text:
i bilag 5 til dette regulativ.
 2.24. »Partikelefterbehandlingssystem«: et system til udstødningsefterbehandling, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusionsbaseret eller inertimæssig separation.
 2.25. »Mærkenettoeffekt«: motorens nettoeffekt som angivet af fabrikanten ved mærkehastighed.
 2.26. »Mærkehastighed«: den maksimale hastighed ved fuld belastning (*1), som tillades af en motors regulator ifølge fabrikantens angivelser, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed, ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser.
 2.27. »Reagens«: ethvert medium, der er nødvendig for og anvendes til at få systemet til efterbehandling af udstødningen til at fungere effektivt, og som forbruges eller ikke kan genvindes.
 2.28. »Referenceeffekt«: maksimal nettoeffekt for motorer med variabel hastighed og mærkenettoeffekt for motorer med konstant hastighed.
 2.29. »Hastighed ved referenceeffekt«: den motorhastighed, ved hvilken der opnås referenceeffekten, som angivet af fabrikanten.
 2.30. »Regenerering«: en begivenhed, hvorunder emissionsniveauer kan skifte, mens præstationen vedrørende systemet til efterbehandling af udstødningen genoprettes ved konstruktion, og som kan kvalificeres som kontinuerlig regenerering eller ikkehyppig (periodisk) regenerering.
 2.31. »Manipulering«: inaktivering, justering eller ændring af motorstyringssystemet, herunder software eller andre former for logiske kontrolelementer til et sådant system, der har den tilsigtede eller utilsigtede virkning at ændre motorpræstationen.
 2.32. »Motor med variabel hastighed«: andre motorer end motorer med konstant hastighed.
 2.33. »Wobbe-indeks« eller »W«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas (Hgas) pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde (ρ) ved samme referencebetingelser:FOR-L_2019072DA.01008101.notes.0001.xml.jpg3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en motortype eller motorfamilie, hvad angår måling af nettoeffekt, indgives af fabrikanten eller dennes befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgeren skal forsyne den typegodkendende myndighed med en informationsmappe, som indeholder følgende:
 a)
 et oplysningsskema, herunder en liste over referencebrændstoffer og, hvor dette kræves af fabrikanten, alle andre angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner som anført i punkt 5.2.3 og beskrevet i henhold til bilag 7 til dette regulativ
 b)
 alle relevante data, tegninger, fotografier og andre oplysninger vedrørende motortypen eller, hvor det er relevant, stammotoren
 c)
 eventuelle yderligere oplysninger, som den typegodkendende myndighed anmoder om i forbindelse med ansøgningsproceduren for typegodkendelse.
 En beskrivelse af motortypen og, hvor det er relevant, oplysningerne om motorfamilien, som beskrevet i bilag 5 til dette regulativ.
 3.3. Informationsmappen kan leveres i papirform eller i et elektronisk format, som accepteres af den tekniske tjeneste og den typegodkendende myndighed.
 3.3.1. Ansøgninger i papirformat skal indleveres i tre eksemplarer. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.
 3.4. En motor, som er i overensstemmelse med motortypen, eller, i tilfælde af en motorfamilie, med de stammotorkarakteristika, der er defineret i punkt 5, skal af fabrikanten stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, som har ansvaret for gennemførelse af typegodkendelsesprøvningerne, som fastlagt i bilag 5 til dette regulativ.
 3.5. Fastslår den tekniske tjeneste i forbindelse med ansøgning om typegodkendelse af en motorfamilie, at den indgivne ansøgning med hensyn til den valgte stammotor ikke er fuldt ud repræsentativ for den i bilag 5 beskrevne motorfamilie,


text:
skal fabrikanter stille en alternativ og om nødvendigt endnu en stammotor til rådighed, som den tekniske tjeneste anser for at repræsentere motorfamilien.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Hvis effekten af den motor, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende motortype eller motorfamilie.
 4.2. Hver godkendt motortype eller motorfamilie tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 02 for regulativet i dets nuværende version) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme godkendelsesnummer til en anden motortype eller motorfamilie.
 4.3. Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype eller motorfamilie efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 4.4. På alle motorer, der er i overensstemmelse med en motortype eller motorfamilie, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres en lovpligtig mærkning med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet i godkendelsesformularen, og denne mærkning skal bestå af:
 4.4.1.
 en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen (2)
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 Hvis den lovpligtige mærkning på motoren ikke er synlig uden at dele fjernes, skal køretøjsfabrikanten på synlig vis anbringe et eksemplar af mærkningen, der udleveres af fabrikanten, på klasse T-køretøjet eller den mobile ikke-vejgående maskine.
 4.5. Er motoren i overensstemmelse med en type eller familie, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, efter hvilke der er meddelt godkendelse i henhold til dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol.
 4.6. Den lovpligtige mærkning skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.
 4.7. I bilag 3 til dette regulativ gives eksempler på godkendelsesmærkets udformning.
 4.8. Hver motor, som er i overensstemmelse med en motortype eller en motorfamilie, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden godkendelsesmærke være forsynet med:
 a)
 motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke og adressen, som vedkommende kan kontaktes på
 b)
 fabrikantens motortype eller motorfamilie, i tilfælde af at motortypen tilhører en motorfamilie
 c)
 det unikke motoridentifikationsnummer.
 5. SPECIFIKATIONER OG PRØVNINGER
 5.1. Generelt
 De komponenter, der må forventes at have indflydelse på motorens effekt, skal være udformet, produceret og samlet på en sådan måde, at motoren ved normal brug opfylder bestemmelserne i dette regulativ trods de vibrationer, den måtte blive udsat for.
 5.1.1. I denne forbindelse må

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
motorens nettoeffekt målt i henhold til prøvningsbetingelserne og de detaljerede tekniske procedurer, der er fastlagt i bilag 4 til dette regulativ, ved anvendelse af brændstof(fer), der er angivet i punkt 5.2.3, og korrigeret i henhold til effektkorrektionsfaktorerne defineret i punkt 5 i bilag 4 til dette regulativ, ikke afvige med mere end tolerancerne angivet i punkt 5.3 fra effektkurverne angivet af fabrikanten.
 5.2. Beskrivelse af prøvninger af forbrændingsmotorer
 5.2.1. Prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekt skal
 a)
 for mekanisk styrede motorer med styret tænding gennemføres med fuldt åbent gasspjæld og for mekanisk styrede motorer med kompressionstænding med fuld gennemstrømningsmængde i indsprøjtningspumpen eller
 b)
 for elektronisk styrede motorer gennemføres med brændstofsystemindstillingerne, der kræves for at producere effekten, som fabrikanten har angivet.
 Motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1 til bilag 4 i dette regulativ.
 5.2.2. Der foretages målinger ved et sådant antal motorhastigheder, at det er muligt at fastlægge kurverne for effekt, drejningsmoment og specifikt brændstofforbrug korrekt mellem den af fabrikanten anbefalede laveste og højeste hastighed. Dette hastighedsinterval skal indeholde de omdrejningshastigheder, ved hvilke motoren afgiver mærkenettoeffekt, maksimal effekt og maksimalt drejningsmoment.
 5.2.3. Prøvningen af en motortype eller motorfamilie skal gennemføres ved anvendelse af følgende referencebrændstoffer eller brændstofkombinationer beskrevet i bilag 7, som det er hensigtsmæssigt:
 a)
 diesel
 b)
 benzin
 c)
 benzin/olieblanding, til 2-takts SI-motorer
 d)
 naturgas/biomethan
 e)
 flydende gas (LPG)
 f)
 ethanol.
 Motortypen eller motorfamilien skal desuden opfylde kravene, der er fastlagt i punkt 5.1.1, for så vidt angår eventuelle andre specificerede brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner, der er medtaget af en fabrikant i en ansøgning om typegodkendelse og er beskrevet i bilag 1 til dette regulativ.
 5.2.3.1. I prøvningsrapporten anføres, hvilket brændstof der er anvendt.
 5.2.4. Målinger skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 4 til dette regulativ.
 5.2.5. Prøvningsrapporten skal angive resultaterne og alle nødvendige beregninger til bestemmelse af nettoeffekten, der er angivet i tillæg A.1 til bilag 2 til dette regulativ, samt de motorspecifikationer, som er angivet i bilag 1 til dette regulativ.
 5.3. Fortolkning af resultater
 5.3.1. Nettoeffekt
 Den af fabrikanten angivne nettoeffekt for motortypen (eller stammotoren), accepteres, hvis den ikke afviger med mere end de værdier, der er angivet i tabellen nedenfor, fra de korrigerede værdier målt af den tekniske tjeneste på den motor, der er blevet indleveret til prøvning.
 Motortype
 Referenceeffekt (%)
 Andre målepunkter på kurven (%)
 Tolerance for motorhastighed (%)
 Generelt
 ± 2
 ± 4
 ± 1,5
 Benzindrevne motorer med styret tænding med regulator
 ± 4
 ± 6
 ± 4
 Benzindrevne motorer med styret tænding uden regulator
 ± 4
 ± 10
 ± 4
 5.3.2. Hastighed ved referenceeffekt
 Hastigheden ved den referenceeffekt, som fabrikanten har angivet, må ikke afvige mere end 100 min– 1 fra den værdi, der er målt af den tekniske tjeneste på den motor, der er indleveret til prøvning. For benzindrevne motorer med styret tænding må hastigheden ved den referenceeffekt, som fabrikanten har angivet, ikke afvige fra den værdi, der er målt af den tekniske tjeneste på den motor, der indleveres til prøvning, med mere end 150 min–


text:
1 for motorer med regulator og med 350 min– 1 eller 4 procent for motorer uden regulator, afhængigt af hvad der er mindst.
 5.3.3. Brændstofforbrug
 Kurven for det specifikke brændstofforbrug, der er angivet af fabrikanten for motortypen (eller stammotoren), accepteres, hvis den ikke afviger mere end ± 8 % i alle målepunkter fra de værdier, den tekniske tjeneste har mål i de samme punkter på den motor, der er blevet indleveret til prøvning.
 5.3.4. Motorfamilie
 Opfylder stammotoren betingelserne i punkt 5.3.1 og 5.3.2, udvides accepten automatisk til at gælde alle de angivne kurver for medlemmerne af motorfamilien.
 5.4. Motortyper og motorfamilier skal konstrueres og udstyres med motorkontrolstrategier med henblik på at forhindre manipulering i videst muligt omfang.
 6. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 6.1.
 Motorer, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type.
 6.2.
 De minimumskrav til procedurerne for kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastsat i bilag 6 til dette regulativ, skal overholdes.
 7. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 7.1. Godkendelser, som er meddelt for en motortype eller motorfamilie i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 6.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis en motor eller motorfamilie med godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.
 7.2. Hvis en part i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 8. ÆNDRING ELLER UDVIDELSE AF EN GODKENDELSE AF EN MOTORTYPE ELLER MOTORFAMILIE
 8.1. Enhver ændring af en motortype eller motorfamilie for så vidt angår de specifikationer, der er angivet i bilag 1, skal meddeles den godkendende myndighed, som har godkendt motortypen eller motorfamilien. Den typegodkendende myndighed kan da enten:
 8.1.1.
 anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at motoren under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller
 8.1.2.
 kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen.
 8.2. Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor.
 8.3. Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 9. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en motortype eller motorfamilie, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 10. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER


text:
ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og/eller på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelser, som er udstedt i andre lande, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, punkt 2. — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (*1) Sekretariatets note: I dette regulativ forstås ved »hastighed«»motorhastighed«.
 (2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, bilag 3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 BILAG 1
 MODELLER FOR INFORMATIONSMAPPEN OG OPLYSNINGSSKEMAET
 1. INFORMATIONSMAPPE
 Informationsmappen som omhandlet i punkt 3 i dette regulativ skal indeholde følgende:
 1.1.
 En indholdsfortegnelse.
 1.2.
 Fabrikantens erklæring og supplerende data, der påviser, at de monterede motorkontrolstrategier er udformet på en sådan måde, at de forhindrer manipulering i videst muligt omfang, som omhandlet i punkt 5.4.
 1.2.1.
 For elektronisk styrede motortyper og motorfamilier, der anvender en elektronisk styreenhed (ECU) som en del af motorstyringssystemet, skal oplysningerne omfatte en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af den elektroniske styreenhed, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering.
 1.2.2.
 For mekanisk styrede motortyper og motorfamilier skal oplysningerne omfatte en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af motorstyringssystemets justerbare parametre. Dette omfatter de manipulationssikrede komponenter som f.eks. kapper til begrænsere til karburatorer eller forsegling af karburatorskruer eller specielle skruer, som ikke kan indstilles af brugeren.
 1.3.
 En beskrivelse af det overordnede kvalitetsstyringssystem for produktionens overensstemmelse i overensstemmelse med punkt 6. i dette regulativ.
 1.4.
 Det udfyldte oplysningsskema som fastlagt i dettes bilags punkt 2.
 1.4.1.
 Hvis der foretages ændringer i oplysningerne i oplysningsskemaet, udsteder fabrikanten ændringsark til den godkendende myndighed, idet fabrikanten tydeligt angiver, hvori ændringerne består, samt datoen for ændringerne.
 1.5.
 Alle relevante data, tegninger, fotografier og andre oplysninger, som kræves i oplysningsskemaet.
 2. OPLYSNINGSSKEMA
 Ansøgeren forsyner oplysningsskemaet med et referencenummer.
 2.1. Alle oplysningsskemaer skal indeholde følgende:
 2.1.1.
 de generelle oplysninger, der er fastsat i del A i tillæg A.1 til dette bilag
 2.1.2.
 de oplysninger, der er anført i del B i tillæg A.1 til dette bilag, for at identificere de fælles konstruktionsparametre for alle motortyper inden for en motorfamilie eller gældende for motortypen, hvis denne ikke tilhører en motorfamilie, der skal typegodkendes
 2.1.3.
 oplysningerne angivet i del C i tillæg A.1 til dette bilag.
 2.2. Forklarende noter om udarbejdelse af oplysningsskemaet:
 2.2.1.
 Efter aftale med den godkendende myndighed kan oplysningerne i punkt 2.1.2 og 2.1.3 opstilles på en anden måde.
 2.2.2.
 Reserveret
 2.2.3.
 Kun de punkter i dette bilag, der er relevante for den pågældende motorfamilie, de pågældende motortyper i motorfamilien eller den pågældende motortype skal anføres; listen skal under alle omstændigheder være i overensstemmelse med det foreslåede


