoren αa gælder, at:
 0,93 ≤ αa ≤ 1,07
 Hvis disse grænser overskrides, skal den korrigerede målte værdi og prøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje angives i prøvningsrapporten.
 (1) Det komplette indsugningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 i)
 når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten
 ii)
 i tilfælde af motorer med gnisttænding og naturlig indsugning
 iii)
 når fabrikanten kræver det.
 I andre tilfælde kan et ækvivalent system anvendes, og det skal konstateres, at indsugningstrykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi for et rent luftfilter.
 (2) Det komplette udstødningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 i)
 når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten
 ii)
 i tilfælde af motorer med gnisttænding og naturlig indsugning
 iii)
 når fabrikanten kræver det.
 I andre tilfælde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ikke afviger mere end 1 000 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi.
 (3) Har motoren udstødningsbremse, skal gasspjældet være fastgjort i helt åben stilling.
 (4) Brændstoftilførselstrykket kan om nødvendigt justeres, så det reproducerer det tryk, der forefindes i motorkonfigurationen (navnlig når der anvendes et »brændstofretursystem«).
 (5) Luftindtagsventilen er styreventil for indsprøjtningspumpens pneumatiske regulator. Regulatoren eller indsprøjtningssystemet kan indeholde andre elementer, som kan påvirke mængden af indsprøjtet brændstof.
 (6) Cirkulation af kølevæske må kun ske ved hjælp af motorens vandpumpe. Kølingen kan ske gennem et ydre kredsløb,


text:
under forudsætning af at dette kredsløbs tryktab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er de samme som i motorens kølesystem.
 (7) Termostaten kan fastgøres i helt åben stilling.
 (8) Når der monteres kølerventilator eller blæser med henblik på prøvningen, skal den optagne effekt tillægges resultatet bortset fra motorer, hvor sådant udstyr er integreret i motoren (som for luftkølede motorer med ventilatoren monteret direkte på krumtapakslen). Effekten af ventilator eller blæser bestemmes ved de hastigheder, som anvendes ved prøvningerne, enten ved beregning ud fra standardspecifikationerne eller gennem praktiske prøvninger.
 (9) Generatorens minimumseffekt: generatoren skal give den netop nødvendige elektriske effekt til drift af det tilbehør, som er nødvendigt for motorens funktion. Hvis det er nødvendigt at tilslutte et batteri, skal dette være i god stand og fuldstændigt ladet.
 (10) Motorer med ladeluftkøling skal afprøves med ladeluftkøling, hvad enten de er væske- eller luftkølede, men et prøvebænksystem kan efter motorfabrikantens ønske erstatte luftkøleren. I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given hastighed foretages med det maksimale trykfald og det minimale temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren i prøvebænksystemet som angivet af fabrikanten.
 (11) Dette kan f.eks. omfatte udstødningsgasrecirkultationssystem (EGR-system), katalysator, varmereaktor, sekundært lufttilførselssystem og system til modvirkning af brændstoffordampning.
 (12) Effekten til elektriske og andre startsystemer skal leveres fra prøvebænken.
 (13) Prøvningerne kan udføres i luftkonditionerede prøverum, hvor de atmosfæriske betingelser kan reguleres.
 Når det drejer sig om motorer med automatisk styring af lufttemperaturen, og dersom denne anordning er således indrettet, at der ved fuld belastning ved 25 °C ikke tilføres opvarmet luft, skal prøvningen udføres med anordningen helt lukket. Hvis derimod anordningen stadig er i funktion ved 25 °C, skal prøvningen udføres med anordningen i normal funktion, og eksponenten for temperaturangivelsen i korrektionsfaktoren skal sættes til nul (dvs. ingen temperaturkorrektion).
 TILLÆG
 RESULTATER AF PRØVNINGER TIL MÅLING AF NETTOMOTOREFFEKT
 Dette skema skal udfyldes af det laboratorium, der foretager prøvningen.
 1. PRØVNINGSBETINGELSER
 1.1.
 Placering af målepunkt for registrering af udstødningsmodtryk
 1.2.
 Placering af målepunkt for registrering af indsugningsvakuum
 1.3.
 Specifikationer for dynamometeret
 1.3.1.
 Fabrikat: ... Model: ...
 1.3.2.
 Type: ...
 2. BRÆNDSTOF
 2.1.
 For motorer med styret tænding og flydende brændstof
 2.1.1.
 Fabrikat: ...
 2.1.2.
 Specifikation: ...
 2.1.3.
 Antibankemiddel (bly osv.): ...
 2.1.3.1.
 Type: ...
 2.1.3.2.
 Indhold: ... mg/l
 2.1.4.
 RON-oktantal: ... (ASTM D 26 99-70)
 2.1.4.1.
 Specifik massefylde: ... g/cm3 ved 288 K
 2.1.4.2.
 Nedre brændværdi: ...kJ/kg
 2.2.
 For motorer med styret tænding med gasbrændstof
 2.2.1.
 Fabrikat: ...
 2.2.2.
 Specifikation: ...
 2.2.3.
 Oplagringstryk: ... bar
 2.2.4.
 Anvendelsestryk: ... bar
 2.2.5.
 Nedre brændværdi: ...kJ/kg
 2.3.
 For motorer med kompressionstænding med gasbrændstoffer
 2.3.1.
 Tilførselssystem: gas
 2.3.2.
 Specifikation af den anvendte gas: ...
 2.3.3.
 Brændstof: forholdet olie/gas: ...
 2.3.4.
 Nedre brændværdi: ...
 2.4.
 For motorer med kompressionstænding med flydende brændstof
 2.4.1.
 Fabrikat: ...
 2.4.2.
 Specifikation af det anvendte brændstof: ...
 2.4.3.
 Cetantal (ASTM D 976-71): ...
 2.4.4.
 Specifik massefylde: ... g/cm3 ved 288 K
 2.4.5.
 Nedre brændværdi: ...kJ/kg
 3. SMØREMIDDEL
 3.1.
 Fabrikat: ...
 3.2.
 Specifikation: ...
 3.3.
 SAE-viskositet: ...
 Detaljerede resultater af målingerne (1)
 Motorhastighed, min– 1
 Målt drejningsmoment, Nm
 Målt effekt, kW
 Målt brændstoftilførsel,


text:
g/h
 Barometertryk, kPa
 Vandamptryk, kPa
 Indsugningsluftens temperatur, K
 Effekt, som skal lægges til for udstyr og tilbehør ud over tabel 1, kW
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 I alt, kW
 Effektkorrektionsfaktor
 Korrigeret bremseeffekt, kW
 Nettoeffekt, kW
 Nettodrejningsmoment, Nm
 Korrigeret specifikt brændstofforbrug g/(kWh) (2)
 Kølevæsketemperatur ved fraløb, K
 Smøreolietemperatur i målepunkt, K
 Lufttemperatur efter tryklader, K (3)
 Brændstoftemperatur ved indsprøjtningspumpens indgang, K
 Lufttemperatur efter ladeluftkøler, K (3)
 Tryk efter tryklader, kPa
 Tryk efter ladeluftkøler, kPa
 Indsugningsvakuum, Pa
 Udstødningsmodtryk, Pa
 Brændstofmængde, mm3/takt eller arbejdsgang (3)
 (1) Karakteristikkurverne for nettoeffekten og nettodrejningsmomentet tegnes som funktion af motorhastigheden.
 (2) Beregnet med nettoeffekten for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding; i sidstnævnte tilfælde multipliceret med effektkorrektionsfaktoren.
 (3) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 5
 HOVEDSPECIFIKATIONER FOR MOTORFAMILIEN
 1. PARAMETRE, DER BESTEMMER MOTORFAMILIEN
 Motorfamilien kan bestemmes af de grundlæggende konstruktionsparametre, der skal være fælles for motorerne i familien. I visse tilfælde kan parametrene gribe ind i hinanden. Disse virkninger må ligeledes tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til emissioner fra udstødningen indgår i samme motorfamilie.
 For at motorerne kan betragtes som tilhørende samme motorfamilie skal de have følgende grundlæggende parametre til fælles:
 1.1.
 Forbrændingscyklus:
 firetakts
 totakts
 1.2.
 Kølemiddel:
 luft
 vand
 olie
 1.3.
 De enkelte cylindres slagvolumen
 De enkeltes cylindres slagvolumen, inden for 85 % og 100 % af det største slagvolumen i motorfamilien.
 1.4.
 Luftindtagstype
 naturlig indsugning
 trykladning
 1.5.
 Brændstoftype
 diesel
 benzin
 gasbrændstof (NG eller LPG)
 1.6.
 Forbrændingskammerets type/konstruktion
 forkammer
 hvirvelstrømskammer
 kammer med åben strømning
 1.7.
 Ventiler og porte — arrangement, størrelse og antal
 topstykke
 cylindervæg
 krumtaphus
 1.8.
 Brændstofsystem
 1.8.1.
 For motorer med kompressionstænding
 pumpe-ledning-injektor
 in line-pumpe
 fordelerpumpe
 enkeltelement
 enheds-injektor
 1.8.2.
 For motorer med styret tænding
 karburator
 indirekte indsprøjtning
 direkte indsprøjtning
 1.9.
 Forskellige systemer
 udstødningsrecirkulation
 vandindsprøjtning (-emulsion)
 luftindblæsning
 ladeluftkøling
 1.10.
 Efterbehandling af udstødningsgassen
 oxidationskatalysator
 reduktionskatalysator
 termisk reaktor
 partikelopfangning.
 2. VALG AF STAMMOTOR
 2.1.
 I tilfælde af motorer med kompressionstænding udvælges motorfamiliens stammotor primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment.
 Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden. Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder træffe den afgørelse, at motorfamilien bedst kan karakteriseres ved prøvning af endnu en motor. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til prøvning.
 2.2.
 I tilfælde af gnisttændingsmotorer skal stammotoren til motorfamilien primært vælges efter kriteriet brændstoftilførsel (g/h).
 BILAG 6
 KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. GENERELT
 Disse krav harmonerer med prøvningerne af produktionens overensstemmelse i henhold til dette regulativs punkt 6.2.
 2. PRØVNINGSFORSKRIFTER
 Prøvningsmetoder og måleinstrumenter skal være som beskrevet i bilag 4 til dette regulativ.
 3. PRØVEEKSEMPLARER
 3.1. I tilfælde af en motortype
 Der udvælges én motor som prøveeksemplar. Opfylder denne motor ikke forskrifterne i regulativet efter prøvningen i henhold til punkt 5.1 nedenfor, gennemføres der prøvning af endnu to motorer.
 3.2. I tilfælde af motorfamilier
 Meddeles der godkendelse til en motorfamilie, skal der foretages prøvning af produktionens overensstemmelse på ét medlem af


text:
motorfamilien, som ikke er stammotoren. Opfylder denne motor ikke kravene, gennemføres der prøvning af endnu to motorer af samme medlemstype.
 4. MÅLEKRITERIER
 4.1. Nettoeffekt og specifikt brændstofforbrug for forbrændingsmotorer
 Der foretages målinger ved et sådant antal omdrejningshastigheder, at det er muligt at fastlægge kurverne for effekt, drejningsmoment og specifikt brændstofforbrug korrekt mellem den af fabrikanten anbefalede laveste og højeste hastighed som defineret i punkt 2.9 og 2.11 i dette regulativ.
 De værdier, som den tekniske tjeneste har målt på den motor, som er blevet indleveret til prøvning, må ikke afvige mere end ± 5 % i henseende til nettoeffekt (drejningsmoment) og ± 10 % i henseende til specifikt brændstofforbrug i alle målepunkter på kurven med en tolerance på ± 5 % for motorhastighed.
 5. EVALUERING AF RESULTATER
 Hvis tallene for nettoeffekt og brændstofforbrug for den i punkt 3 omhandlede anden og/eller tredje motor ikke opfylder kravene i punkt 4 ovenfor, anses produktionen ikke for at opfylde dette regulativ krav, og bestemmelsen i dette regulativs punkt 7 tages i anvendelse.
 BILAG 7
 TEKNISKE DATA FOR REFERENCEBRÆNDSTOFFER
 1. Tekniske data for LPG-referencebrændstoffer
 Parameter
 Enhed
 Grænseværdier brændstof A
 Grænseværdier brændstof B
 Prøvningsmetode
 Minimum
 Maksimum
 Minimum
 Maksimum
 Motoroktantal
 1
 92,5 (1)
 92,5
 EN 589, bilag B
 Sammensætning:
 C3-indhold
 % vol
 48
 52
 83
 87
 C4-indhold
 % vol
 48
 52
 13
 17
 ISO 7941
 Olefiner
 % vol
 12
 14
 Fordampningsrest
 mg/kg
 50
 50
 NFM 41-015
 Samlet svovlindhold
 ppm masse (1)
 50
 50
 EN 24260
 Hydrogensulfid
 —
 ingen
 ingen
 ISO 8819
 Kobberstrimmel-korrosion
 klasse
 klasse 1
 klasse 1
 ISO 6251 (2)
 Vand ved 0 °C
 fri
 fri
 visuel kontrol
 2. Tekniske data for NG-referencebrændstoffer
 På det europæiske marked sælges to gastyper:
 —
 gas i H-området, hvor referencebrændstofferne GR og G23 ligger højest og lavest
 —
 gas i L-området, hvor referencebrændstofferne G23 og G25 ligger højest og lavest.
 Specifikationerne for referencebrændstofferne GR, G23 og G25 er givet nedenfor:
 Referencebrændstof GR
 Specifikationer
 Enheder
 Basis
 Grænseværdi
 Prøvningsmetode
 Minimum
 Maksimum
 Sammensætning:
 Metan
 87
 84
 89
 Ethan
 13
 11
 15
 Rest (3)
 mol-%
 —
 —
 1
 ISO 6974
 Svovlindhold
 mg/m3
 (4)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 Referencebrændstof G23
 Specifikationer
 Enheder
 Basis
 Grænseværdier
 Prøvningsmetode
 Minimum
 Maksimum
 Sammensætning:
 Metan
 92,5
 91,5
 93,5
 Rest (5)
 mol-%
 —
 —
 1
 ISO 6974
 N2
 7,5
 6,5
 8,5
 Svovlindhold
 mg/m3
 (6)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 Referencebrændstof G25
 Specifikationer
 Enheder
 Basis
 Begrænsninger
 Prøvningsmetode
 Minimum
 Maksimum
 Sammensætning:
 Metan
 86
 84
 88
 Rest (7)
 mol-%
 —
 —
 1
 ISO 6974
 N2
 14
 12
 16
 Svovlindhold
 mg/m3
 (8)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 3. Referencebrændstof for motorer med styret tænding
 Parameter
 Enhed
 Grænseværdier (2)
 Prøvningsmetode
 Offentliggjort
 Minimum
 Maksimum
 Research-oktantal (RON)
 95,0
 —
 EN 25164
 1993
 Motoroktantal (MON)
 85,0
 —
 EN 25163
 1993
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 748
 775
 ISO 3675
 1995
 Reid-damptryk
 kPa
 56,0
 95,0
 EN 12
 1993
 Destillation:
 —
 begyndelseskogepunkt
 °C
 24
 40
 EN-ISO 3405
 1988
 —
 fordampet ved 100 °C
 % v/v
 49,0
 57,0
 EN-ISO 3405
 1988
 —
 fordampet ved 150 °C
 % v/v
 81,0
 87,0
 EN-ISO 3405
 1988
 —
 slutkogepunkt
 °C
 190
 215
 EN-ISO 3405
 1988
 Rest


text:
%
 —
 2
 EN-ISO 3405
 Carbonhydridanalyse:
 —
 olefiner
 % v/v
 —
 10
 ASTM D 1319
 1995
 —
 aromater (4)
 % v/v
 28,0
 40,0
 ASTM D 1319
 1995
 —
 benzen
 % v/v
 —
 1,0
 pr. EN 12177
 1998
 —
 mættede forbindelser
 —
 Rest
 ASTM D 1319
 1995
 Carbon/hydrogen forhold
 rapport
 rapport
 Oxidationsstabilitet (5)
 mn.
 480
 —
 EN-ISO 7536
 1996
 Oxygenindhold (6)
 % m/m
 —
 2,3
 EN 1601
 1997
 Harpiks
 mg/ml
 —
 0,04
 EN-ISO 6246
 1997
 Svovlindhold (7)
 mg/kg
 —
 100
 pr. EN-ISO 14596
 1998
 Kobberkorrosion ved 50 °C
 —
 1
 EN-ISO 2160
 1995
 Blyindhold
 g/l
 —
 0,005
 EN 237
 1996
 Fosforindhold
 g/l
 —
 0,0013
 ASTM D 3231
 1994
 4. Referencebrændstof for motorer med kompressionstænding (1)
 Grænseværdier og enheder (2)
 Prøvningsmetode
 Cetantal (4)
 minimum 45(7) maksimum 50
 ISO 5165
 Massefylde ved 15 °C
 minimum 835 kg/m3 maksimum 845 kg/m3 (10)
 ISO 3675, ASTM D 4052
 Destillation (3) – 95 %-punkt
 maksimum 370 °C
 ISO 3405
 Viskositet ved 40 °C
 minimum 2,5 mm2/s maksimum 3,5 mm2/s
 ISO 3104
 Svovlindhold
 minimum 0,1 % masse (9) maksimum 0,2 % masse (8)
 ISO 8754, EN 24260
 Flammepunkt
 minimum 55 °C
 ISO 2719
 Koldfilterpunkt (CFPP)
 minimum — maksimum + 5 °C
 EN 116
 Kobberkorrosion
 maksimum 1
 ISO 2160
 Kulstofrest efter Conradson (10 % destillationsrest)
 maksimum 0,3 % masse
 ISO 10370
 Askeindhold
 maksimum 0,01 % masse
 ASTM D 482 (12)
 Vandindhold
 maksimum 0,05 % masse
 ASTM D 95, D 1744
 Syretal (stærk syre)
 minimum 0,20 mg KOH/g
 Oxidationsstabilitet (5)
 maksimum 2,5 mg/100 ml
 ASTM D 2274
 Additiver (6)
 Bemærkninger:
 (1)
 Hvis en motors eller et køretøjs termiske virkningsgrad skal beregnes, kan brændstoffets brændværdi beregnes af:
 Specifik energi (brændværdi) (netto)
 MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 - (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x
 hvor:
 d
 =
 er massefylden ved 288 K (15 °C)
 x
 =
 er vandindholdet i massebrøk (%/100)
 y
 =
 er askeindholdet i massebrøk (%/100)
 s
 =
 er svovlindholdet i massebrøk (%/100).
 (2)
 Værdierne i specifikationen er »sande værdier«. Ved fastsættelse af deres grænseværdier er retningslinjerne i ASTMD 3244 om fastlæggelse af grundlaget for bestemmelse af olieprodukters kvalitet blevet anvendt, og ved fastsættelse af en minimumsværdi er der taget udgangspunkt i en minimumsforskel på 2R over nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).
 Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Skulle det blive nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder specifikationen, anvendes ASTM D 3244.
 (3)
 Tallene viser de fordampede mængder (% genvinding + % tab).
 (4)
 Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R.
 I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ASTM 3244 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for