text:
nummereringssystem.
 2.2.4.
 Når der gives flere alternativer adskilt ved skråstreg for et punkt, skal de uudnyttede alternativer overstreges, eller kun det anvendte være vist.
 2.2.5.
 Når den samme værdi for eller beskrivelse af en bestemt motoregenskab gælder for flere eller alle medlemmer af en motorfamilie, slås de tilsvarende celler sammen.
 2.2.6.
 Hvis et billede, et diagram eller detaljerede oplysninger er påkrævet, kan der henvises til et tillæg.
 2.2.7.
 Hvis der anmodes om en »type« af en komponent, skal oplysningerne entydigt identificere komponenten; dette kan være en liste over kendetegn, fabrikantens navn og reservedels- eller tegningsnummer, en tegning eller en kombination af ovennævnte eller andre metoder, der sikrer samme resultat.
 2.3. Motortypebetegnelse og motorfamiliebetegnelse
 Fabrikanten skal tildele hver motortype og motorfamilie en entydig alfanumerisk kode.
 2.3.1. For en motortype kaldes koden motortypebetegnelse, og den skal klart og utvetydigt identificere disse motorer med en unik kombination af tekniske karakteristika for de punkter i del C i tillæg A.1 til dette bilag, der gælder for motortypen.
 2.3.2. For motortyper inden for en motorfamilie kaldes hele koden Familie-Type eller »FT« og består af to afsnit: Det første afsnit kaldes motorfamiliebetegnelse og identificerer motorfamilien. Det andet afsnit er motortypebetegnelsen for hver enkelt motortype inden for motorfamilien.
 Motorfamiliebetegnelsen skal klart og utvetydigt identificere disse motorer med en unik kombination af tekniske karakteristika for de punkter i del B og C i tillæg A.1 til dette bilag, der gælder for den pågældende motortype.
 FT skal klart og utvetydigt identificere disse motorer med en unik kombination af tekniske karakteristika for de punkter i del C i tillæg A.1 til dette bilag, der gælder for motortypen i motorfamilien.
 2.3.2.1. Fabrikanten kan anvende samme motorfamiliebetegnelse til identifikation af samme motorfamilie under to eller flere motorkategorier.
 2.3.2.2. Fabrikanten må ikke anvende samme motorfamiliebetegnelse til identifikation af mere end en motorfamilie under samme motorkategori.
 2.3.2.3. Visning af FT
 I FT skal der være et mellemrum mellem motorfamiliebetegnelser og motortypebetegnelsen som vist i nedenstående eksempel:
 »159AF[mellemrum]0054«
 2.3.3. Antal tegn
 Antallet af tegn må ikke overstige:
 a)
 15 for motorfamiliebetegnelsen
 b)
 25 for motortypebetegnelsen
 c)
 40 for FT.
 2.3.4. Tilladte tegn
 Motortypebetegnelse og motorfamiliebetegnelsen skal bestå af latinske bogstaver og/eller arabertal.
 2.3.4.1. Brug af parenteser og bindestreger er tilladt, hvis de ikke erstatter et bogstav eller et tal.
 2.3.4.2. Brugen af variable tegn er tilladt; variable tegn skal betegnes som en »#«, hvor det variable tegn er ukendt på meddelelsestidspunktet.
 2.3.4.2.1. Anvendelsen af sådanne variable tegn skal begrundes over for den tekniske tjeneste og den typegodkendende myndighed.
 TILLÆG A.1
 MODEL FOR OPLYSNINGSSKEMA
 Forklarende note til tillæg A.1: Alle modeller nedenfor er blevet tilpasset fra tillæg 3 til bilag 1 til ændringsserie 05 til FN-regulativ nr. 96 og den tilsvarende nummerering er blevet bibeholdt for at lette anvendelsen heraf for både fabrikanter og typegodkendende myndigheder.
 DEL A
 1. GENERELLE OPLYSNINGER
 1.1. Mærke (fabrikantens handelsmærke(r)): ...
 1.2. Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...
 1.3. Navn og adresse på fabrikantens virksomhed: ...
 1.4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ...
 1.5. Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ...
 1.6.


text:
Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (1): ...
 1.11. Referenceeffekt er: nominel nettoeffekt/maksimal nettoeffekt (1)
 DEL B
 2. MOTORFAMILIENS FÆLLES KONSTRUKTIONSPARAMETRE (2)
 2.1. Forbrændingscyklus (1): firetakt/totakt/rotation/andet (specificeres) ...
 2.2. Tændingstype (1): Kompressionstænding/gnisttænding
 2.3. Cylindrenes konfiguration
 2.3.1. Cylindernes placering i blokken (1): Enkelt/V/række/modstående/radial/andet (specificeres): ...
 2.3.2. Størrelse af cylinderboringen (mm): ...
 2.4. Forbrændingskammerets type/konstruktion
 2.4.1. Åbent kammer/delt kammer/andet (specificeres) (1)
 2.4.2. Ventiler og porte — arrangement: ...
 2.4.3. Antal ventiler pr. cylinder: ...
 2.5. Slagvolumeninterval pr. cylinder (cm3): ...
 2.6. Vigtigste kølemiddel (1): luft/vand/olie
 2.7. Metode til luftindtag (1): naturlig indsugning/trykladet/trykladet med ladeluftkøler
 2.8. Brændstof
 2.8.1. Brændselstype (1): Diesel (ikke-vejgående gasolie)/ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)/benzin (E10)/ethanol (E85)/naturgas/biomethan/flydende gas (LPG)
 2.8.1.1. Brændstof (undertype) (kun naturgas/biomethan) (1): Brændstofuafhængig — høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas)/brændstofbegrænset — høj brændværdi (H-gas)/brændstofbegrænset — lav brændværdi (L-gas)/brændstofspecifik (LNG)
 2.8.2. Brændstofopdeling (1): Kun flydende brændstof/kun gasbrændstof/dual-brændstoftype type 1A/dual-brændstoftype 1B/dual-brændstoftype 2A/dual-brændstoftype 2B/dual-brændstoftype 3B
 2.8.3. Liste over yderligere brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner, som kan anvendes af motoren som oplyst af fabrikanten i overensstemmelse med punkt 5.2.3 i dette regulativ (anfør henvisning til anerkendt standard eller specifikation): ...
 2.8.4. Smøremiddel tilsat brændstoffet (1): ja/nej
 2.8.4.1. Varespecifikation: ...
 2.8.4.2. Blandingsforhold mellem brændstof og olie: ...
 2.8.5. Type brændstoftilførsel (1): Pumpe, (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse/in-line-pumpe eller fordelerpumpe/enhedsinjektor/common rail/karburator/portindsprøjtning/direkte indsprøjtning/blandingsenhed/andet (specificeres): ...
 2.9. Motorstyringssystemer (1): mekanisk/elektronisk styrestrategi (3)
 2.10. Forskellige anordninger (1): ja/nej (hvis ja, fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)
 2.10.1. Udstødningsrecirkulation (EGR) (1): ja/nej (hvis ja, udfyldes afsnit 3.10.1, og der fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)
 2.10.2. Vandindsprøjtning (1): ja/nej (hvis ja, udfyldes afsnit 3.10.2, og der fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)
 2.10.3. Luftindsprøjtning (1): ja/nej (hvis ja, udfyldes afsnit 3.10.3, og der fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)
 2.10.4. Andet (1): ja/nej (hvis ja specificeres det, udfyldes afsnit 3.10.4., og der fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne): ...
 2.11. Efterbehandlingssystemer til udstødningen (1): ja/nej (hvis ja, fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)
 2.11.1. Oxidationskatalysator (1): ja/nej
 (hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.2)
 2.11.2. deNOX-system med selektiv reduktion af NOX (tilsætning af reduktionsmiddel) (1): ja/nej
 (hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.3)
 2.11.3. Andre deNOX-systemer (1): ja/nej
 (hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.3)
 2.11.4. Trevejskatalysator, der kombinerer oxidation og reduktion af NOX (1): ja/nej
 (hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.3)
 2.11.5. Partikelefterbehandlingssystem med passiv regenerering (1): ja/nej
 (hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.4)
 2.11.5.1. Wall-flow/ikke-wall-flow (1)
 2.11.6. Partikelefterbehandlingssystem med aktiv regenerering (1): ja/nej
 (hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.4)
 2.11.6.1. Wall-flow/ikke-wall-flow (1)
 2.11.7. Andre partikelefterbehandlingssystemer (1): ja/nej
 (hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.4)
 2.11.8. Andre efterbehandlingsanordninger (specificeres): ...
 (hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.5)
 DEL C
 Elementnummer
 Elementbeskrivelse
 Stammotor/motortype
 Motortyper i motorfamilien (hvis relevant)
 Forklarende noter (ikke medtaget i skemaet)
 type 2
 type 3
 type...
 type n
 3.1.
 Motoridentifikation
 3.1.1.
 Motortypebetegnelse
 3.1.2.
 Motortypebetegnelsen er angivet på motorens mærkning: ja/nej
 3.1.3.
 Placering af lovpligtig mærkning:
 3.1.4.
 Fastgørelsesmetode for den lovpligtige mærkning:
 3.1.5.
 Tegninger af placeringen af motorens identifikationsnummer (fuldstændigt eksempel med målangivelser):
 3.2.
 Ydeevneparametre
 3.2.1.
 Den angivne mærkehastighed (o./min.):