text:
enkeltstående målinger.
 (5)
 Selv om oxidationsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.
 (6)
 Dette brændstof må være baseret på straight-run og krakdestillater af kulbrinter; afsvovling er tilladt. Det må ikke indeholde metaladditiver eller cetanforbedrende additiver.
 (7)
 Lavere værdier er tilladt, i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs cetantal skal angives i rapporten.
 (8)
 Højere værdier er tilladt, i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs svovlindhold skal registreres.
 (9)
 Revurderes løbende på baggrund af markedstendenserne. Når ansøgeren anmoder om en førstegangsgodkendelse af en motor uden efterbehandling af udstødningsgassen, tillades på ansøgerens anmodning et mindste svovlindhold på 0,050 % masseprocent, og den målte partikelkoncentration skal i så fald korrigeres opad til den gennemsnitsværdi, der nominelt er angivet for brændstoffets svovlindhold (0,150 % vægtprocent) efter nedenstående ligning:
 PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF — FSF)]
 hvor:
 PTadj
 =
 justeret PT-værdi (g/kWh)
 PT
 =
 målt vægtet specifik emissionsværdi for partikelemission (g/kWh)
 SFC
 =
 vægtet specifikt brændstofforbrug (g/kWh) beregnet efter nedenstående formel
 NSLF
 =
 gennemsnitligt nominelt svovlindhold i massebrøk (dvs. 0,15 %/100)
 FSF
 =
 brændstoffets svovlindhold i massebrøk (%/100)
 Ligning til beregning af vægtet specifikt brændstofforbrug:
 hvor:
 Pi = Pm,i + PAE,i
 Med henblik på vurdering af produktionens overensstemmelse i henhold til punkt 6 skal forskrifterne opfyldes ved anvendelse af referencebrændstof med et svovlindhold, som ikke afviger fra minimums-/maksimumsniveauet på 0,1/0,2 masseprocent.
 (10)
 Højere værdier er tilladt (op til 855 kg/m3), i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs massefylde skal registreres. Med henblik på vurdering af produktionens overensstemmelse i henhold til punkt 6 skal forskrifterne opfyldes ved anvendelse af referencebrændstof, som ikke afviger fra minimums-/maksimumsniveauet på 835/845 kg/m3.
 (11)
 Alle brændstoffets specifikationer og grænseværdier skal løbende revurderes på baggrund af markedsudviklingen.
 (12)
 Erstattes med EN/ISO 6245 med virkning fra vedtagelsesdatoen.
 (1) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (2) Denne metode giver ikke nødvendigvis nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.
 (3) Inaktive + C2+
 (4) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa).
 (5) Inaktive (forskellig fra N2) +C2 + C2+
 (6) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa).
 (7) Inaktive (forskellig fra N2) +C2 + C2+
 (8) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa).


text:
 Avis juridique important
 |
 31993Y0120(03)
 Memorandum fra Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs Rådgivende Udvalg om EKSF-Traktatens fremtid
 EF-Tidende nr. C 014 af 20/01/1993 s. 0005 - 0007
 MEMORANDUM FRA DET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKABSRAADGIVENDE UDVALGom EKSF-Traktatens fremtid(93/C 14/04)(Enstemmigt vedtaget paa det 302. moede den 20. november 1992)EKSF's Raadgivende Udvalg er bekendt med de vigtigste dokumenter, som de enkelte institutioner har udarbejdet om EKSF-Traktatens fremtid, heriblandt: - Kommissionens meddelelse af 15. marts 1991- de rapporter, der er udarbejdet af Europa-Parlamentets institutionelle udvalg (Rudolf Lusters rapport af 3. december 1991 og David Martins rapport af 18. december 1991) og Europa-Parlamentets beslutninger af 16. januar 1992- de rapporter, der er udarbejdet af Europa-Parlamentets oekonomiudvalg og energiudvalg- den aendring af EKSF-Traktatens artikel 7, der blev vedtaget i februar 1992 af udenrigsministrene under den »lille revision« af EKSF- og Euratom-Traktaterne- Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 1992 om EKSF-Traktatens fremtid og budgetmaessige og finansielle aspekter i forbindelse hermed. EKSF's Raadgivende Udvalg har givet udtryk for sin egen holdning til spoergsmaalet i foelgende dokumenter: - memorandum af 12. november 1990 (1), hvor udvalget navnlig anmodede om: - at EKSF-Traktaten bevares som saerskilt juridisk instrument indtil aar 2002 - at Kommissionen fortsat inddrager EKSF-udvalget i Faellesskabets kul- og staalpolitik og i alle overvejelser vedroerende EKSF-Traktatens fremtid- memorandum af 1. oktober 1991 (2), hvor udvalget har fastlagt en raekke generelle retningslinjer, som Kommissionen anmodes om at foelge ved udarbejdelsen af EKSF-budgettet- beslutning af 2. juni 1992 (3) om en ny politik for Faellesskabets jern- og staalindustri- beslutning af 19. november 1992 (4) om en kulpolitik for det indre marked. Med henblik paa moedet i Raadet (industri) den 24. november 1992 oensker EKSF-udvalget at bekraefte sine tidligere udtalelser og uddybe foelgende punkter: - Kommissionens opgaver- statsstoette- vigtige aktiviteter- reserver og afgift. I. Kommissionens opgaverEKSF-udvalget henviser til, at EF-institutionerne i medfoer af EKSF-Traktaten er blevet paalagt saerlige opgaver paa jern- og staalomraadet, og at de til det formaal har faaet overdraget saerlige befoejelser. I de seneste aar er man beklageligvis gaaet mere og mere bort herfra, og navnlig Kommissionen har vaeret mindre tilboejelig til at goere brug af visse af de saerlige befoejelser, som staar til dens raadighed. Efter udvalgets mening boer Kommissionen ogsaa fremover udfoere de opgaver, den er blevet paalagt i medfoer af EKSF-Traktaten, heriblandt navnlig: indadtil: - at gennemfoere regelmaessige og dybtgaaende undersoegelser af markeds- og prisudviklingen i samarbejde med EF-virksomheder, arbejdstagere, forbrugere og forhandlere og deres organisationer (EKSF-Traktatens artikel 46)- med jaevne mellemrum at opstille programmer med produktionsprognoser for de forskellige kategorier af produkter (artikel 46)- at indhente noejagtige statistiske data og oplysninger om investeringsprojekter (artikel 47 og 54)- at tilskynde til virksomhedssammenlaegninger og andre former for samarbejde (artikel 66 og 65) og at traeffe de fornoedne foranstaltninger til at afhjaelpe de sociale problemer i forbindelse hermedog udadtil: - at sikre sig de fornoedne menneskelige og lovgivningsmaessige ressourcer for at ivaerksaette antidumping-og antisubventionsprocedurerne saa effektivt som muligt (artikel 74)- at ivaerksaette de beskyttelsesbestemmelser, der indgaar i associeringsaftalerne, saa snart betingelserne herfor er opfyldt- at ivaerksaette en