text:
3.2.1.1.
 Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved nominel nettoeffekt:
 3.2.1.2.
 Den angivne nominelle nettoeffekt (kW):
 3.2.2.
 Hastighed ved maksimal effekt (o./min.):
 Hvis den afviger fra mærkehastighed
 3.2.2.1.
 Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved maksimal nettoeffekt:
 3.2.2.2.
 Maksimal nettoeffekt (kW):
 Hvis den afviger fra mærkehastighed
 3.2.3.
 Det angivne maksimale drejningsmoment (o./min.):
 Hvis relevant
 3.2.3.1.
 Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved maksimalt drejningsmoment:
 3.2.3.2.
 Det angivne maksimale drejningsmoment (Nm):
 Hvis relevant
 3.2.4.
 Angivet 100 % prøvningshastighed:
 Hvis relevant
 3.2.5.
 Angivet mellemprøvningshastighed:
 Hvis relevant
 3.2.6.
 Tomgangshastighed (o./min.)
 Hvis relevant
 3.2.7.
 Maksimal ubelastet hastighed (o./min.):
 Hvis relevant
 3.2.8.
 Det angivne minimale drejningsmoment (Nm)
 Hvis relevant
 3.3.
 Tilkørselsprocedure
 Valgfrit (efter fabrikantens valg)
 3.3.1.
 Tilkørsel:
 3.3.2.
 Tilkørselscyklus:
 3.4.
 Motorprøvning
 3.4.1.
 Specifikt stativ påkrævet: ja/nej
 Hvis relevant
 3.4.1.1.
 Beskrivelse, herunder fotografier og/eller tegninger, af systemet til montering af motoren i prøvebænken, herunder drivaksel til tilslutning af dynamometeret:
 3.4.2.
 Udstødningsblandingskammer tilladt af fabrikanten: ja/nej
 Hvis relevant
 3.4.2.1.
 Udstødningsblandingskammer, beskrivelse, fotografi og/eller tegning:
 Hvis relevant
 3.5.
 Smøresystem
 3.5.1.
 Smøremidlets temperatur
 Hvis relevant
 3.5.1.1.
 Minimum (°C):
 3.5.1.2.
 Maksimum (°C):
 3.6.
 Forbrændingscylinder
 3.6.1.
 Boring (mm):
 3.6.2.
 Slaglængde (mm):
 3.6.3.
 Antal cylindre:
 3.6.4.
 Motorens samlede slagvolumen (cm3):
 3.6.5.
 Slagvolumen pr. cylinder i % af stammotorens slagvolumen:
 Hvis motorfamilie
 3.6.6.
 Volumetrisk kompressionsforhold:
 Angiv tolerance
 3.6.7.
 Beskrivelse af forbrændingssystem:
 3.6.8.
 Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone:
 3.6.9.
 Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte (mm2):
 3.6.10.
 Ventilindstilling
 3.6.10.1.
 Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkter, eller tilsvarende data:
 3.6.10.2.
 Reference- og/eller indstillingsområde:
 3.6.10.3.
 System med variabel ventilindstilling: ja/nej
 Hvis til stede og hvor: indsugning og/eller udstødning
 3.6.10.3.1.
 Type: kontinuerlig/(tænd/sluk)
 3.6.10.3.2.
 Kamvinkel ved faseskift:
 3.6.11.
 Portkonfiguration
 Kun totakt, hvis relevant
 3.6.11.1.
 Placering, størrelse og antal:
 3.7.
 Kølesystem
 Udfyld relevant rubrik
 3.7.1.
 Væskekøling
 3.7.1.1.
 Væskens art:
 3.7.1.2.
 Cirkulationspumper: ja/nej
 3.7.1.2.1.
 Type(r):
 3.7.1.2.2.
 Udvekslingsforhold af drev:
 Hvis relevant
 3.7.1.3.
 Minimal kølemiddelstemperatur ved fraløb (°C):
 3.7.1.4.
 Maximal kølemiddelstemperatur ved fraløb (°C):
 3.7.2.
 Luftkøling
 3.7.2.1.
 Blæser: ja/nej
 3.7.2.1.1.
 Type(r):
 3.7.2.1.2.
 Udvekslingsforhold af drev:
 Hvis relevant
 3.7.2.2.
 Største temperatur ved referencepunkt (°C):
 3.7.2.2.1.
 Referencepunktets placering
 3.8.
 Aspiration
 3.8.1.
 Største tilladte indsugningsvakuum ved 100 % af motorhastighed og 100 % belastning (kPa)
 3.8.1.1.
 Med rent luftfilter:
 3.8.1.2.
 Med snavset luftfilter:
 3.8.1.3.
 Målingens placering:
 3.8.2.
 Tryklader(e): ja/nej
 3.8.2.1.
 Type(r):
 3.8.2.2.
 Beskrivelse og skematisk diagram over systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, VGT, dobbelt turbo osv.):
 3.8.3.
 Ladeluftkøler: ja/nej
 3.8.3.1.
 Type: luft-luft/luft-vand/andet (specificeres)
 3.8.3.2.
 Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler ved 100 % hastighed og 100 % belastning (°C):
 3.8.3.3.
 Største tilladte trykfald i ladeluftkølesystemet ved 100 % motorhastighed og 100 % belastning (kPa):
 3.8.4.
 Indsugningsluftspjæld med ventil: ja/nej
 3.8.5.
 Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: ja/nej
 3.8.5.1.
 Hvis ja, beskrivelse og tegninger:
 3.8.5.2.
 Hvis nej, overensstemmelse med punkt 5.7 i dette regulativ: ja/nej
 3.8.6.
 Indsugningskanal
 Hvis relevant
 3.8.6.1.
 Beskrivelse af indsugningskanal (med tegninger, fotografier og/eller delnumre):
 3.8.7.
 Luftfilter
 Hvis relevant
 3.8.7.1.
 Type:
 3.8.8.
 Indsugningslyddæmper
 Hvis relevant
 3.8.8.1.
 Type:
 3.9.
 Udstødningssystem
 3.9.1.
 Beskrivelse af udstødningssystemet (med tegninger, fotos og/eller delnumre efter behov):
 Hvis relevant
 3.9.2.
 Maksimal udstødningstemperatur (°C):


text:
3.9.3.
 Største tilladte udstødningsmodtryk ved 100 % motorhastighed og 100 % belastning (kPa):
 3.9.3.1.
 Målingens placering:
 3.9.4.
 Udstødningsmodtryk ved ladeniveau som angivet af fabrikanten for variable restriction-efterbehandling ved prøvningens begyndelse (kPa):
 3.9.4.1.
 Placering og hastighed/belastningstilstande:
 3.9.5.
 Udstødningsluftspjæld med ventil: ja/nej
 3.10.
 Forskellige anordninger: ja/nej
 3.10.1.
 Udstødningsrecirkulation (EGR)
 3.10.1.1.
 Karakteristika: kølet/ukølet, højtryk/lavtryk/andet (specificeres):
 3.10.2.
 Vandindsprøjtning
 3.10.2.1.
 Funktionsprincip:
 3.10.3.
 Luftindsprøjtning
 3.10.3.1.
 Funktionsprincip
 3.10.4.
 Andre metoder
 3.10.4.1.
 Type(r)
 3.11.
 Efterbehandlingssystem til udstødningen
 3.11.1.
 Placering
 3.11.1.1.
 Sted (er) og mindste/største afstand(e) fra motoren til første efterbehandlingsenhed:
 3.11.1.2.
 Maksimalt temperaturfald fra udstødningsrørets eller turbinens afgangsåbning til første efterbehandlingsenhed (°C), hvis anført:
 3.11.1.2.1.
 Prøvningsbetingelser ved måling:
 3.11.1.3.
 Minimal temperatur ved indsugning til første efterbehandlingsenhed (°C), hvis anført:
 3.11.1.3.1.
 Prøvningsbetingelser ved måling:
 3.11.2.
 Oxidationskatalysator
 3.11.2.1.
 Antal katalysatorer og katalysatorelementer:
 3.11.2.2.
 Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner og volumen:
 Eller tegning
 3.11.2.3.
 Samlet mængde ædelmetaller (g):
 3.11.2.4.
 Relativ koncentration for hver forbindelse (%):
 3.11.2.5.
 Substrat (struktur og materiale):
 3.11.2.6.
 Celletæthed:
 3.11.2.7.
 Katalysatorbeholdertype(r):
 3.11.3.
 Katalysatorsystem til efterbehandling af udstødningsgasser for NOX eller 3-vejskatalysator
 3.11.3.1.
 Type:
 3.11.3.2.
 Antal katalysatorer og katalysatorelementer:
 3.11.3.3.
 Katalytisk virkning:
 3.11.3.4.
 Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner og volumen:
 Eller tegning
 3.11.3.5.
 Samlet mængde ædelmetaller (g):
 3.11.3.6.
 Relativ koncentration for hver forbindelse (%):
 3.11.3.7.
 Substrat (struktur og materiale):
 3.11.3.8.
 Celletæthed:
 3.11.3.9.
 Katalysatorbeholdertype(r):
 3.11.3.10.
 Regenereringsmetode:
 Hvis relevant
 3.11.3.10.1.
 Ikke-hyppig regenerering: ja/nej:
 Hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.6.
 3.11.3.11.
 Normalt driftstemperaturområde (°C):
 3.11.3.12.
 Selvnedbrydende reagens: ja/nej
 3.11.3.12.1.
 Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning:
 3.11.3.12.2.
 Laveste koncentration af den aktive ingrediens, som forekommer i reagenset, og som ikke udløser advarselssystemet (CDmin) (% vol):
 3.11.3.12.3.
 Reagensets normale driftstemperaturområde:
 3.11.3.12.4.
 International standard:
 Hvis relevant
 3.11.3.13.
 NOX-sensor(er): ja/nej
 3.11.3.13.1.
 Type:
 3.11.3.13.2.
 Placering(er):
 3.11.3.14.
 Lambdasonde(r): ja/nej
 3.11.3.14.1.
 Type:
 3.11.3.14.2.
 Placering(er):
 3.11.4.
 Partikelefterbehandlingssystem
 3.11.4.1.
 Filtreringstype: wall-flow/ikke-wall-flow/andet (specificeres)
 3.11.4.2.
 Type:
 3.11.4.3.
 Partikelefterbehandlingssystemets dimensioner og volumen:
 Eller tegning
 3.11.4.4.
 Placering(er) og mindste og største afstand(e) fra motoren:
 3.11.4.5.
 Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning:
 3.11.4.5.1.
 Ikke-hyppig regenerering: ja/nej
 Hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.6
 3.11.4.5.2.
 Mindste udstødningsgastemperatur for indledning af regenereringsprocedure (°C):
 3.11.4.6.
 Katalytisk belægning: ja/nej
 3.11.4.6.1.
 Katalytisk virkning:
 3.11.4.7.
 Brændstofbåret katalysator (FBC): ja/nej
 3.11.4.8.
 Normalt driftstemperaturområde (°C):
 3.11.4.9.
 Normalt driftstrykområde (kPa)
 3.11.4.10.
 Lagerkapacitet for sod eller aske (g):
 3.11.4.11.
 Lambdasonde(r): ja/nej
 3.11.4.11.1.
 Type:
 3.11.4.11.2.
 Placering(er):
 3.11.5.
 Andre efterbehandlingsanordninger
 3.11.5.1.
 Beskrivelse og funktionsmåde:
 3.11.6.
 Ikke-hyppig regenerering
 3.11.6.1.
 Antal cyklusser med regenerering
 3.11.6.2.
 Antal cyklusser uden regenerering
 3.11.7.
 Andre anordninger eller karakteristika
 3.11.7.1.
 Type(r)
 3.12.
 Brændstoftilførsel for CI til flydende brændstof eller, hvor det er relevant, dual fuel-motorer
 3.12.1.
 Fødepumpe
 3.12.1.1.
 Tryk (kPa) eller karakteristikdiagram:
 3.12.2.
 Indsprøjtningssystem
 3.12.2.1.
 Pumpe
 3.12.2.1.1.
 Type(r):
 3.12.2.1.2.
 Nominel pumpehastighed (o./min.):
 3.12.2.1.3.
 mm3 pr. takt eller omdrejning med fuld indsprøjtning med en pumpehastighed på:
 Angiv tolerance
 3.12.2.1.4.
 Pumpehastighed ved det maksimale drejningsmoment (o./min.):
 3.12.2.1.5.
 mm3 pr. takt eller omdrejning med fuld indsprøjtning ved pumpehastigheden ved det maksimale drejningsmoment
 Angiv tolerance
 3.12.2.1.6.
 Karakteristikdiagram:
 Som alternativ til punkt 3.12.2.1.1 til 3.12.2.1.5
 3.12.2.1.7.
 Anvendt metode: på motor/på prøvestand
 3.12.2.2.
 Indsprøjtningsindstilling
 3.12.2.2.1.
 Indsprøjtningsindstillingskurve:
 Angiv tolerance, hvis relevant
 3.12.2.2.2.
 Statisk fortænding:
 Angiv tolerance
 3.12.2.3.
 Indsprøjtningsledninger
 3.12.2.3.1.
 Længde(r) (mm):
 3.12.2.3.2.
 Indvendig diameter (mm):
 3.12.2.4.
 Common rail: ja/nej
 3.12.2.4.1.
 Type:
 3.12.3.
 Injektor(er)
 3.12.3.1.
 Type(r):