text: fast og permanent ordning, der kan hindre, at indfoerslen af varer fra tredjelande (uanset om disse lande er associeret EKSF) skaber uligevaegt paa EF-markedet og saenker prisniveauet. II. StatsstoetteEKSF-udvalget understreger, at det generelle forbud mod statsstoette, der fastsaettes i EKSF-Traktatens artikel 4, litra c), boer opretholdes for staalindustrien, dog med de undtagelser, der praeciseres i den gaeldende stoettekodeks. Saafremt det skoennes noedvendigt at fravige disse regler, er det vigtigt, at der baseret paa markedsbehovene samtidig foretages en nedskaering af produktionen og ikke blot af produktionskapaciteten. Af hensyn til forsyningssikkerheden og for at tilgodese de sociale og regionale behov er det vigtigt, at der fortsat kan ydes stoette til kulindustrien. Udvalget mener desuden, at de nationale myndigheder skal vaere ansvarlige for forsyningssikkerheden, indtil der er fastlagt en EF-energipolitik. III. Vigtige aktiviteterEKSF-udvalget anser det for noedvendigt, at foelgende aktiviteter, der er fastsat i EKSF-Traktatens artikel 56 og 55, viderefoeres: - aktiviteter paa det sociale omraade (stoette til ledigblevne arbejdstagere, stoette til omskoling og ivaerksaettelse af nye aktiviteter, jf. artikel 56)- aktiviteter inden for teknisk, oekonomisk og social forskning (artikel 55) samt miljoebeskyttelse. Udvalget anser det for rimeligt, at der fremover ydes EF-stoette til grundlaeggende forskningsprogrammer inden for kul- og staalindustrien. Udvalget understreger endvidere, at den sociale forskning i kraft af den dialog, der herved er etableret mellem arbejdsmarkedets parter, har bevist sin effektivitet, hvilket bl.a. har givet sig udtryk i et maerkbart fald i antallet af arbejdsulykker og erhvervsbetingede sygdomme og en generel forbedring af forholdene paa arbejdspladserne. I betragtning af de opnaaede resultater maa det siges at vaere en nyttig foranstaltning, som ogsaa er forbundet med oekonomiske fordele. IV. Reserver og afgiftEKSF-udvalget henviser til foelgende generelle retningslinjer, som Kommissionen boer foelge ved opstillingen af EKSF-budgettet (jf. udvalgets memorandum af 1. oktober 1991): - gradvis nedsaettelse af afgiften- gradvis anvendelse af EKSF-reserverne- foretagelse af en prioritering af udgifterne paa EKSF-budgettet, saa det sikres, at de sociale foranstaltninger, der stadig er noedvendige, gennemfoeres, og at der afsaettes de noedvendige midler til forskning og udvikling- en mere realistisk vurdering af de reelle udgiftsbehov- overfoersel af EKSF's laane- og udlaansaktiviteter til Den Europaeiske Investeringsbank (EIB). Disse principper staar stadig ved magt, og EKSF-udvalget oensker i den forbindelse at praecisere foelgende: - De nuvaerende oekonomiske og finansielle forhold i kul- og staalindustrien understreger behovet for en gradvis saenkning af afgiftssatsen. - Hvad angaar reserverne understreger udvalget endnu en gang, at disse fortrinsvis boer anvendes til gavn for virksomhederne og arbejdstagerne, som siden 1952 har leveret stoersteparten af de midler, der har gjort det muligt at oprette disse reserver. Det skoennes ikke at vaere noedvendigt at opretholde en garantifond af den nuvaerende stoerrelse, eftersom medlemsstaterne i realiteten, uanset om de er juridisk forpligtet hertil, garanterer for EKSF-laan, og en vaesentlig del af de laan, der ydes til virksomheder uden for EKSF (og forvaltningen heraf) skulle allerede paa nuvaerende tidspunkt kunne overfoeres til EIB. Det drejer sig om foelgende laan: - laan til investeringer, »der bidrager til at lette afsaetningen af EKSF-produkter« (Traktatens artikel 54, stk. 2)- laan


text: til »programmer med henblik paa at skabe nye virkeomraader« (Traktatens artikel 56, stk. 1, litra b) og stk. 2, litra a)). De frigjorte midler boer fortrinsvis anvendes til strukturomlaegningsprocessen og til at mindske de sociale omkostninger, der er forbundet hermed. Det kan ske direkte over EKSF-budgettet, via en eller flere kul- og staalfonde oprettet til dette formaal eller paa anden vis (jf. EKSF-Traktatens artikel 53, litra b)). De paagaeldende fonde vil desuden kunne anvendes til delvis finansiering af forsknings- og udviklingsprogrammer i de to sektorer. EKSF-udvalget henstiller, at de naevnte aspekter laegges til grund ved indarbejdelsen af bestemmelserne for kul-og staalindustrien i den nye faelles traktat, hvilket formentlig ikke vil ske inden aar 2002. Det understreges, at det i betragtning af de alvorlige strukturomlaegningsproblemer, der stadig findes i kul- og staaldistrikterne, vil vaere noedvendigt at viderefoere de sociale foranstaltninger, der er fastlagt i EKSF-Traktatens artikel 56 til fordel for arbejdstagerne i disse industrier. EKSF-reserverne vil saaledes kunne anvendes til at oprette kul- og staalfonde. Fondene, hvis formaal skal praeciseres naermere, skal udformes efter de gaeldende regler og afpasses efter nye behov i overensstemmelse med maalsaetningerne for EKSF. Udvalget mener med henvisning til kulindustriens vigtige bidrag til at sikre energiforsyningen, at der fortsat boer vaere mulighed for at yde saerlig stoette til Faellesskabets kulindustri. EKSF-udvalget, der blev oprettet i medfoer af EKSF-Traktatens artikel 7, 18 og 19, og de oevrige saerlige udvalg, navnlig paa forskningsomraadet, har vist sig som effektive og demokratiske samraadsorganer i forbindelse med fastlaeggelsen af kul- og staalpolitikken. Disse udvalg boer bevares i den faelles traktat, og deres ansvarsomraade boer udvides til ogsaa at omfatte energisektoren. (1) EFT nr. C 302 af 1. 12. 1990, s. 3. (2) EFT nr. C 291 af 8. 11. 1991, s. 2. (3) EFT nr. C 161 af 27. 6. 1992, s. 3. (4) Se side 2 i denne Tidende.


text:
 23.6.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 161/27
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 11/2005
 den 8. februar 2005
 om ændring af bilag VI (social sikring) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag VI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 169/2004 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 3. december 2004 (1).
 (2)
 Afgørelse nr. 197 af 23. marts 2004 om overgangsperioder i forbindelse med indførelsen af det europæiske sygesikringskort i overensstemmelse med artikel 5 i afgørelse nr. 191 (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Afgørelse nr. 198 af 23. marts 2004 om udskiftning og ophævelse af de blanketter, der skal benyttes ved anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 (E 110, E 111, E 111 B, E 113, E 114, E 119, E 128 og E 128 B) (3) bør indarbejdes i aftalen -
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 3.72 (afgørelse nr. 196) i bilag VI til aftalen:
 »3.73.
 32004 D 0777: Afgørelse nr. 197 af 23. marts 2004 om overgangsperioder i forbindelse med indførelsen af det europæiske sygesikringskort i overensstemmelse med artikel 5 i afgørelse nr. 191 (EUT L 343 af 19.11.2004, s. 28).
 3.74.
 32004 D 0562: Afgørelse nr. 198 af 23. marts 2004 om udskiftning og ophævelse af de blanketter, der skal benyttes ved anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 og (EØF) nr. 574/72 (E 110, E 111, E 111 B, E 113, E 114, E 119, E 128 og E 128 B) (EUT L 259 af 5.8.2004, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og norske udgave af afgørelse nr. 197 og 198, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 9. februar 2005, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2005.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Formand
 Richard WRIGHT
 (1) EUT L 133 af 26.5.2005, s. 17.
 (2) EUT L 343 af 19.11.2004, s. 28.
 (3) EUT L 259 af 5.8.2004, s. 1.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 22000A0105(01)
 Aftalememorandum mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Arabiske Republik Egypten om handel med tekstilvarer - Godkendte protokollater
 EF-Tidende nr. L 002 af 05/01/2000 s. 0069 - 0077
 AFTALEMEMORANDUMmellem Det Europæiske Fællesskab og Den Arabiske Republik Egypten om handel med tekstilvarerDet Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt "Fællesskabet", og Den Arabiske Republik Egypten nåede den ... december 1999 til enighed om, at den gældende ordning for administrativt samarbejde vedrørende tekstilvarer, som udfærdigedes og paraferedes som et aftalememorandum i Genève den 26. november 1993, senest ændret ved brevveksling af 6. november 1997, bør forlænges med en periode på to år.Begge parter bekræfter, at de er rede til at søge acceptable løsninger på alle problemer, der måtte opstå, og således undgå at indføre foranstaltninger, som ville kunne være til skade for begge parters interesser.Med dette ønske om samarbejde er parterne enige om, at samhandelen med tekstilvarer mellem Fællesskabet og Den Arabiske Republik Egypten skal finde sted på grundlag af følgende bestemmelser:1. Fællesskabet forpligter sig til ikke at anvende de beskyttelsesforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 34 i samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og Den Arabiske Republik Egypten, så længe indførslen af de varer, der er anført i bilag I, ikke overstiger de mængder, som er anført i samme bilag.2. Den ordning for administrativt samarbejde, der opnåedes enighed om under drøftelserne, og som er anført i bilag II, skal gælde for de varer, der er omfattet af dette aftalememorandum.3. Fællesskabet forpligter sig til ikke at afskrive varer, der indføres med henblik på aktiv forædling eller genudførsel, på de aftalte importlofter.4. De egyptiske myndigheder forpligter sig til at tilrettelægge deres udførsel af de varer, der er anført i bilag I, på en sådan måde, at de aftalte lofter, som er anført i samme bilag, ikke overskrides.5. Parterne samarbejder for at hindre pludselige og skadelige ændringer i det traditionelle samhandelsmønster, som følger af en regional koncentration af direkte indførsel til Fællesskabet.6. Egypten bestræber sig for at sikre, at visse regioner i Fællesskabet, som traditionelt har fået tildelt forholdsvis små kvoter af fællesskabskontingenterne, ikke unddrages varer, som indgår i nævnte regioners forarbejdningsindustri.7. De egyptiske myndigheder kan i deres eksportstyring gøre brug af de fleksibilitetsbestemmelser, der er fastlagt i bilag III.8. Parterne samarbejder til fulde for at hindre, efterforske og tage alle passende retlige og/eller administrative skridt mod omgåelse af bestemmelserne i dette aftalememorandum.9. På anmodning af en af parterne kan der afholdes konsultationer for at drøfte særlige problemer i tilknytning til dette aftalememorandum. Sådanne konsultationer afholdes inden for højst ti arbejdsdage, efter at en af parterne har fremsat anmodning herom.10. Denne ordning træder i kraft den 1. januar 2000 og er gyldig indtil den 31. december 2001.Undertegnet i ..., den ...For Den Arabiske Republik EgyptenFor Det Europæiske FællesskabBILAG I>TABELPOSITION>BILAG IIADMINISTRATIVT SAMARBEJDEFællesskabet og Den Arabiske Republik Egypten anvender følgende ordning for administrativt samarbejde i deres samhandel med tekstilvarer:1. De egyptiske myndigheder (Cotton Textile Consolidation Fund) udsteder et eksportdokument for hver forsendelse af de varer, der er anført i bilag I til aftalememorandummet. Eksportdokumentet skal