text:
3.12.3.2.
 Åbningstryk (kPa):
 Angiv tolerance
 3.12.4.
 ECU: ja/nej
 3.12.4.1.
 Type(r):
 3.12.4.2.
 Softwarekalibreringsnummer (-numre):
 3.12.4.3.
 Kommunikationsstandard(er) for adgang til datastrømsoplysninger: ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baseret)/ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baseret)/SAE J1939-73
 3.12.5.
 Regulator
 3.12.5.1.
 Type(r):
 3.12.5.2.
 Afskæringspunkt under fuld belastning:
 Angiv området, hvis dette er relevant
 3.12.5.3.
 Maksimal hastighed, ubelastet:
 Angiv området, hvis dette er relevant
 3.12.5.4.
 Tomgangshastighed:
 Angiv området, hvis dette er relevant
 3.12.6.
 Koldstartsystem: ja/nej
 3.12.6.1.
 Type(r):
 3.12.6.2.
 Beskrivelse:
 3.12.7.
 Brændstoftemperatur ved indgangen til brændstofindsprøjtningspumpen
 3.12.7.1.
 Minimum (°C):
 3.12.7.2.
 Maksimum (°C):
 3.13.
 Brændstoftilførsel for motorer med gnisttænding til flydende brændstof
 3.13.1.
 Karburator
 3.13.1.1.
 Type(r):
 3.13.2.
 Indirekte brændstofindsprøjtning:
 3.13.2.1.
 Singlepoint-indsprøjtning/multipoint-indsprøjtning
 3.13.2.2.
 Type(r):
 3.13.3.
 Direkte indsprøjtning:
 3.13.3.1.
 Type(r):
 3.13.4.
 Brændstoftemperatur på det af fabrikanten angivne sted
 3.13.4.1.
 Sted:
 3.13.4.2.
 Minimum (°C):
 3.13.4.3.
 Maksimum (°C):
 3.14.
 Brændstoftilførsel for motorer til gasformigt brændstof eller eventuelt dual fuel-motorer (for systemer med anden indretning gives tilsvarende oplysninger)
 3.14.1.
 Brændstof: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/brændstofspecifik LNG
 3.14.2.
 Trykregulator(er)/fordamper(e)
 3.14.2.1.
 Type(r)
 3.14.2.2.
 Antal trykreduktionstrin
 3.14.2.3.
 Tryk i sluttrinnet, minimum og maksimum (kPa)
 3.14.2.4.
 Antal hovedjusterpunkter:
 3.14.2.5.
 Antal tomgangsjusterpunkter:
 3.14.3.
 Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel
 3.14.3.1.
 Regulering af blandingsstyrke
 3.14.3.1.1.
 Systembeskrivelser og/eller diagram og tegninger:
 3.14.4.
 Blandeenhed
 3.14.4.1.
 Antal:
 3.14.4.2.
 Type(r):
 3.14.4.3.
 Sted:
 3.14.4.4.
 Justeringsmuligheder:
 3.14.5.
 Indsprøjtning i indsugningsmanifold
 3.14.5.1.
 Injektion: Singlepoint-indsprøjtning/multipoint-indsprøjtning
 3.14.5.2.
 Injektion: kontinuerlig/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel
 3.14.5.3.
 Indsprøjtningsudstyr
 3.14.5.3.1.
 Type(r):
 3.14.5.3.2.
 Justeringsmuligheder:
 3.14.5.4.
 Brændstoftilførselspumpe
 Hvis relevant
 3.14.5.4.1.
 Type(r):
 3.14.5.5.
 Injektor(er)
 3.14.5.5.1.
 Type(r):
 3.14.6.
 Direkte indsprøjtning
 3.14.6.1.
 Indsprøjtningspumpe/trykregulator
 3.14.6.1.1.
 Type(r):
 3.14.6.1.2.
 Indsprøjtningsindstilling (specificeres):
 3.14.6.2.
 Injektor(er)
 3.14.6.2.1.
 Type(r):
 3.14.6.2.2.
 Åbningstryk eller karakteristikdiagram:
 3.14.7.
 Elektronisk styreenhed (ECU)
 3.14.7.1.
 Type(r):
 3.14.7.2.
 Justeringsmuligheder:
 3.14.7.3.
 Softwarekalibreringsnummer (-numre):
 3.14.8.
 Godkendelser af motorer til flere brændstofsammensætninger
 3.14.8.1.
 Selvtilpassende funktion: ja/nej
 3.14.8.2.
 Kalibrering for en specifik gassammensætning: NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/brændstofspecifik LNG
 3.14.8.3.
 Transformation for en specifik gassammensætning NG-HT/NG-LT/NG-HLT
 3.14.9.
 Brændstoftemperatur ved trykregulatorens sluttrin
 3.14.9.1.
 Minimum (°C):
 3.14.9.2.
 Maksimum (°C):
 3.15.
 Tændingssystem
 3.15.1.
 Tændspole(r)
 3.15.1.1.
 Type(r):
 3.15.1.2.
 Antal:
 3.15.2.
 Tændrør
 3.15.2.1.
 Type(r):
 3.15.2.2.
 Gnistgab:
 3.15.3.
 Tændmagnet
 3.15.3.1.
 Type(r):
 3.15.4.
 Tændingsindstillingsstyring: ja/nej
 3.15.4.1.
 Statisk fortænding i forhold til topdødpunktet (krumtappens drejning i grader):
 3.15.4.2.
 Fortændingskurve eller -diagram:
 Hvis relevant
 3.15.4.3.
 Elektronisk styring: ja/nej
 Forklarende noter til tillæg A.1:
 (Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter på oplysningsskemaet)
 I tilfælde af et kombineret katalysator- og partikelfilter skal de to pågældende afsnit udfyldes.
 (1) Overstreg de uudnyttede alternativer, eller vis kun de(t) anvendte alternativ(er).
 (2) Som defineret i bilag 5 til dette regulativ.
 (3) Jf. punkt 2.3.13 i bilag 5 (definition af motorfamilie).
 BILAG 2
 Tekst af billedet
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn:
 Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 for en motor eller motorfamilie i henhold til regulativ nr. 120
 Godkendelse nr. Udvidelse nr.
 Grund til udvidelse/afslag/inddragelse (2):
 AFSNIT I
 1.1. Mærke (fabrikantens handelsmærke(r)):
 1.2. Eventuel(le) handelsbetegnelse(r):
 1.3. Navn og adresse på fabrikantens virksomhed:
 1.4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: .
 1.5. Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker):
 1.6. Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (2):
 AFSNIT II
 1. Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen/prøvningerne:
 2. Prøvningsrapportens (-rapporternes) dato(er):
 3. Prøvningsrapportens (-rapporternes) nummer/numre:
 AFSNIT III


text:
Undertegnede attesterer herved rigtigheden af fabrikantens beskrivelse i vedlagte oplysningsskema af den ovenfor beskrevne motortype/motorfamilie (2), hvoraf den typegodkendende myndighed har udvalgt et eller flere eksemplarer, som fabrikanten har udleveret som prototyper for motortypen/motorfamilien, og at vedlagte prøvningsresultater gælder for motortypen/motorfamilien (2).
 1. Motortypen/motorfamilien (2) opfylder/opfylder ikke (2) de krav, der er fastsat i regulativ nr. 120, ændringsserie 02.
 2. Typegodkendelse meddelt/udvidet/afslået/inddraget (2)
 Sted:
 Tekst af billedet
 Dato:
 Navn og underskrift:
 Bilag:
 Informationsmappe
 Prøvningsrapport(er)
 Alle andre dokumenter, som den teknisk tjeneste eller den typegodkendende myndighed tilføjer til informationsmappen i løbet af udførelsen af deres funktioner.
 Addendum
 Godkendelsesnr.:
 DEL A
 Motortypens/motorfamiliens specifikationer (2)
 2. Fælles konstruktionsparameter for motortypen/motorfamilien (2)
 2.1. Forbrændingscyklus: firetakt/totakt/rotation/andet: (beskriv nærmere) (2)
 2.2. Tændingstype: Kompressionstænding/gnisttænding (2)
 2.3.1. Cylindrenes placering i blokken: V/række/radial/andet (beskrives) (2)
 2.6. Vigtigste kølemiddel: luft/vand/olie (2)
 2.7. Luftindtagstype: naturlig indsugning/trykladet/trykladet med ladeluftkøler (2)
 2.8.1. Brændstoftype(r) Diesel (ikke-vejgående gasolie)/ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)/benzin (E10)/ethanol (E85)/naturgas/biomethan/flydende gas (LPG) (2)
 2.8.1.1. Brændstof (undertype) (kun naturgas/biomethan): Brændstofuafhængig — høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas)/brændstofbegrænset — høj brændværdi (H-gas)/brændstofbegrænset — lav brændværdi (L-gas)/brændstofspecifik (LNG)
 2.8.2. Brændstofsystem: Kun flydende brændstof/kun gasbrændstof/dual-brændstoftype type 1A/dual-brændstoftype 1B/dual-brændstoftype 2A/dual-brændstoftype 2B/dual-brændstoftype 3B (2)
 2.8.3. Liste over yderligere brændstoffer, som kan anvendes af motoren som oplyst af fabrikanten i overensstemmelse med punkt 5.2.3 i dette regulativ (anfør henvisning til anerkendt standard eller specifikation):
 2.8.4. Smøremiddel tilsat brændstoffet: ja/nej (2)
 2.8.5. Type brændstoftilførsel: Pumpe, (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse/in-line-pumpe eller fordeler-pumpe/enhedsinjektor/common rail/karburator/portindsprøjtning/direkte indsprøjtning/blandingsenhed/andet (specificeres) (2)
 2.9. Motorstyringssystemer: mekanisk/elektronisk styrestrategi (2)
 2.10. Forskellige anordninger: ja/nej (2)
 2.10.1. Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej (2)
 2.10.2. Vandindsprøjtning: ja/nej (2)
 2.10.3. Luftindsprøjtning: ja/nej (2)
 2.10.4. Andre (specificeres):
 2.11. Efterbehandlingssystem til udstødningen: ja/nej (2)
 2.11.1. Oxidationskatalysator: ja/nej (2)
 2.11.2. deNOX-system med selektiv reduktion af NOX (tilsætning af reduktionsmiddel): ja/nej (2)
 2.11.3. andre deNOX-systemer: ja/nej (2)
 2.11.4. Trevejskatalysator, der kombinerer oxidation og reduktion af NOX: ja/nej (2)
 2.11.5. Partikelefterbehandlingssystem med passiv regenerering: ja/nej (2)
 2.11.6. Partikelefterbehandlingssystem med aktiv regenerering: ja/nej (2)
 Tekst af billedet
 2.11.7. Andre partikelefterbehandlingssystemer: ja/nej (2)
 2.11.8. Trevejskatalysator, der kombinerer oxidation og reduktion af NOX: ja/nej (2)
 2.11.9. Andre efterbehandlingsanordninger (specificeres):
 3. Hovedspecifikationer for motortypen/motortyperne
 Elementnummer
 Elementbeskrivelse
 Stammotor/motortype
 Motortyper i motorfamilien (hvis relevant)
 3.1.1.
 Motortypebetegnelse:
 3.1.2.
 Motorens typebetegnelse er angivet på motorens mærkning: ja/nej (2)
 3.1.3.
 Placering af den lovpligtige mærkning:
 3.2.1.
 Den angivne mærkehastighed (o./min.):
 3.2.1.2.
 Den angivne nominelle nettoeffekt (kW):
 3.2.2.
 Hastighed ved maksimal effekt (o./min.):
 3.2.2.2.
 Maksimal nettoeffekt (kW):
 3.2.3.
 Det angivne maksimale drejningsmoment (o./min.):
 3.2.3.2.
 Det angivne maksimale drejningsmoment (Nm):
 3.6.3.
 Antal cylindre:
 3.6.4.
 Motorens samlede slagvolumen (cm3):
 3.8.5.
 Anordning til recirkulation af krumta-phusgasser: ja/nej (2)
 3.11.3.12.
 Selvnedbrydende reagens: ja/nej (2)
 3.11.3.12.1.
 Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning:
 3.11.3.13.
 NOX-sensor(er): ja/nej (2)
 3.11.3.14.
 Lambdasonde: ja/nej (2)
 3.11.4.7.
 Brændstofbåret katalysator (FBC): ja/nej (2)
 DEL B
 Prøvningsresultater
 1. Godkendte data
 1.1. Mærkenettoeffekt: kW ved min– 1
 1.2. Maksimal nettoeffekt: kW ved min– 1
 1.3. Maksimalt nettodrejningsmoment: Nm ved min– 1
 Forklarende bemærkninger til bilag 2:
 (Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter på typegodkendelsesattesten)
 (1) Kendingsnummer for den kontraherende part, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen.


text:
(2) Overstreg de uudnyttede alternativer, eller vis kun de(t) anvendte alternativ(er).
 TILLÆG A.1
 PRØVNINGSRAPPORT
 A.1.1. GENERELLE KRAV
 Der skal udfyldes en prøvningsrapport for alle prøvninger, der kræves for typegodkendelse. Hver yderligere (f.eks. en anden hastighed på en motor med konstant hastighed) eller supplerende prøvning (f.eks. hvis der prøves et andet brændstof) vil kræve en yderligere eller supplerende prøvningsrapport.
 A.1.2. FORKLARENDE NOTER OM UDARBEJDELSE AF EN PRØVNINGSRAPPORT
 A.1.2.1. Prøvningsrapporten skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i punkt A.1.3.
 A.1.2.2. Uanset punkt A.1.2.1. skal kun de afsnit eller underafsnit, der er relevante for den pågældende prøvning og for den pågældende motorfamilie, de pågældende motortyper inden for motorfamilien eller den pågældende motortype, der er blevet prøvet, være anført i prøvningsrapporten.
 A.1.2.3. Prøvningsrapporten kan indeholde flere oplysninger end dem, der kræves i punkt A.1.2.1., men skal under alle omstændigheder være i overensstemmelse med den foreslåede nummerering.
 A.1.2.4. Når der gives flere alternativer adskilt ved skråstreg for et punkt, skal de uudnyttede alternativer overstreges, eller kun det anvendte være vist.
 A.1.2.5. Hvis der anmodes om en »type« af en komponent, skal oplysningerne entydigt identificere komponenten; dette kan være en liste over kendetegn, fabrikantens navn og reservedels- eller tegningsnummer, en tegning eller en kombination af ovennævnte eller andre metoder, der sikrer samme resultat.
 A.1.2.6. Prøvningsrapporten kan indgives på papir eller i et elektronisk format, der aftales mellem fabrikanten, den tekniske tjeneste og den typegodkendende myndighed.
 A.1.3. MODELLER FOR RAPPORTEN MED PRØVNINGSRESULTATET
 Prøvningsrapport for ikke-vejgående motorer
 1. GENERELLE OPLYSNINGER
 1.1. Mærke (fabrikantens varemærke): ...
 1.2. Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...
 1.3. Navn og adresse på fabrikantens virksomhed: ...
 1.4. Navn på teknisk tjeneste: ...
 1.5. Adresse på teknisk tjeneste: ...
 1.6. Prøvningssted: ...
 1.7. Prøvningsdato: ...
 1.8. Prøvningsrapport nr.: ...
 1.9. Oplysningsskemas referencenummer (hvis et sådant findes): ...
 1.10. Prøvningsrapporttype: Primær prøvning/yderligere prøvning/supplerende prøvning
 1.10.1. Beskrivelse af prøvningens formål: ...
 2. GENERELLE OPLYSNINGER OM MOTOREN (PRØVNINGSMOTOR)
 2.1. Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT: ...
 2.2. Motorens identifikationsnummer: ...
 3. CHECKLISTE FOR DOKUMENTATION OG OPLYSNINGER (KUN PRIMÆR PRØVNING)
 3.6. For motortyper og motorfamilier, der anvender en ECU som en del af motorstyringssystemet, dokumentationsreference for erklæringen vedrørende uautoriserede indgreb: ...
 3.7. For motortyper og motorfamilier, der anvender mekaniske anordninger som en del af motorstyringssystemet, dokumentationsreference for erklæringen vedrørende uautoriserede indgreb og justerbare parametre: ...
 4. REFERENCEBRÆNDSTOF(FER), DER ER ANVENDT VED PRØVNINGEN (RELEVANT(E) UNDERPUNKT(ER) UDFYLDES)
 4.1. Flydende brændstof til motorer med gnisttænding
 4.1.1. Fabrikat: ...
 4.1.2. Type: ...
 4.1.3. RON-oktantal: ...
 4.1.4. MON-oktantal: ...
 4.1.5. Ethanolindhold (%): ...
 4.1.6. Massefylde ved 15 °C (kg/m3): ...
 4.2. Flydende brændstof til motorer med kompressionstænding
 4.2.1. Fabrikat: ...
 4.2.2. Type: ...
 4.2.3. Cetantal: ...
 4.2.4. FAME-indhold (%): ...
 4.2.5. Massefylde ved 15 °C (kg/m3): ...
 4.3. Gasformigt brændstof — LPG
 4.3.1. Fabrikat: ...
 4.3.2. Type: ...
 4.3.3. Referencebrændstof: Brændstof A/brændstof B
 4.3.4. MON-oktantal: ...
 4.4. Gasformigt brændstof — metan/biomethan
 4.4.1. Referencebrændstof: GR/G23/G25/G20
 4.4.2. Kilde til referencegas: specifikt referencebrændstof/rørledningsgas med iblanding
 4.4.3. For specifikt referencebrændstof
 4.4.3.1. Fabrikat: ...
 4.4.3.2. Type: ...
 4.4.4. For rørledningsgas med iblanding
 4.4.4.1. Iblanding(er): Carbondioxid/ethan/methan/nitrogen/propan
 4.4.4.2. Sλ -værdien for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i:


text:
...
 4.4.4.3. Methantallet (MN) for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i: ...
 4.5. Dual fuel-motor (foruden relevante afsnit ovenfor)
 4.5.1. Gas/energiforhold i prøvningscyklus: ...
 5. SMØREMIDDEL
 5.1. Fabrikat(er): ...
 5.2. Type(r): ...
 5.3. SAE-viskositet: ...
 5.4. Smøremiddel og brændstof blandes: ja/nej
 5.4.1. Olieprocent i blandingen: ...
 6. DE ENKELTE MÅLERESULTATER (*1)
 Motorhastighed, min– 1
 Målt drejningsmoment, Nm
 Målt effekt, kW
 Målt brændstoftilførsel, g/h
 Barometertryk, kPa
 Vandamptryk, kPa
 Indsugningsluftens temperatur, K
 Effekt, som skal lægges til for udstyr og tilbehør ud over tabel 1, kW
 nr. 1
 nr. 2
 nr. 3
 I alt, kW
 Effektkorrektionsfaktor
 Korrigeret effekt, kW
 Målt drejningsmoment, Nm
 Korrigeret specifikt brændstofforbrug g/(kWh) (2)
 Kølevæsketemperatur ved fraløb, K
 Smøreolietemperatur i målepunkt, K
 Lufttemperatur efter tryklader, K (1)
 Brændstoftemperatur ved indsprøjtningspumpens indgang, K
 Lufttemperatur efter ladeluftkøler, K (1)
 Tryk efter tryklader, kPa
 Tryk efter ladeluftkøler, kPa
 Indsugningsvakuum, Pa
 Udstødningsmodtryk, Pa
 Brændstofmængde, mm3/takt eller arbejdsgang (1)
 (*1) Karakteristikkurverne for nettoeffekten og nettodrejningsmomentet tegnes som funktion af motorhastigheden.
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Beregnet med nettoeffekten for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding; i sidstnævnte tilfælde multipliceret med effektkorrektionsfaktoren.
 BILAG 3
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 MODEL A
 (se regulativets punkt 4.4)
 a = min. 8 mm.
 Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor, viser, at den pågældende motortype, for så vidt angår måling af nettoeffekt, er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til FN-regulativ nr. 120 med godkendelsesnummeret 021628. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i FN-regulativ nr. 120 som ændret ved ændringsserie 02.
 MODEL B
 (se regulativets punkt 4.5)
 a = min. 8 mm.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor, viser, at den pågældende motortype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til FN-regulativ nr. 120 og 96 (1). De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser omfattede FN-regulativ nr. 120 ændringsserie 02, og FN-regulativ nr. 96 omfattede ændringsserie 05.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 4
 METODE TIL MÅLING AF FORBRÆNDINGSMOTORENS NETTOEFFEKT
 1. Disse bestemmelser finder anvendelse på metoden for fastsættelse af effektkurven ved fuld belastning af en forbrændingsmotor, der kører med vekslende hastighed som en funktion af motorhastighed og mærkefart og mærkenettoeffekt for en forbrændingsmotor med konstant hastighed.
 2. Prøvningsbetingelser
 2.1. Motoren skal være tilkørt i henhold til fabrikantens anvisninger.
 2.2. Hvis effektmåling kun kan udføres på en motor udstyret med gearkasse, skal der tages højde for gearkassens virkningsgrad.
 2.3. Tilbehør og udstyr
 2.3.1. Tilbehør og udstyr, der skal monteres
 Under prøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant tilbehør (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den pågældende anvendelse.
 2.3.2. Tilbehør og udstyr, der skal afmonteres
 Visse former for hjælpeudstyr, hvis definition er knyttet til maskinens drift, og som kan monteres på motoren, afmonteres før prøvningen. Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:
 a)
 luftkompressor til bremser
 b)
 pumpe til servostyring
 c)
 pumpe til affjedringssystem
 d)
 luftkonditioneringsanlæg
 For tilbehør, som


text:
ikke kan afmonteres, kan den optagne tomgangseffekt bestemmes og lægges til den målte motoreffekt (se bemærkning h til tabel 1). Udgør denne værdi mere end 3 % af den maksimale effekt ved prøvningshastigheden, kan den efterprøves af prøvningsmyndigheden.
 Tabel 1
 Udstyr og tilbehør, som skal monteres med henblik på bestemmelse af motoreffekt
 Antal
 Udstyr og tilbehør
 Monteres ved emissionsprøvning
 1
 Indsugningssystem
 Indsugningsmanifold
 Ja
 Emissionsbegrænsningssystem til krumtaphus
 Ja
 Luftmængdemåler
 Ja
 Luftfilter
 Ja (1)
 Indsugningslyddæmper
 Ja (1)
 2
 Udstødningssystem
 Efterbehandling af udstødningen
 Ja
 Udstødningsmanifold
 Ja
 Tilslutningsrør
 Ja (2)
 Lydpotte
 Ja (2)
 Udstødningsrør
 Ja (2)
 Udstødningsbremse
 Nej (3)
 Tryklader
 Ja
 3
 Brændstoftilførselspumpe
 Ja (4)
 4
 Karbureringsudstyr
 Karburator
 Ja
 Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv.
 Ja
 Udstyr til gasmotorer
 Trykbegrænser
 Ja
 Fordamper
 Ja
 Blander
 Ja
 5
 Brændstofindsprøjtning (benzin og diesel)
 Forfilter
 Ja
 Filter
 Ja
 Pumpe
 Ja
 Højtryksrør
 Ja
 Injektor
 Ja
 Elektronisk styresystem, sensorer, osv.
 Ja
 Regulator/styresystem
 Ja
 Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser
 Ja
 6
 Væskekøling
 Køler
 Nej
 Blæser
 Nej
 Ventilatorskærm
 Nej
 Vandpumpe
 Ja (5)
 Termostat
 Ja (6)
 7
 Luftkøling
 Ventilatorskærm
 Nej (7)
 Ventilator eller blæser
 Nej (7)
 Temperaturreguleringsenhed
 Nej
 8
 Trykladeudstyr
 Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningen
 Ja
 Ladeluftkøler
 Ja (7)
 (8)
 Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet)
 Nej (7)
 Kontrolsystem for kølervæskegennemstrømning
 Ja
 9
 Hjælpeventilator til prøvebænk
 Ja, om nødvendigt
 10
 Enhed til forureningsbegrænsning
 Ja
 11
 Standardudstyr
 Ja eller prøvebænkudstyr (9)
 12
 Smøreoliepumpe
 Ja
 13
 Visse former for tilbehør, hvis definition er knyttet til driften af mobile ikke-vejgående maskiner, og som kan monteres på motoren, afmonteres før prøvningen.
 Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:
 i)
 luftkompressor til bremser
 ii)
 pumpe til servostyring
 iii)
 pumpe til affjedringssystem
 iv)
 luftkonditioneringsanlæg.
 Nej
 2.4. Indstillinger
 Indstillingerne under prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekten er angivet i tabel 2.
 Tabel 2
 Indstillinger
 1.
 Indstilling af karburator(er), fordamper/trykregulator
 Indstilling i henhold til fabrikantens specifikationer og anvendt uden yderligere ændring, hvad angår den særlige anvendelse.
 2.
 Indstilling af indsprøjtningspumpens gennemstrømningsmængde
 3.
 Tændings- eller indsprøjtningsindstilling (indstillingskurve)
 4.
 Indstilling af regulator
 5.
 Emissionsbegrænsende anordninger
 6.
 Ladetryksregulering
 3. Data, der skal registreres
 3.1. Data, der skal registreres, er anført i tillæg A.1. til bilag 2. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Forbrændingskamrene kan indeholde afsætninger, men i begrænset omfang. Prøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur, skal vælges så tæt som muligt på standardbetingelserne (se punkt 5.2 i dette bilag) for at nedsætte korrektionsfaktoren.
 3.2. Temperaturen af motorens indsugningsluft skal måles i indsugningskanalerne. Målingen af indsugningsvakuummet skal udføres i samme punkt. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod forstøvet brændstof og strålevarme og placeres direkte i luftstrømmen. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner til at give en repræsentativ gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.
 3.3. Indsugningsvakuummet skal måles neden for indløbskanaler, luftfilter, indsugningslyddæmper og hastighedsbegrænser (hvis monteret).
 3.4. Det absolutte tryk ved indgangen til motoren neden for kompressoren og varmeveksleren (hvis monteret) skal måles i indsugningsmanifolden og i ethvert andet punkt, hvor trykket skal måles for at beregne korrektionsfaktorer.
 3.5. Udstødningsmodtrykket skal måles i et punkt mindst tre rørdiametre neden for udstødningsmanifoldens(-enes) flange(r) og nedenfor ved turboladeren(-erne) (hvis monteret).