text: svare til den model, der er vist i bilag IV.a) For de varer, for hvilke der er aftalt lofter, og som skal overgå til fri omsætning i Fællesskabet, udstedes der kun eksportlicenser indtil de aftalte fællesskabslofter er nået. Det skal på hver licens især attesteres, at den pågældende mængde er blevet afskrevet på det loft, der er fastsat for den pågældende kategori. For varer, for hvilke der ikke er aftalt et loft, udstedes der eksportlicenser uden begrænsninger, men der føres regnskab med de mængder, for hvilke der er udstedt licens.Annulleres et eksportdokument, underretter de egyptiske myndigheder omgående Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber herom med angivelse af alle nødvendige oplysninger for at hindre, at den pågældende mængde afskrives på det dertil svarende loft.b) Den faktiske afsendelsesdato er afgørende for det kontingentår, i hvilket varerne skal afskrives. Med henblik herpå anses datoen på konnossement, luftfragtbrev eller et tilsvarende dokument for at være et tilstrækkeligt bevis.2. Myndighederne i medlemsstaterne udsteder automatisk importdokumenter eller -bevillinger inden for fem arbejdsdage efter modtagelse af anmodning herom, forudsat at anmodningen er ledsaget af det eksportdokument, der er nævnt i punkt 1.3. For at effektivisere denne samarbejdsordning:- udveksler parterne statistikker over den faktiske indførsel og udførsel samt over de import- og eksportdokumenter, der udstedes inden for hvert kalenderår,- desuden udveksler parterne kumulative statistikker kvartalsvis. Disse data meddeles den anden part inden udgangen af den tredje måned, der følger efter hvert kvartal.4. Tariferingen af de varer, der er anført i bilag I, finder sted på grundlag af Fællesskabets told- og statistiknomenklatur, i det følgende benævnt "den kombinerede nomenklatur" eller i forkortet form "KN", og eventuelle ændringer heraf.Afgørelser om tariferingen af varer eller ændringer af den kombinerede nomenklatur (KN) vedrørende de pågældende varekategorier må ikke medføre en nedsættelse af de aftalte lofter.BILAG IIIFLEKSIBILITETFølgende fleksibilitetsregler gælder:1. De egyptiske myndigheder kan overføre uudnyttede mængder fra det foregående år med højst 10 % af loftet for det indeværende år.2. Forlods udnyttelse af aftalte lofter for det følgende år kan finde sted med højst 10 % af loftet for det indeværende år.3. Overførsel mellem kategori 1 og kategori 2 kan finde sted med indtil 7,5 % af det tal, der oprindeligt aftaltes for den kategori, hvortil overførsel finder sted.BILAG IV>PIC FILE= "L_2000002DA.007502.EPS">Godkendt protokollatHvad angår spørgsmålet om forvaltningen af de mængder, under hvilke Fællesskabet forpligter sig til ikke at anvende de beskyttelsesforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 34 i samarbejdsaftalen, gør Den Arabiske Republik Egypten det klart, at den har til hensigt at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den egyptiske udførsel af de varer, der er anført i bilag I, ikke overstiger de aftalte fællesskabslofter, jf. fleksibilitetsbestemmelserne i selve aftalememorandummet.Den egyptiske regering noterer sig også Fællesskabets ønske om så snart som muligt at genindføre den normale samhandelsordning. Den erindrer i den forbindelse om, at ordningen for adgang til Fællesskabet for bomuldsvarer med oprindelse i Egypten bygger på fri adgang uden kvantitative restriktioner eller tilsvarende foranstaltninger.Undertegnet i ..., den ...For Den Arabiske Republik EgyptenFor Det Europæiske FællesskabGodkendt protokollatSkulle Fællesskabet og Den Arabiske Republik


text:
Nr . L 372 / 16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30 . 12 . 82
 AFTALE
 i form af brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og den demokratiske
 folkerepublik Algeriet vedrørende indførsel til Fællesskabet af konserverede frugtsalater med
 oprindelse i Algeriet
 Hr
 Til gennemførelse af den toldnedsættelse i den fælles toldtarif på 55 % , som er fastsat i arti
 kel 19 i samarbejdsaftalen mellem Det europæiske Fællesskab og Den demokratiske
 folkerepublik Algeriet, og til gensidig afklaring af de betingelser, under hvilke indførsel til
 Fællesskabet af konserverede frugtsalater henhørende under pos . 20.06 B II a ) ex 9 og 20.06 B
 II b) ex 9 i den fælles toldtarif og med oprindelse i Algeriet skal finde sted , skal jeg herved
 meddele Dem , at den algeriske regering forpligter sig til at træffe alle de foranstaltninger , der er
 nødvendige for at de til Fællesskabet leverede mængder i tidsrummet fra 1 . januar til
 31 . december 1983 ikke overstiger 100 tons .
 Med henblik herpå fremhæver den algeriske regering, at samtlige udførsler til Fællesskabet af
 de pågældende varer udelukkende sker gennem eksportører , hvis virksomhed kontrolleres af
 » Société de gestion et de développement des industries alimentaires ( SOGEDIA )« ( Forvalt
 nings- og udviklingsselskabet for Levnedsmiddelindustrien ).
 Garantierne for mængdernes vedkommende vil blive gennemført i henhold til de bestemmelser,
 der er vedtaget mellem Forvaltnings- og udviklingsselskabet for Levnedsmiddelindustrien og
 generaldirektoratet for landbrug i Kommissionen for De europæiske Fællesskaber .
 Jeg ville være Dem taknemmelig såfremt De ville bekræfte Fællesskabets godkendelse af det
 ovenfor anførte .
 Modtag, hr forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
 For regeringen for Den demokratiske
 folkerepublik Algeriet
 ---pagebreak--- 30 . 12 . 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 372 / 17
 Hr ,
 Jeg anerkender herved modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd;
 »Til gennemførelse af den toldnedsættelse i den fælles toldtarif på 55 % , som er fastsat i
 __ artikel 19 i samarbejdsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den
 demokratiske folkerepublik Algeriet, og til gensidig afklaring af de betingelser, under
 hvilke indførsel til Fællesskabet af konserverede frugtsalater henhørende under pos. 20.06
 B II a ) ex 9 og 20.06 B II b) ex 9 i den fælles toldtarif og med oprindelse i Algeriet skal finde
 sted , skal jeg herved meddele Dem, at den algeriske regering forpligter sig til at træffe alle
 de foranstaltninger, der er nødvendige for at de til Fællesskabet leverede mængder i
 tidsrummet fra 1 . januar til 31 december 1983 ikke overstiger 100 tons.
 Med henblik herpå fremhæver den algeriske regering, at samtlige udførsler til Fælles
 skabet af de pågældende varer udelukkende sker gennem eksportører, hvis virksomhed
 kontrolleres af »Société de gestion et de développement des industries alimentaires
 ( SOGEDIA)« {Forvaltnings- og udviklingsselskabet for Levnedsmiddelindustrien .)
 Garantierne for mængdernes vedkommende vil blive gennemført i henhold til de
 bestemmelser, der er vedtaget mellem Forvaltnings- og udviklingsselskabet for Levneds
 middelindustrien og generaldirektoratet for landbrug i Kommissionen for De europæiske
 Fællesskaber.
 Jeg ville være


text:
Dem taknemmelig , såfremt De ville bekræfte Fællesskabets godkendelse af
 det ovenfor anførte .«.
 Jeg kan over for Dem bekræfte Fællesskabets godkendelse af det ovenfor anførte og følgelig af
 gennemførelsen af toldnedsættelsen i den fælles toldtarif på 55 % fra 1 . januar til 31 . december
 1983 for de i Deres brev nævnte mængder konserverede frugtsalater med oprindelse i
 Algeriet .
 Modtag, hr forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
 På Rådet for
 De europæiske Fællesskabers vegne


text:
 21.3.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 81/29
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 227/2012
 af 7. december 2012
 om ændring af bilag XVIII (Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og kvinder) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/11/EU af 19. april 2012 om ændring af direktiv 2004/40/EF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (1) skal indarbejdes i aftalen.
 (2)
 Bilag XVIII til aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 16jc (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/40/EF) i bilag XVIII til aftalen:
 »—
 32012 L 0011: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/11/EU af 19. april 2012 (EUT L 110 af 24.4.2012, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2012/11/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 8. december 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Atle LEIKVOLL
 Formand
 (1) EUT L 110 af 24.4.2012, s. 1.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21988A1007(02)
 SAMARBEJDSAFTALE mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Sverige om forskning inden for træ, herunder kork, som fornyeligt råstof -
 EF-Tidende nr. L 276 af 07/10/1988 s. 0006
 SAMARBEJDSAFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Sverige om forskning inden for trae, herunder kork, som fornyeligt raastof DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt "Faellesskabet" og KONGERIGET SVERIGE, i det foelgende benaevnt "Sverige", begge i det foelgende benaevnt "de kontraherende parter", ER - ud fra foelgende betragtninger : Faellesskabet og Sverige har indgaaet en rammeaftale om videnskabeligt og teknisk samarbejde, som traade i kraft den 27 . august 1987; Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt "Raadet", har ved sin afgoerelse af 10 . juni 1986 for en periode paa fire aar fra den 1 . januar 1986 vedtaget et forskningsprogram vedroerende materialer ( raastoffer og avancerede materialer ), som omfatter et delprogram vedroerende trae, herunder kork, som fornyeligt raastof, i det foelgende benaevnt "Faellesskabets program"; i overensstemmelse med Raadets afgoerelse af 14 . juni 1983 samarbejdede Sverige og Faellesskabet i perioden frem til den 31 . december 1985 om et europaeisk forsknings - og udviklingsprogram vedroerende trae som fornyeligt raastof, og de kontraherende parter har draget gensidig fordel af dette samarbejde; der gennemfoeres i Sverige omfattende forskningsprogrammer vedroerende skovbrug og skovbrugsprodukter, hvor der tages hesnyn til biologiske, teknologiske og oekonomiske faktorer, og som bl .a . finansieres af den svenske Styrelsen foer Teknisk Utvickling, Statens Raad foer Skogs - och Jordbruksforskning og den svenske traevareindustri; Sveriges associering med Faellesskabets program kan bidrage til stoerre effektivitet i den forskning, der gennemfoeres af de kontraherende parter inden for trae, herunder kork, som fornyeligt raastof, og til at undgaa unoedigt dobbeltarbejde; de kontraherende parter forventer at drage gensidig fordel af Sveriges associering med Faellesskabets program - BLEVET ENIGE OM FOELGENDE : Artikel 1 Sverige associeres herved med gennemfoerelsen af Faellesskabets program som anfoert i bilag A . Artikel 2 Sveriges finansielle bidrag som foelge af associeringen med gennemfoerelsen af Faellesskabets program fastlaegges paa grundlag af det beloeb, der hvert aar staar til raadighed paa De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget til bevillinger til daekning af de finansielle forpligtelser, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt "Kommissionen", har indgaaet paa grund af arbejde, der gennemfoeres som led i de forskningskontrakter med omkostningsdeling, der er noedvendige for at gennemfoere Faellesskabets program og paa grund af udgifterne til forvaltningen og den administrative drift af Faellesskabets program . Proportionalitetsfaktoren for Sveriges bidrag beregnes som forholdet mellem Sveriges bruttonationalprodukt ( BNP ), i markedspriser, og summen af EF-medlemsstaternes og Sveriges bruttonationalprodukt, i markedspriser . Dette forhold beregnes paa grundlag af de senest tilgaengelige statistiske data fra OECD . Det til gennemfoerelsen af Faellesskabets program anslaaede noedvendige beloeb, stoerrelsen af Sveriges bidrag og tidsplanen for de anslaaede forpligtelser er anfoert i bilag B . Bestemmelserne og reglerne for Sveriges finansielle bidrag er anfoert i bilag C . Artikel 3 For svenske personer og virksomheder gaelder samme be


text: - tingelser og vilkaar for fremsendelse og vurdering af forslag samt for tildeling og indgaaelse af kontrakter under Faellesskabets program som for personer og virksomheder inden for Faellesskabet . Navnlig gaelder Almindelige Bestemmelser for Forskningskontrakter inden for Faellesskabet med de fornoedne aendringer ogsaa for forskningskontrakter med svenske personer og virksomheder, for saa vidt angaar beskatning og told samt udnyttelsen af de paagaeldende forskningsresultater . Artikel 4 Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af Faellesskabets program . Den bistaas heri af Det Raadgivende Udvalg for Forvaltning og Koordinering - Raastoffer og Materialer, i det foelgende benaevnt "Udvalget", som blev nedsat ved Raadets afgoerelse 84/338/Euratom/EKSF/EOEF . Udvalget udvides til ogsaa at omfatte to repraesentanter, der udpeges af Sverige, og som kan bistaas eller afloeses af én svensk ekspert . De deltager udelukkende i det arbejde i Udvalget, som holder moeder i forskellige sammensaetninger, der vedroerer gennemfoerelsen af opgaver i tilknytning til Faellesskabets program vedroerende trae, herunder kork, som fornyeligt raastof . Artikel 5 De kontraherende parter drager hver for sig omsorg for, i overensstemmelse med deres respektive retsregler og bestemmelser, at lette rejse og ophold for forskere, der i Sverige og i Faellesskabet deltager i aktiviteter omfattet af denne aftale . Artikel 6 Kommissionen varetager gennemfoerelsen af denne aftale . Artikel 7 Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i naevnte Traktat, og paa den anden side for Kongeriget Sveriges omraade. Artikel 8 1 . Denne aftale indgaas for gyldighedsperioden for Faellesskabets program . Hvis Faellesskabet aendrer Faellesskabets program, kan af - talen ophaeves i loebet af den maaned, der foelger efter Faellesskabets afgoerelse . Den kontraherende part, der oensker at ophaeve aftalen, skal give den anden kontraherende part skriftlig meddelelse om sin afgoerelse herom . Aftalen udloeber paa den dato, paa hvilken den anden kontraherende part modtager den skriftlige meddelelse . 2 . Aftalen fornyes stiltiende, naar Faellesskabet vedtager et nyt faellesskabsprogram, for det nye programs gyldighedsperiode, medmindre den ophaeves i loebet af den maaned, der foelger efter vedtagelsen af det nye program . Bestemmelserne i stk . 1, andet afsnit, finder fortsat anvendelse . 3 . Saafremt Faellesskabet traeffer afgoerelse vedroerende et faellesskabsprogram, aendres bilag A og B i overensstemmelse med Faellesskabets afgoerelse . 4 . Denne aftale anses ikke for at vaere udloebet alene af den grund, at der indtraeffer en forsinkelse i vedtagelsen af et fremtidigt faellesskabsprogram . 5 . Bortset fra bestemmelserne i stk . 1 og 2 kan enhver af de kontraherende parter til enhver tid give den anden kontraherende part skriftlig meddelelse om sin afgoerelse om at opsige aftalen . Aftalen udloeber seks maaneder efter den dato, paa hvilken den anden kontraherende part har modtaget den skriftlige meddelelse . De projekter og det arbejde, der er i gang ved ophaevelsen og/eller udloebet af aftalen, fortsaettes, indtil de er faerdige, paa de i aftalen fastsatte betingelser, medmindre andet bestemmes . Artikel 9 Bilag A, B og


text: C til denne aftale udgoer en integrerende del af denne . Artikel 10 Denne aftale skal godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med deres gaeldende procedurer . For de kontraherende parter, der har givet hinanden notifikation om afslutningen af de hertil fornoedne procedurer, traeder den i kraft den 1 . januar 1988 . Artikel 11 Aftalen er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed . EWG:L000UMBD04.96 FF : 0UDA; SETUP : 01; Hoehe : 815 mm; 139 Zeilen; 7084 Zeichen; Bediener : MARL Pr .: C; Kunde : 42637 Daenemark BILAG A FAELLESSKABETS PROGRAM INDEN FOR TRAE, HERUNDER KORK, SOM FORNYELIGT RAASTOF ( 1986-1989 ) Faellesskabets program omfatter foelgende forskningsomraader : 1 . Vedproduktion 1.1 . Foraedling af skovtraeer og bevarelse af gen-ressourcerne 1.2 . Beskyttelse mod angreb fra biotiske og abiotiske kilder og mod brande 1 .3 . Bedre udnyttelse af arealer ( kun koordinering ) 1.4 . Skovjournal ( kun koordinering ) 2 . Skovning, lagring og transport 2.1 . Tilrettelaeggelse af skovningsoperationer og udvikling af skovningsmaskineri 2.2 . Skovning, behandling, lagring og transport 3 . Trae som materiale 3.1 . Egenskaber ved samt beskyttelse og forbedring af trae og traebaserede plader 3.2 . Udvikling af proevnings - og sorteringsmetoder 4 . Mekanisk traeforarbejdning og anvendelse af faerdige traeprodukter 4.1 . Mekaniske bearbejdnings - og fremstillingsprocesser 4.2 . Toerringsprocesser 4.3 . Anvendelse af trae og traebaserede materialer til bygningsformaal 4.4 . Andre anvendelser af faerdige produkter fremstillet af trae 5 . Fremstilling og forarbejdning af papirmasse og papir samt traebaserede kemikalier 5.1 . Den fysiske og organiske kemi i forbindelse med soenderdeling af traefibre 5.2 . Kemisk-mekanisk papirmassefremstilling ( hoejtydende papirmassefremstilling ) 5.3 . Papirfremstillingsprocesser med lavloedigt trae 5.4 . Erstatningsstoffer for traefibre samt hjaelpestoffer 5.5 . Genanvendelse af fibre 5.6 . Fremstillingsprocessen for papir og pap 5.7 . Kemiske produkter fremstillet paa basis af trae I forbindelse med de ovenfor anfoerte forskningsomraader : - gennemfoeres arbejdet ved forskningskontrakter med omkostningsdeling samt koordinerings - og uddannelsesvirksomhed - tages der hensyn til aspekter vedroerende standardisering og prestandardisering . EWG:L000UMBD05.96 FF : 0UDA; SETUP : 01; Hoehe : 254 mm; 33 Zeilen; 1744 Zeichen; Bediener : MARL Pr .: C; Kunde : 42637 daen 05 BILAG B FINANSIERINGSBESTEMMELSER Artikel 1 Det anslaas, at der til gennemfoerelsen af Faellesskabets program kraeves et beloeb paa 10 mio ECU . Artikel 2 Sveriges finansielle bidrag anslaas at beloebe sig til 393 600 ECU . Artikel 3 Tidsplanen for de anslaaede forpligtelser og for Sveriges finansielle bidrag er anfoert i foelgende tabel . Tidsplan for de forpligtelser, der skoennes noedvendige til gennemfoerelse af Faellesskabets program ( forpligtelsesbevillinger ) og for Sveriges bidrag ( ECU ) AAr Forpligtelser til forvaltning og administrativ drift kontrakter i alt Sveriges bidrag 1986 1987 1988 1989 341 495 480 205 364 700 380 950 0 7 678 300 685 300 69 050 341 495 8 158 505 1 050 000 450 000