text:
Placeringen skal specificeres.
 3.6. Der må ikke foretages målinger, før omdrejningsmoment, hastighed og temperaturer i det væsentlige har været konstante i mindst 1 minut.
 3.7. Motorhastigheden i en prøvning eller måling må ikke afvige fra den valgte hastighed med mere end ± 1 % eller ± 10 min, idet den største værdi er gældende.
 3.8. Målingerne af bremsebelastning, brændstofforbrug og temperatur af indsugningsluften skal foretages samtidig, og som resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserende, på hinanden følgende målinger; der ikke afviger med mere end 2 % for så vidt angår bremsebelastningen.
 3.9. Kølervæskens temperatur ved udløbet fra motoren skal holdes på den af fabrikanten foreskrevne værdi.
 Har fabrikanten ikke foreskrevet nogen temperatur, skal denne være 353 K ± 5 K. For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet målepunkt holdes inden for + 0/– 20 K af den af fabrikanten angivne maksimale værdi ved referencebetingelserne.
 3.10. For motorer med kompressionstænding skal brændstoftemperaturen måles ved indgangen til brændstofindsprøjtningspumpen og holdes inden for 306-316 K (33-43 °C); for motorer med styret tænding skal brændstoftemperaturen måles så tæt som muligt på indgangen til karburatoren eller indsprøjtningsventilarrangementet og holdes inden for 293-303 K (20-30 °C).
 3.11. Temperaturen af smøremidlet, målt i oliepumpen eller ved afgangen fra eventuel oliekøler, skal være inden for de af motorfabrikanten fastsatte grænser.
 3.12. Der kan anvendes et ekstra reguleringssystem, hvis dette er nødvendigt for at holde temperaturen inden for de i dette bilag, punkt 3.9, 3.10 og 3.11 ovenfor angivne grænser.
 4. Målenøjagtighed
 4.1. Drejningsmoment: ± 1 % af det målte drejningsmoment. Systemet til måling af drejningsmomentet skal være kalibreret, således at der tages højde for friktionstab. Tilladt unøjagtighed i nederste halvdel af måleskalaen på dynamometerbænken: ± 2 % af det målte drejningsmoment.
 4.2. Motorhastighed: 0,5 % af den målte hastighed.
 4.3. Brændstofforbrug: ± 1 % af det målte forbrug.
 4.4. Brændstoftemperatur: ± 2 K.
 4.5. Indsugningsluftens temperatur: ± 2 K.
 4.6. Barometertryk: ± 100 Pa.
 4.7. Vakuum i indsugningssystemet: ± 50 Pa.
 4.8. Modtryk i udstødningssystemet: ± 200 Pa.
 5. Effektkorrektionsfaktorer
 5.1. Definition:
 Effektkorrektionsfaktoren er den koefficient, hvormed motoreffekten bestemmes ved de i punkt 5.2 nedenfor specificerede atmosfæriske referencebetingelser.
 Po = α P
 hvor:
 Po
 er den korrigerede effekt (dvs. effekt under atmosfæriske referencebetingelser)
 α
 er korrektionsfaktoren (αa elle αd)
 P
 er den målte effekt (prøvningseffekt)
 5.2. Atmosfæriske referencebetingelser
 5.2.1. Temperatur (To): 298 K (25 °C)
 5.2.2. Tørt tryk (Pso): 99 kPa
 Det tørre atmosfæriske tryk er baseret på et samlet barometertryk på 100 kPa og et vanddamptryk på 1 kPa.
 5.3. Atmosfæriske betingelser under prøvningen
 De atmosfæriske betingelser under prøvningen skal være følgende:
 5.3.1. Temperatur (T)
 For motorer med styret tænding
 :
 288 K ≤ T ≤ 308 K
 For motorer med kompressionstænding
 :
 283 K ≤ T ≤ 313 K
 5.3.2. Tryk (ps)
 90 kPa < ps < 110 kPa
 5.4. Bestemmelse af korrektionsfaktor αa og αd (1)
 5.4.1. Motorer med styret tænding (naturlig indsugning eller trykladning)
 Korrektionsfaktoren αa fås ved anvendelse af følgende formel:
 hvor:
 ps
 det samlede tørre atmosfæretryk i kilopascal


text:
(kPa); dvs. det samlede barometertryk minus vanddamptryk
 T
 den absolutte temperatur i kelvin (K) for motorens indsugningsluft.
 Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
 En prøve er kun gyldig, hvis det for korrektionsfaktoren gælder, at:
 0,93 < αa < 1,07
 Hvis disse grænser overskrides, skal den korrigerede målte værdi og prøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje angives i prøvningsrapporten.
 5.4.2. Motorer med kompressionstænding — faktor αd
 Korrektionsfaktoren (αd) for motorer med kompressionstænding ved konstant brændstofgennemstrømningshastighed fås ved anvendelse af følgende formel:
 αd = (fa)fm
 hvor:
 fa
 er den atmosfæriske faktor
 fm
 er karakteristikparametret for hver motortype og indstilling.
 5.4.2.1. Atmosfærisk faktor fa
 Denne faktor angiver de omgivende forholds (tryk, temperatur og luftfugtighed) indvirkning på motorens indsugningsluft. Formlen for den atmosfæriske faktor er forskellig fra motortype til motortype.
 5.4.2.1.1. Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning
 5.4.2.1.2. Turboladede motorer med eller uden ladeluftkøling
 5.4.2.2. Motorfaktor fm
 fm
 er en funktion af qc (korrigeret brændstofforbrug) som følger:
 fm =
 0,036 qc – 1,14
 samt
 qc
 =
 q/r
 hvor:
 q
 er brændstofforbruget l milligram pr. arbejdsgang pr. liter samlet cylindervolumen (mg/(l.arbejdsgang))
 r
 er trykforholdet mellem kompressorudgang og kompressorindsugning, i tilfælde af at flere turboladere r repræsenterer det samlede kompressionsforhold (r = 1 for motorer med naturlig indsugning).
 Denne formel er gyldig for en qc-værdi, der ligger mellem 37,2 mg/(l. arbejdsgang) og 65 mg/(l. arbejdsgang).
 Ved qc-værdier under 37,2 mg/(l. arbejdsgang) vil fm blive sat til en konstant værdi af 0,2 (fm = 0,2).
 Ved qc -værdier over 65 mg/(l. arbejdsgang) vil fm blive sat til en konstant værdi af 1,2 (fm = 1,2) (se figuren):
 Bestemmelse af motorfaktor fm
 Tekst af billedet
 fm
 qc (mg/l cyklus)
 5.4.2.3. Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet
 En prøvning er kun gyldig, hvis det for korrektionsfaktoren αa gælder, at:
 0,93 ≤ αa ≤ 1,07
 Hvis disse grænser overskrides, skal den korrigerede målte værdi og prøvningsbetingelserne (temperatur og tryk) nøje angives i prøvningsrapporten.
 (1) Det komplette indsugningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 a)
 når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten
 b)
 i tilfælde af motorer med gnisttænding og naturlig indsugning.
 I andre tilfælde kan et ækvivalent system anvendes, og det skal konstateres, at indsugningstrykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi for et rent luftfilter.
 (2) Det komplette udstødningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:
 a)
 når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten
 b)
 i tilfælde af motorer med gnisttænding og naturlig indsugning.
 I andre tilfælde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ikke afviger mere end 1 000 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi.
 (3) Har motoren udstødningsbremse, skal gasspjældet være fastgjort i helt åben stilling.
 (4) Brændstoftilførselstrykket kan om nødvendigt justeres, så det reproducerer det tryk, der forefindes i motorkonfigurationen (navnlig når der anvendes et »brændstofretursystem«).
 (5) Cirkulation af kølevæske må kun ske ved hjælp af motorens vandpumpe. Kølingen kan ske gennem et ydre kredsløb, under forudsætning af at dette kredsløbs tryktab og pumpeindgangstryk i det


text:
væsentlige er de samme som i motorens kølesystem.
 (6) Termostaten kan fastgøres i helt åben stilling.
 (7) Når der monteres kølerventilator eller blæser med henblik på prøvningen, skal den optagne effekt tillægges resultatet bortset fra motorer, hvor sådant udstyr er integreret i motoren (som for eksempel luftkølede motorer med ventilatoren monteret direkte på krumtapakslen). Effekten af ventilator eller blæser bestemmes ved de hastigheder, som anvendes ved prøvningerne, enten ved beregning ud fra standardspecifikationerne eller gennem praktiske prøvninger.
 (8) Motorer med ladeluftkøling skal afprøves med ladeluftkøling, hvad enten de er væske- eller luftkølede, men et prøvebænksystem kan efter motorfabrikantens ønske erstatte luftkøleren. I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given hastighed foretages med det maksimale trykfald og det minimale temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren i prøvebænksystemet som angivet af fabrikanten.
 (9) Effekten til elektriske og andre startsystemer skal leveres fra prøvebænken.
 (1) Prøvningerne kan udføres i luftkonditionerede prøverum, hvor de atmosfæriske betingelser kan styres.
 Når det drejer sig om motorer med automatisk styring af lufttemperaturen, og dersom denne anordning er således indrettet, at der ved fuld belastning ved 25 °C ikke tilføres opvarmet luft, skal prøvningen udføres med anordningen helt lukket. Hvis derimod anordningen stadig er i funktion ved 25 °C, skal prøvningen udføres med anordningen i normal funktion, og eksponenten for temperaturangivelsen i korrektionsfaktoren skal sættes til nul (dvs. ingen temperaturkorrektion).
 BILAG 5
 PARAMETRE FOR DEFINITIONEN AF MOTORTYPER OG MOTORFAMILIER OG DERES FUNKTIONSMÅDER
 1. MOTORTYPE
 De tekniske karakteristika for en motortype er dem, der er defineret i det oplysningsskema, som er udarbejdet i overensstemmelse med modellen i bilag 1.
 1.1. Driftstilstand (driftshastighed)
 En motortype kan typegodkendes som en motor med konstant hastighed eller som en motor med variabel hastighed som defineret i henholdsvis punkt 2.3 og 2.32 i dette regulativ.
 2. MOTORFAMILIEKRITERIER
 2.1. Generelt
 En motorfamilie er karakteriseret ved dens konstruktionsparametre. Disse skal være fælles for alle motorer i motorfamilien. Motorfabrikanten kan bestemme, hvilke motorer der tilhører en motorfamilie, når blot de kriterier, der er anført i punkt 2.3. i dette bilag, opfyldes. Motorfamilien skal godkendes af den typegodkendende myndighed.
 2.2. Motorkategorier, driftstilstand (driftshastighed) og effektinterval.
 2.2.1. Motorfamilien må kun omfatte motortyper med samme driftshastighed.
 2.3. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien
 2.3.1. Forbrændingscyklus:
 a)
 totakts
 b)
 firtakts
 c)
 drejestempelmotor
 d)
 andet.
 2.3.2. Cylindrenes konfiguration
 2.3.2.1. Cylindernes placering i blokken
 a)
 Enkelt
 b)
 V
 c)
 række
 d)
 modstående
 e)
 radialt
 f)
 andet (F, W osv.).
 2.3.2.2. Cylindrenes relative placering
 Motorer med samme blok kan tilhøre samme familie, hvis deres boringsmål (centrum til centrum) er de samme.
 2.3.3. Vigtigste kølemiddel
 a)
 luft
 b)
 vand
 c)
 olie.
 2.3.4. Slagvolumen pr. cylinder
 2.3.4.1. Motor med slagvolumen pr. cylinder ≥ 750 cm3
 For at motorer med et slagvolumen pr. cylinder på ≥ 750 cm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelsen i slagvolumen pr. cylinder ikke være over 15 % af den største slagvolumen pr. cylinder i motorfamilien.
 2.3.4.2. Motor med slagvolumen pr. cylinder < 750 cm3
 For at motorer med et slagvolumen pr. cylinder på ≥ 750 cm3 kan


text:
anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelsen i slagvolumen pr. cylinder ikke være over 30 % af den største slagvolumen pr. cylinder i motorfamilien.
 2.3.5. Luftindtagstype
 a)
 naturlig
 b)
 trykladet
 c)
 trykladet med ladeluftkøler.
 2.3.6. Brændstoftype
 a)
 diesel (ikke-vejgående gasolie)
 b)
 ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)
 c)
 benzin (E10)
 d)
 ethanol (E85)
 e)
 naturgas/biomethan
 i)
 brændstofuafhængig — høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas)
 ii)
 brændstofbegrænset — høj brændværdi (H-gas)
 iii)
 brændstofbegrænset — høj brændværdi (L-gas)
 iv)
 brændstofspecifik (LNG)
 f)
 flydende gas (LPG)
 2.3.7. Brændstofsystem:
 a)
 kun flydende brændstof
 b)
 kun gasbrændstof
 c)
 dual-brændstoftype 1A
 d)
 dual-brændstoftype 1B
 e)
 dual-brændstoftype 2A
 f)
 dual-brændstoftype 2B
 g)
 dual-brændstoftype 3B.
 2.3.8. Forbrændingskammerets type/konstruktion
 a)
 åbent kammer
 b)
 delt kammer
 c)
 for andre typer.
 2.3.9. Tændingstype
 a)
 gnisttænding
 b)
 kompressionstænding.
 2.3.10. Ventiler og porte
 a)
 arrangement
 b)
 antal ventiler pr. cylinder.
 2.3.11. Type brændstoftilførsel
 a)
 pumpe, (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse
 b)
 in-line-pumpe eller fordelerpumpe
 c)
 enhedsinjektor
 d)
 common rail
 e)
 karburator
 f)
 portindsprøjtning
 g)
 direkte indsprøjtning
 h)
 blandeenhed
 i)
 andet.
 2.3.12. Forskellige anordninger
 a)
 udstødningsrecirkulation (EGR)
 b)
 vandindsprøjtning
 c)
 luftindsprøjtning
 d)
 andet.
 2.3.13. Elektronisk styrestrategi
 Tilstedeværelse eller fravær af en ECU på motoren anses for at være et grundlæggende motorfamiliekriterium.
 Den elektroniske hastighedsregulering behøver ikke være af en anden motorfamilie end ved mekanisk regulering. Behovet for at adskille elektroniske motorer fra mekaniske motorer bør kun gælde for brændstofindsprøjtningsfunktionen, såsom indstilling, tryk, hastighed, form osv.
 2.3.14. Efterbehandlingssystemer til udstødningen
 Følgende anordningers funktion og kombination anses for tilhørskriterier til en motorfamilie:
 a)
 oxidationskatalysator
 b)
 deNOX-system med selektiv reduktion af NOX (tilsætning af reduktionsmiddel)
 c)
 andre deNOX-systemer
 d)
 Partikelefterbehandlingssystem med passiv regenerering:
 i)
 wall-flow
 ii)
 ikke-wall-flow
 e)
 Partikelefterbehandlingssystem med aktiv regenerering:
 i)
 wall-flow
 ii)
 ikke-wall-flow
 f)
 andre partikelefterbehandlingssystemer
 g)
 andre anordninger.
 2.3.15. Dual fuel-motorer
 Alle motortyper i en dual fuel-motorfamilie skal tilhøre samme dual-brændstofmotortype, som er defineret i punkt 2 i bilag 7 til ændringsserie 05 til FN-regulativ nr. 96, og skal fungere med de samme brændstoftyper eller, hvis relevant, med brændstof, der i henhold til dette regulativ er defineret som værende i samme område.
 3. VALG AF STAMMOTOR
 3.1. Generelt
 3.1.1. Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, udvælges stammotoren for motorfamilien primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt pr. cylinder ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden.
 BILAG 6
 KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. GENERELT
 Disse krav harmonerer med prøvningerne af produktionens overensstemmelse i henhold til dette regulativs punkt 6.2.
 2. PRØVNINGSPROCEDURER
 Prøvningsmetoder og måleinstrumenter skal være som beskrevet i bilag 4 til dette regulativ.
 3. UDTAGNING AF STIKPRØVER
 3.1. I tilfælde af en motortype
 Der udvælges én motor som prøveeksemplar. Opfylder denne motor ikke forskrifterne i regulativet efter prøvningen i henhold til punkt 4 nedenfor, gennemføres der prøvning af endnu to motorer.
 3.2. I tilfælde af motorfamilier
 Meddeles der godkendelse af en motorfamilie, skal der foretages prøvning af produktionens overensstemmelse på ét medlem af


text:
motorfamilien, som ikke er stammotoren. Opfylder denne motor ikke kravene, gennemføres der prøvning af endnu to motorer af samme medlemstype.
 4. MÅLEKRITERIER
 4.1. Nettoeffekt og specifikt brændstofforbrug for forbrændingsmotorer
 Der foretages målinger ved et sådant antal motorhastigheder, at det er muligt at fastlægge kurverne for effekt, drejningsmoment og specifikt brændstofforbrug korrekt mellem den af fabrikanten anbefalede laveste og højeste hastighed.
 De korrigerede værdier, der måles for motoren i stikprøven, må ikke afvige med mere end de værdier, der er angivet i nedenstående tabel, og med mere end ± 10 procent for specifikt brændstofforbrug.
 Motortype
 Referenceeffekt (drejningsmoment) (%)
 Andre målepunkter på kurven (%)
 Tolerance for motorhastighed (%)
 Generelt
 ± 5
 ± 10
 ± 5
 Benzindrevne motorer med styret tænding med regulator
 ± 8
 ± 12
 ± 8
 Benzindrevne motorer med styret tænding uden regulator
 ± 8
 ± 20
 ± 8
 5. VURDERING AF RESULTATER
 Hvis tallene for nettoeffekt og brændstofforbrug for den i punkt 3 omhandlede anden og/eller tredje motor ikke opfylder kravene i punkt 4 ovenfor, anses produktionen ikke for at opfylde dette regulativ krav, og bestemmelsen i dette regulativs punkt 7 tages i anvendelse.
 BILAG 7
 TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOFFER, SOM FORESKRIVES TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. TEKNISKE DATA FOR BRÆNDSTOFFER TIL PRØVNING AF MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING
 1.1. Type: Diesel (ikke-vejgående gasolie)
 Parametre
 Enhed
 Grænseværdier (1)
 Prøvningsmetode
 min.
 maks.
 Cetantal (2)
 45
 56,0
 EN-ISO 5165
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 833
 865
 EN-ISO 3675
 Destillation:
 50 procentpoint
 °C
 245
 —
 EN-ISO 3405
 95 procentpoint
 °C
 345
 350
 EN-ISO 3405
 Slutkogepunkt
 °C
 —
 370
 EN-ISO 3405
 Flammepunkt
 °C
 55
 —
 EN 22719
 Koldfilterpunkt (CFPP)
 °C
 —
 – 5
 EN 116
 Viskositet ved 40 °C
 mm2/s
 2,3
 3,3
 EN-ISO 3104
 Polycykliske aromatiske kulbrinter
 % m/m
 2,0
 6,0
 IP 391
 Svovlindhold (3)
 mg/kg
 —
 10
 ASTM D 5453
 Kobberkorrosion
 —
 klasse 1
 EN-ISO 2160
 Kulstofrest efter Conradson (10 % destillationsrest)
 % m/m
 —
 0,2
 EN-ISO 10370
 Askeindhold
 % m/m
 —
 0,01
 EN-ISO 6245
 Forureninger i alt
 mg/kg
 —
 24
 EN 12662
 Vandindhold
 % m/m
 —
 0,02
 EN-ISO 12937
 Neutralisationstal (stærk syre)
 mg KOH/g
 —
 0,10
 ASTM D 974
 Oxidationsstabilitet (3)
 mg/ml
 —
 0,025
 EN-ISO 12205
 Smøreevne (diameter af HFRR slidmærke ved 60 °C)
 μm
 —
 400
 CEC F-06-A-96
 Oxidationsstabilitet ved 110 °C (3)
 H
 20,0
 —
 EN 15751
 FAME
 % v/v
 —
 7,0
 EN 14078
 1.2. Type: ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) (4)
 Parametre
 Enhed
 Grænseværdier (5)
 Prøvningsmetode (6)
 Minimum
 Maksimum
 Alkohol i alt (ethanol inkl. indhold for højere mættede alkoholer)
 % m/m
 92,4
 EN 15721
 Andre højere mættede monoalkoholer (C3-C5)
 % m/m
 2,0
 EN 15721
 Methanol
 % m/m
 0,3
 EN 15721
 Massefylde 15 °C
 kg/m3
 793,0
 815,0
 EN ISO 12185
 Syreindhold beregnet som eddikesyre
 % m/m
 0,0025
 EN 15491
 Udseende
 Lyst og klart
 Flammepunkt
 °C
 10
 EN 3679
 Tør rest
 mg/kg
 15
 EN 15691
 Vandindhold
 % m/m
 6,5
 EN 15489 (7)
 EN-ISO 12937
 EN 15692
 Aldehyder beregnet som acetaldehyd
 % m/m
 0,0050
 ISO 1388-4
 Estere, beregnet som ethylacetat
 % m/m
 0,1
 ASTM D1617
 Svovlindhold
 mg/kg


text:
10,0
 EN 15485
 EN 15486
 Sulfater
 mg/kg
 4,0
 EN 15492
 Partikelkontaminering
 mg/kg
 24
 EN 12662
 Fosfor
 mg/l
 0,20
 EN 15487
 Uorganisk chlorid
 mg/kg
 1,0
 EN 15484 eller EN 15492
 Kobber
 mg/kg
 0,100
 EN 15488
 Elektrisk ledningsevne
 μS/cm
 2,50
 DIN 51627-4 eller prEN 15938
 2. TEKNISKE DATA FOR BRÆNDSTOFFER TIL PRØVNING AF MOTORER MED GNISTTÆNDING
 2.1. Type: Benzin (E10)
 Parametre
 Enhed
 Grænser (8)
 Prøvningsmetode (9)
 Minimum
 Maksimum
 Research-oktantal (RON)
 91,0
 98,0
 EN ISO 5164:2005 (10)
 Motoroktantal (MON)
 83,0
 89,0
 EN ISO 5163:2005 (10)
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 743
 756
 EN ISO 3675
 EN ISO 12185
 Damptryk
 kPa
 45,0
 60,0
 EN ISO 13016-1 (DVPE)
 Vandindhold
 Maks. 0,05 % v/v
 Udseende ved at – 7 °C: klar og blank
 EN 12937
 Destillation:
 —
 fordampet ved 70 °C
 % v/v
 18,0
 46,0
 EN-ISO 3405
 —
 fordampet ved 100 °C
 % v/v
 46,0
 62,0
 EN-ISO 3405
 —
 fordampet ved 150 °C
 % v/v
 75,0
 94,0
 EN-ISO 3405
 —
 slutkogepunkt
 °C
 170
 210
 EN-ISO 3405
 Rest
 % v/v
 —
 2,0
 EN-ISO 3405
 Carbonhydridanalyse:
 —
 olefiner
 % v/v
 3,0
 18,0
 EN 14517
 EN 15553
 —
 aromater
 % v/v
 19,5
 35,0
 EN 14517
 EN 15553
 —
 benzen
 % v/v
 —
 1,0
 EN 12177
 EN 238, EN 14517
 —
 mættede fedtsyrer
 % v/v
 Rapportering
 EN 14517
 EN 15553
 Carbon/hydrogen-forhold
 Rapportering
 Carbon/oxygen-forhold
 Rapportering
 Induktionsperiode (11)
 minutter
 480
 EN-ISO 7536
 Oxygenindhold (12)
 % m/m
 3,3 (15)
 3,7
 EN 1601
 EN 13132
 EN 14517
 Harpiks
 mg/ml
 —
 0,04
 EN-ISO 6246
 Svovlindhold (13)
 mg/kg
 —
 10
 EN ISO 20846
 EN ISO 20884
 Kobberkorrosion (3 timer ved 50 °C)
 klassificering
 —
 Klasse 1
 EN-ISO 2160
 Blyindhold
 mg/l
 —
 5
 EN 237
 Fosforindhold (14)
 mg/l
 —
 1,3
 ASTM D 3231
 Ethanol (11)
 % v/v
 9,0 (15)
 10,2 (15)
 EN 22854
 2.2. Type: Ethanol (E85)
 Parametre
 Enhed
 Grænseværdier (16)
 Prøvningsmetode
 Minimum
 Maksimum
 Research-oktantal (RON)
 95,0
 —
 EN ISO 5164
 Motoroktantal (MON)
 85,0
 —
 EN ISO 5163
 Massefylde ved 15 °C
 kg/m3
 Rapportering
 ISO 3675
 Damptryk
 kPa
 40,0
 60,0
 EN ISO 13016-1 (DVPE)
 Svovlindhold (17)
 mg/kg
 —
 10
 EN 15485 eller EN 15486
 Oxidationsstabilitet
 Mødereferat
 360
 EN ISO 7536
 Harpiksindhold (vasket med opløsningsmiddel)
 mg/100 ml
 —
 5
 EN-ISO 6246
 Udseende
 Bestemmes ved omgivelsestemperatur, dog mindst 15 °C
 Klar og blank, synligt fri for opslæmmede eller udfældede kontaminanter
 Visuel inspektion
 Ethanol og højere alkoholer (18)
 % v/v
 83
 85
 EN 1601
 EN 13132
 EN 14517
 EN DIN 51627-3
 Højere alkoholer (C3-C8)
 % v/v
 —
 2,0
 EN DIN 51627-3
 Methanol
 % v/v
 1,00
 EN DIN 51627-3
 Benzin (19)
 % v/v
 Rest
 EN 228
 Fosfor
 mg/l
 0,20 (20)
 EN 15487
 Vandindhold
 % v/v
 0,300
 EN 15489 eller EN 15692
 Uorganisk chloridindhold
 mg/l
 1
 EN 15492
 pHe
 6,5
 9,0
 EN 15490
 Kobberstrimmelkorrosion
 (3 timer ved 50 °C)
 Kategori
 Klasse 1
 EN ISO 2160
 Syreindhold (beregnet som eddikesyre CH3COOH)
 % m/m
 (mg/l)
 —
 0,0050
 (40)
 EN 15491
 Elektrisk ledningsevne
 μS/cm
 1,5
 DIN 51627-4 eller prEN 15938
 Carbon/hydrogen-forhold
 Rapportering
 Carbon/oxygen-forhold
 Rapportering
 3. TEKNISKE DATA FOR BRÆNDSTOFFER TIL PRØVNING AF SINGLE- OG DUAL FUEL-MOTORER
 3.1. Type: LPG
 Parametre
 Enhed
 Brændstof A
 Brændstof B