text: 13 441 321 119 41 328 17 712 I alt 1 567 350 8 432 650 10 000 000 393 600 EWG:L000UMBD06.95 FF : 0UDA; SETUP : 01; Hoehe : 258 mm; 56 Zeilen; 840 Zeichen; Bediener : HELM Pr.: A; Kunde : 41637 BILAG C REGLER FOR FINANSIERING Artikel 1 I dette bilag fastsaettes de bestemmelser og regler for Sveriges finansielle bidrag, der er omhandlet i aftalens artikel 2 . Artikel 2 Ved hvert aars begyndelse, eller naar Faellesskabets program aendres, saaledes at der sker en stigning i det beloeb, der anslaas at vaere noedvendigt til gennemfoerelsen, fremsender Kommissionen til Sverige en indkaldelse af midler svarende til landets bidrag til de af aftalen omfattede udgifter . Dette bidrag angives baade i ECU og i svensk valuta, idet ECU'ens sammensaetning er fastlagt i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 3180/78 . Vaerdien af bidraget i ECU fastlaegges paa datoen for indkaldelsen af midlerne . Sverige indbetaler sit aarlige bidrag til udgifterne i henhold til aftalen ved hvert aars begyndelse og senest tre maaneder efter fremsendelsen af indkaldelsen af midlerne . Enhver forsinkelse i indbetalingen af bidraget medfoerer, at Sverige skal betale renter til en sats svarende til den hoejeste diskontosats, der er gaeldende i Faellesskabets medlemsstater paa forfaldsdagen . Denne sats forhoejes med 0,25 procentpoint for hver maaneds forsinkelse . Den forhoejede sats gaelder i hele forsinkelsesperioden . En saadan rente kan dog kun kraeves erlagt, hvis indbetalingen foretages mere end tre maaneder efter Kommissionens indkaldelse af midler . Den gaeldende finansforordning vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget finder anvendelse ved forvaltningen af bevillingerne . Rejseomkostninger for svenske repraesentanter og eksperter som foelge af deres deltagelse i arbejdet i det Udvalg, der er omhandlet i aftalens artikel 4, refunderes af Kommissionen i overensstemmelse med de for tiden gaeldende fremgangsmaader for repraesentanter og eksperter fra Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater, saerlig i overensstemmelse med Raadets afgoerelse 84/338/Euratom, EKSF, EOEF . Ved hvert aars udgang udarbejdes en oversigt over bevillinger til Faellesskabets program, som fremsendes til Sverige til orientering . EWG:L000UMBD07.95 FF : 0UDA; SETUP : 01; Hoehe : 254 mm; 26 Zeilen; 2044 Zeichen; Bediener : MARL Pr .: C; Kunde : ................................


text:
 Avis juridique important
 |
 21995A1230(11)
 Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Columbia om prækursorer og kemiske stoffer, der ofte anvendes til ulovlig fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer
 EF-Tidende nr. L 324 af 30/12/1995 s. 0011 - 0017
 AFTALE mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Columbia om prækursorer og kemiske stoffer, der ofte anvendes til ulovlig fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,i det følgende benævnt »Fællesskabet«, på den ene side ogREPUBLIKKEN COLUMBIA,i det følgende benævnt »Colombia«, på den anden side,i det følgende benævnt »kontraherende parter«,SOM ER FAST BESLUTTET på at forebygge og bekæmpe ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer ved at kontrollere udbuddet af de prækursorer og kemiske stoffer, der ofte anvendes hertil;SOM NOTERER SIG artikel 12 i De Forenede Nationers konvention af 1988 mod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer;SOM TILSLUTTER SIG slutrapporten fra Chemical Action Task Force (CATF), der blev godkendt på G7-gruppens økonomiske topmøde i London den 15. juli 1991, og hvori det anbefales at øge det internationale samarbejde ved at indgå bilaterale aftaler, især mellem regioner og lande, der er berørt af eksport, import og transit af disse kemiske stoffer;SOM ER OVERBEVIST OM, at den internationale handel udgør en særlig risikofaktor, og at kun samarbejdsaftaler mellem de berørte regioner kan forebygge denne fare, navnlig ved en sammenkobling af eksport- og importkontrollen;SOM BEKRÆFTER, at de er rede til sammen at indføre bistands- og samarbejdsordninger mellem Columbia og Fællesskabet for at bekæmpe anvendelsen af kontrollerede stoffer til ulovlige formål; dette skal ske i overensstemmelse med de retningslinjer og foranstaltninger, der besluttes på internationalt plan;SOM ERKENDER, at disse kemiske stoffer også hovedsagelig og i vid udstrækning anvendes til lovlige formål, og at den internationale handel ikke må hindres af for mange kontrolprocedurer;HAR VEDTAGET at indgå en aftale om kontrol med prækursorer og kemiske stoffer, der ofte anvendes til ulovlig fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer, og har med henblik herpå som befuldmægtigede udpeget:DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB:REPUBLIKKEN COLUMBIA:SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behørig form,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1 Anvendelsesområde1. Denne aftale fastlægger foranstaltninger til styrkelse af det administrative samarbejde mellem de kontraherende parter for at forhindre uretmæssig anvendelse af kemiske stoffer, der ofte anvendes til ulovlig fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer, uden at handelens og industriens legitime interesser i øvrigt berøres.2. Med henblik herpå yder de kontraherende parter hinanden bistand i overensstemmelse med denne aftale ved bl.a.:- at overvåge deres samhandel med kontrollerede stoffer for at forhindre, at de anvendes til ulovlige formål- at sikre gensidig administrativ bistand, således at den relevante lovgivning vedrørende kontrol med handelen med disse stoffer anvendes korrekt.3. Med forbehold af eventuelle ændringer, der skal vedtages inden for rammerne af Den Blandede Opfølgningsgruppes beføjelser, finder denne aftale anvendelse på de kemiske stoffer, der er opført i bilaget til De Forenede Nationers konvention af 1988 mod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer, som ændret, i det følgende benævnt »kontrollerede stoffer«.Artikel 2 Overvågning af handelen1. De kontraherende parter konsulterer og underretter


text: på eget initiativ hinanden om enhver mistanke om uretmæssig anvendelse af kontrollerede stoffer til ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer, især når der i forbindelse med en forsendelse er tale om usædvanlige mængder eller omstændigheder.2. For så vidt angår de kontrollerede stoffer, der er opført i bilag A til denne aftale, sender den kompetente myndighed i den eksporterende kontraherende part på det tidspunkt, hvor eksporttilladelsen udstedes, og inden varerne afsendes, en kopi af eksporttilladelsen til den kompetente myndighed i den importerende kontraherende part. En særlig meddelelse gives i de tilfælde, hvor den erhvervsdrivende i eksportlandet har en åben individuel tilladelse, der dækker flere eksportforretninger.3. For så vidt angår de kontrollerede stoffer, der er opført i bilag B til denne aftale, udstedes der kun eksporttilladelse, når den importerende kontraherende part har givet sit samtykke.4. De kontraherende parter forpligter sig til rettidigt at underrette hinanden om opfølgningen af de oplysninger, der er givet, eller de foranstaltninger, der er anmodet om på grundlag af denne artikel.5. I tilfælde af anvendelse af ovennævnte overvågningsforanstaltninger tages der behørigt hensyn til handelens legitime interesser. Navnlig skal den importerende kontraherende parts svar i de i stk. 3 omhandlede tilfælde foreligge inden 15 arbejdsdage efter datoen for modtagelsen af den eksporterende kontraherende parts meddelelse. Foreligger der ikke noget svar inden for denne frist, anses importtilladelse for givet. Nægtes importtilladelse, skal dette meddeles den eksporterende kontraherende part skriftligt inden for denne frist sammen med begrundelsen herfor.Artikel 3 Suspension af forsendelse1. Uden at dette berører en eventuel iværksættelse af tekniske håndhævelsesforanstaltninger, suspenderes forsendelserne, når der efter en af de kontraherende parters opfattelse er rimelig grund til at tro, at kontrollerede stoffer, kan blive anvendt til ulovlig fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer, eller når den importerende kontraherende part i de i artikel 2, stk. 3, omhandlede tilfælde anmoder derom.2. De kontraherende parter samarbejder ved at give hinanden alle oplysninger om formodede uretmæssige transaktioner.Artikel 4 Gensidig administrativ bistand1. De kontraherende parter giver på eget initiativ eller efter anmodning hinanden alle oplysninger for at forhindre uretmæssig anvendelse af kontrollerede stoffer til ulovlig fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer og foretager efterforskning i tilfælde af mistanke om uretmæssig anvendelse. De træffer om nødvendigt beskyttelsesforanstaltninger, som er egnede til at forhindre uretmæssig anvendelse.2. Enhver anmodning om oplysninger eller beskyttelsesforanstaltninger imødekommes så hurtigt som muligt.3. Anmodninger om administrativ bistand efterkommes i overensstemmelse med gældende love, regler og andre retsinstrumenter hos den kontraherende part, som anmodningen rettes til.4. Tjenestemænd fra en kontraherende part kan efter aftale med den anden kontraherende part være til stede ved undersøgelser, der foretages på sidstnævntes område.5. De kontraherende parter bistår hinanden for at lette fremskaffelsen af beviser.6. Den administrative bistand, der ydes på grundlag af denne artikel, berører ikke bestemmelserne om gensidig retshjælp i strafferetlige anliggender og omfatter ikke de oplysninger, der er indhentet ved anvendelse af beføjelser, som udøves på begæring af retsmyndighederne, medmindre disse myndigheder giver deres samtykke hertil.7. Der kan anmodes om oplysninger om kemiske stoffer, der ofte anvendes til ulovlig fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer,


text: men som ikke er er medtaget under denne aftales anvendelsesområde.Artikel 5 Udveksling af oplysninger og fortrolighed1. De oplysninger, der meddeles i medfør af denne aftale, er uanset meddelelsesform fortrolige eller til tjenestebrug alt efter, hvilke regler der gælder i hver kontraherende part. De er omfattet af tavshedspligt og nyder den samme beskyttelse som lignende oplysninger i henhold til den nationale lovgivning i den kontraherende part, som modtager dem, og de tilsvarende bestemmelser, der gælder for fællesskabsmyndighederne.2. Personoplysninger kan kun udveksles, hvis den kontraherende part, der skal modtage dem, forpligter sig til at beskytte disse oplysninger på en måde, der mindst svarer til den, der gælder for det pågældende tilfælde i den kontraherende part, der skal meddele dem.3. Indhentede oplysninger må udelukkende anvendes til de i denne aftale fastsatte formål. Når en kontraherende part ønsker at anvende sådanne oplysninger til andre formål, skal den anmode den administrative myndighed, som har meddelt dem, om forudgående skriftligt samtykke hertil. Anvendelsen er desuden underlagt de af denne myndighed fastsatte begrænsninger.4. Stk. 3 er ikke til hinder for anvendelsen af oplysninger i retssager eller administrative procedurer, som senere indledes på grund af manglende overholdelse af lovgivningen om kontrollerede stoffer. Den kompetente myndighed, som har meddelt disse oplysninger, underrettes om en sådan anvendelse.Artikel 6 Undtagelser fra pligten til at yde bistand1. De kontraherende parter kan afslå at yde den i denne aftale fastsatte bistand, når den:a) ville stride mod Columbias eller en af Fællesskabets medlemsstaters suverænitetb) ville stride mod offentlig orden, sikkerhed eller andre væsentlige interesser, navnlig i de i artikel 5, stk. 2, omhandlede tilfælde, ellerc) krænker forretningshemmeligheden eller tavshedspligten.2. Anmoder en kontraherende part om bistand, som den helt eller delvis ikke selv ville være i stand til at yde, hvis den blev anmodet derom, skal den gøre opmærksom herpå i sin anmodning. Det overlades derefter til den anden kontraherende part at afgøre, hvorledes den kan efterkomme anmodningen.3. Afslås bistand, meddeles beslutningen herom og grundene hertil straks den anden kontraherende part.Artikel 7 Teknisk og videnskabeligt samarbejdeDe kontraherende parter samarbejder om at indkredse nye metoder til uretmæssig anvendelse og passende modforanstaltninger, herunder også ved hjælp af teknisk samarbejde med henblik på at styrke de administrative strukturer og retsforfølgningen på området samt for at fremme samarbejdet med handel og industri. Dette tekniske samarbejde kan bl.a. omfatte uddannelse, udvekslingsprogrammer for de berørte tjenestemænd samt det udstyr, der er nødvendigt for at gennemføre denne aftale.Artikel 8 Gennemførelsesforanstaltninger1. De kontraherende parter bestræber sig på at anvende denne aftale under hensyntagen til, at det er nødvendigt, at der er en sammenhængende holdning i lovgivningerne om kontrollerede stoffer på hele det amerikanske kontinent.2. Hver kontraherende part udpeger en eller flere kompetente myndigheder til at samordne anvendelsen af denne aftale. Disse myndigheder kommunikerer direkte med hinanden om spørgsmål i forbindelse med denne aftale.3. De kontraherende parter underretter hinanden om de bestemmelser, som de vedtager til gennemførelse af denne aftale.Artikel 9 Den Blandede Opfølgningsgruppe1. Der oprettes en blandet opfølgningsgruppe til kontrol med prækursorer og kemiske stoffer, i det følgende benævnt »Den Blandede Opfølgningsgruppe«, hvor


text: alle kontraherende parter i denne aftale er repræsenteret.2. Den Blandede Opfølgningsgruppe handler efter fælles aftale. Den mødes normalt en gang om året, idet dato, sted og dagsorden fastsættes efter fælles aftale. Disse møder afholdes så vidt muligt på samme tid som møderne i de fælles udvalg eller fælles grupper, der er oprettet mellem Fællesskabet og andre af Organisationen af Amerikanske Staters medlemslande.Der kan indkaldes til ekstraordinære møder i Den Blandede Opfølgningsgruppe efter aftale mellem alle de kontraherende parter.3. Den Blandede Opfølgningsgruppe fastsætter selv sin forretningsorden.Artikel 10 Den Blandede Opfølgningsgruppe rolle1. Den Blandede Opfølgningsgruppe administrerer denne aftale og sikrer, at den gennemføres korrekt. Med henblik herpå- undersøger og udvikler den de retningslinjer, der er nødvendige for at sikre, at aftalen fungerer korrekt- holder de kontraherende parter den løbende underrettet om deres erfaringer med aftalens anvendelse- træffer den afgørelser i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 2- fremsætter den henstillinger i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 3- undersøger og udvikler den de tekniske bistandsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 7- undersøger og udvikler den andre mulige former for samarbejde om spørgsmål vedrørende prækursorer og kemiske stoffer.2. Den Blandede Opfølgningsgruppe vedtager efter fælles aftale beslutninger om ændringer af bilag A og B.De kontraherende parter iværksætter disse beslutninger i overensstemmelse med deres egen lovgivning.Hvis en repræsentant for en kontraherende part i Den Blandede Opfølgningsgruppe har accepteret en beslutning med forbehold af afslutning af de interne procedurer, der er nødvendige i så henseende, træder beslutningen, hvis den ikke indeholder nogen dato, i kraft på den første dag i den anden måned efter meddelelsen om, at procedurerne er afsluttet.3. Den Blandede Opfølgningsgruppe retter henstillinger til de kontraherende parter oma) ændringer af denne aftaleb) andre nødvendige foranstaltninger i forbindelse med aftalens anvendelse.Artikel 11 Andre aftaler1. Med forbehold af de relevante bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab træder denne aftale i stedet for bestemmelserne i bilaterale aftaler, der er indgået mellem en eller flere af Fællesskabets medlemsstater og Columbia, hvis de er uforenelige med bestemmelserne i denne aftale. Disse bilaterale aftaler berører ikke fællesskabsbestemmelserne om meddelelse mellem de kompetente administrative myndigheder i Fællesskabet af enhver oplysning på de områder, der er dækket af denne aftale, som kunne være af interesse for Fællesskabet.2. De kontraherende parter underretter desuden hinanden om alle foranstaltninger vedrørende kontrollerede stoffer, der aftales med andre lande.Artikel 12 Ikrafttræden1. Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den dato, hvor det sidste instrument om ratifikation, accept eller godkendelse, efter de regler, der gælder i hver kontraherende part, er deponeret.2. De i stk. 1 nævnte instrumenter deponeres hos Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union, der fungerer som depositar.3. Depositaren meddeler de kontraherende parter datoen for hver parts deponering af de instrumenter, der er nævnt i stk. 1, og datoen for denne aftales ikrafttræden.Artikel 13 Gyldighed og opsigelse1. Denne aftale indgås for en periode på fem år og videreføres, medmindre andet bestemmes, stiltiende for perioder af samme varighed.2. Denne aftale kan ændres ved fælles aftale