text:
Prøvningsmetode
 Sammensætning:
 EN 27941
 C3-indhold
 % v/v
 30 ± 2
 85 ± 2
 C4-indhold
 % v/v
 Rest (21)
 Rest (21)
 < C3, > C4
 % v/v
 maks. 2
 maks. 2
 olefiner
 % v/v
 maks. 12
 maks. 15
 Fordampningsrest
 mg/kg
 maks. 50
 maks. 50
 EN 15470
 Vand ved 0 °C
 fri
 fri
 EN 15469
 Totalt svovlindhold herunder lugtstof
 mg/kg
 maks. 10
 maks. 10
 EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667
 Hydrogensulfid
 Ingen
 Ingen
 EN ISO 8819
 Kobberstrimmelkorrosion
 (1 time ved 40 °C)
 Kategori
 Klasse 1
 Klasse 1
 ISO 6251 (22)
 Lugt
 Karakteristika
 Karakteristika
 Motoroktantal (23)
 min. 89,0
 min. 89,0
 EN 589, bilag B
 3.2. Type: Naturgas/biomethan
 3.2.1. Specifikation for referencebrændstoffer med faste egenskaber (f.eks. fra en forseglet beholder)
 Som alternativ til referencebrændstofferne i dette punkt kan de tilsvarende brændstoffer i punkt 3.2.2 i dette bilag anvendes.
 Karakteristika
 Enheder
 Grundlag
 Grænser
 Prøvningsmetode
 min.
 maks.
 Referencebrændstof GR
 Sammensætning:
 Metan
 87
 84
 89
 Ethan
 13
 11
 15
 Rest (24)
 % mol
 —
 —
 1
 ISO 6974
 Svovlindhold
 mg/m3
 (25)
 —
 10
 ISO 6326-5
 Referencebrændstof G23
 Sammensætning:
 Metan
 92,5
 91,5
 93,5
 Rest (26)
 % mol
 —
 —
 1
 ISO 6974
 N2
 % mol
 7,5
 6,5
 8,5
 Svovlindhold
 mg/m3
 (27)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 Referencebrændstof G25
 Sammensætning:
 Metan
 % mol
 86
 84
 88
 Rest (28)
 % mol
 —
 —
 1
 ISO 6974
 N2
 % mol
 14
 12
 16
 Svovlindhold
 mg/m3
 (29)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 Referencebrændstof G20
 Sammensætning:
 Metan
 % mol
 100
 99
 100
 ISO 6974
 Rest (30)
 % mol
 —
 —
 1
 ISO 6974
 N2
 % mol
 ISO 6974
 Svovlindhold
 mg/m3
 (31)
 —
 —
 10
 ISO 6326-5
 Wobbe-indeks (netto)
 MJ/m3
 (32)
 48,2
 47,2
 49,2
 3.2.2. Specifikation for referencebrændstof fra en rørledning med en blanding af andre gasser, hvis gasegenskaber bestemmes ved måling på stedet
 Som alternativ til referencebrændstofferne i dette punkt kan de tilsvarende referencebrændstoffer i punkt 3.2.1 i dette bilag anvendes.
 3.2.2.1. Grundlaget for hvert referencebrændstof fra rørledning (GR, G20, ...) er gas fra et forsyningsgasdistributionsnet, blandet, hvor det er nødvendigt for at opfylde den tilsvarende lambdaforskydning (Sλ) i tabel A.7-1, med en blanding af en eller flere af følgende kommercielt tilgængelige gasser (anvendelsen af kalibreringsgas kræves ikke):
 a)
 carbondioxid
 b)
 ethan
 c)
 methan
 d)
 nitrogen
 e)
 propan.
 3.2.2.2. Værdien Sλ for den fremkomne blanding af rørledningsgas og blandingsgas skal ligge inden for det i tabel A.7-1. angivne område for det specificerede referencebrændstof.
 Tabel A.7-1
 Krævet område for Sλ for hvert referencebrændstof
 Referencebrændstof
 Minimum Sλ
 Maksimum Sλ
 GR
 (33)
 0,87
 0,95
 G20
 0,97
 1,03
 G23
 1,05
 1,10
 G25
 1,12
 1,20
 3.2.2.3. Motorprøvningsrapporten for hver prøvning skal indeholde følgende:
 a)
 de valgte blandingsgasser fra listen i punkt 3.2.2.1 i dette bilag
 b)
 Sλ -værdien for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i
 c)
 methantallet (MN) for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i.
 3.2.2.4. Kravene i tillæg A.1 og A.2 skal opfyldes med hensyn til bestemmelse af egenskaberne for rørlednings- og blandingsgasser, bestemmelse af Sλ og MN for den fremkomne gasblanding og verifikationen af, at blandingen blev opretholdt under prøvningen.
 (1) De i specifikationerne anførte


text:
værdier er »sande værdier«. Ved fastsættelse af deres grænseværdier er retningslinjerne i ISO 4259 »Olieprodukter — bestemmelse og anvendelse af præcisionsdata i relation til prøvningsmetoder« blevet anvendt, og ved fastsættelse af en minimumsværdi er der taget udgangspunkt i en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).
 Til trods for dette mål, som er nødvendigt af tekniske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimalværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimal- og minimalværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (2) Det angivne interval for cetantal opfylder ikke kravet om et interval på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.
 (3) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.
 (4) Additiver som f.eks. cetantalsforbedrende midler kan efter motorfabrikantens anvisninger tilsættes til ethanolbrændstof, hvis blot de negative bivirkninger er kendte. Hvis disse betingelse er opfyldt, er den højst tilladte mængde 10 % m/m.
 (5) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Ved fastsættelse af deres grænseværdier er retningslinjerne i ISO 4259 Olieprodukter — bestemmelse og anvendelse af præcisionsdata i relation til prøvningsmetoder blevet anvendt, og ved fastsættelse af en minimumsværdi er der taget udgangspunkt i en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (6) Ækvivalente EN/ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for alle de ovenfor nævnte egenskaber.
 (7) Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes EN 15489.
 (8) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til EN ISO 4259 »Olieprodukter — Bestemmelse og anvendelse af præcisionsdata i relation til prøvningsmetoder«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (9) Ækvivalente EN/ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for alle de ovenfor nævnte egenskaber.
 (10) En korrektionsfaktor på 0,2 for MON og RON fratrækkes ved beregning af det endelige resultat i overensstemmelse med EN 228:2008.
 (11) Brændstoffet kan indeholde oxidationsinhibitorer og metaldeaktivatorer, som


text:
normalt anvendes til stabilisering af benzinproduktionen på raffinaderier, men additiver i form af detergenter eller dispergerende stoffer eller opløsningsolier må ikke tilsættes.
 (12) Ethanol, der opfylder specifikationerne i EN 15376, er det eneste oxygenat, der som led i produktionsprocessen må tilsættes referencebrændstoffet.
 (13) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type 1-prøvning, angives.
 (14) Der må ikke som led i produktionsprocessen tilsættes forbindelser indeholdende fosfor, jern, mangan eller bly til dette referencebrændstof.
 (15) Ethanolindholdet og det tilsvarende oxygenindhold kan være nul for motorer af kategori SMB efter fabrikantens valg. I sådanne tilfælde foretages alle prøvninger af motorfamilien, eller motortypen, hvis der ikke findes en familie, ved anvendelse af benzin med et ethanolindhold på nul.
 (16) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til EN ISO 4259 »Olieprodukter — Bestemmelse og anvendelse af præcisionsdata i relation til prøvningsmetoder«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
 (17) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til emissionsprøvninger, angives.
 (18) Ethanol, der opfylder specifikationerne i EN 15376, er det eneste oxygenat, der som led i produktionsprocessen må tilsættes referencebrændstoffet.
 (19) Indholdet af blyfri benzin kan bestemmes som 100 minus summen af procentdelen for vand- og alkoholindhold.
 (20) Der må ikke som led i produktionsprocessen tilsættes forbindelser indeholdende fosfor, jern, mangan eller bly til dette referencebrændstof.
 (21) Rest forstås som følger: rest = 100 – C3 – <C3 – >C4.
 (22) Denne metode giver ikke nødvendigvis nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.
 (23) På motorfabrikantens anmodning kan der anvendes et højere MON til udførelse af typegodkendelsesprøvningerne.
 (24) Inerte + C2+.
 (25) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (26) Inerte (forskellig fra N2) + C2+ C2+.
 (27) Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (28) Inerte (forskellig fra N2) + C2+ C2+.
 (29) Værdien fastlægges ved 293.2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (30) Inerte (forskellig fra N2) + C2 + C2+.
 (31) Værdien fastlægges ved 293.2 K (20 °C) og 101,3 kPa.
 (32) Værdien fastlægges ved 273,2 K (0 °C) og 101,3 kPa.
 (33) Det er ikke et krav, at motoren prøves på en gasblanding med et methantal på under 70. Når det krævede område for Sλ for GR ville indebære et metantal på under 70, kan værdien for Sλ for GR justeres, indtil der opnås et methantal på mindst 70.
 TILLÆG A.1
 SUPPLERENDE KRAV TIL UDFØRELSE AF MOTORPRØVNING VED ANVENDELSE AF GASFORMIGE REFERENCEBRÆNDSTOFFER, DER OMFATTER


text:
RØRLEDNINGSGAS MED EN BLANDING AF ANDRE GASSER
 A.1.1. METODE TIL GASANALYSE OG GASSTRØMSMÅLING
 A.1.1.1. I forbindelse med dette tillæg bestemmes gassens sammensætning, hvor det er nødvendigt, ved analyse af gassen ved anvendelse af gaskromatografi i overensstemmelse med EN ISO 6974 eller ved en alternativ metode, der opnår mindst en tilsvarende grad af nøjagtighed og repeterbarhed.
 A.1.1.2. I forbindelse med dette tillæg måles gasstrømmen, hvor det er nødvendigt, ved hjælp af et flowmeter.
 A.1.2. ANALYSE OG STRØMNINGSHASTIGHED AF DEN INDKOMMENDE FORSYNINGSGAS
 A.1.2.1. Sammensætningen af den tilførte forsyningsgas analyseres før iblandingssystemet.
 A.1.2.2. Strømningshastigheden for den forsyningsgas, der tilføres iblandingssystemet, måles.
 A.1.3. ANALYSE OG STRØMNINGSHASTIGHED AF BLANDINGEN
 A.1.3.1. Når der foreligger en relevant analyseattest for en blanding (f.eks. udstedet af gasleverandøren), kan den anvendes som kilde for blandingens sammensætning. I sådanne tilfælde er det tilladt, men ikke påkrævet at analysere blandingens sammensætning.
 A.1.3.2. Når der ikke foreligger en relevant analyseattest for en blanding, skal blandingens sammensætning analyseres.
 A.1.3.3. Strømningshastigheden for hver blanding, der tilføres iblandingssystemet, måles.
 A.1.4. ANALYSE AF BLANDET GAS
 A.1.4.1. Det er tilladt, men ikke påkrævet at foretage an analyse af sammensætningen af den gas, der tilføres motoren efter at have forladt iblandingssystemet, i tillæg til eller som alternativ til den analyse, der kræves i henhold til punkt A.1.2.1 og A.1.3.1.
 A.1.5. BEREGNING AF Sλ OG METHANTAL FOR DEN BLANDEDE GAS
 A.1.5.1. Resultaterne af gasanalysen efter punkt A.1.2.1, punkt A.1.3.1 eller punkt A.1.3.2, og, hvor det er relevant, punkt A.1.4.1, kombineret med massestrømningshastigheden for gas målt i overensstemmelse med punkt A.1.2.2 og A.1.3.3 anvendes til at beregne methantallet i overensstemmelse med EN16726:2015. Det samme datasæt anvendes til at beregne Sλ i overensstemmelse med proceduren i tillæg A.2 til dette bilag.
 A.1.6. KONTROL OG VERIFIKATION AF GASBLANDING UNDER PRØVNINGEN
 A.1.6.1. Kontrol og verifikation af gasblandingen under prøvningen udføres ved hjælp af enten et åbent eller lukket kontrolsløjfesystem.
 A.1.6.2. Åbent blandingskontrolsløjfesystem
 A.1.6.2.1. I sådanne tilfælde udføres gasanalysen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt A.1.1, A.1.2, A.1.3 og A.1.4 før emissionsprøvningen.
 A.1.6.2.2. Proportionerne af forsyningsgas og blanding(er) skal fastsættes for at sikre, at Sλ ligger inden for det tilladte område for det relevante referencebrændstof i tabel A.7-1.
 A.1.6.2.3. Når de relative andele er fastsat, skal de opretholdes i hele motorprøvningen. Det er tilladt at justere individuelle strømningshastigheder for at opretholde de relative proportioner.
 A.1.6.2.4. Når motorprøvningen er fuldført, skal analysen af gassammensætningen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt A.1.2, A.1.3, A.1.4 og A.1.5 gentages. For at prøvningen kan anses for at være valid, skal Sλ blive inden for det specificerede område for det respektive referencebrændstof i tabel A.7-1.
 A.1.6.3. Lukket blandingskontrolsløjfesystem
 A.1.6.3.1. I sådanne tilfælde udføres analysen gassammensætningen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt A.1.2, A.1.3, A.1.4 og A.1.5 med mellemrum i løbet af emissionsprøvningen. Mellemrummene vælges under hensyntagen til, hvilken hyppighed gaskromatografen og det tilsvarende beregningssystem giver mulighed for.
 A.1.6.3.2. Resultaterne af de periodiske målinger og beregninger anvendes til at justere de relative proportioner af forsyningsgas og blanding for at fastholde værdien for Sλ inden for det i tabel A.7-1. specificerede område for det respektive referencebrændstof.


text:
Justeringerne må ikke foretages oftere end beregningerne.
 A.1.6.3.3. For at prøvningen kan anses for at være valid, skal Sλ blive inden for det i tabel A.7-1. specificerede område for det respektive referencebrændstof ved mindst 90 % af målepunkterne.
 TILLÆG A.2
 BEREGNING AF λ-FORSKYDNINGSFAKTOREN (Sλ)
 A.2.1. BEREGNING
 λ-forskydningsfaktoren (Sλ) (1) beregnes ved hjælp af ligning (A.7-1):
 (A.7-1)
 hvor:
 Sλ
 =
 λ-forskydningsfaktor
 Inert%
 =
 brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N2, CO2, He osv.)
 =
 brændstoffets oprindelige iltindhold i % vol.
 n og m
 =
 henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer brændstoffets carbonhydrider, dvs.:
 (A.7-2)
 (A.7-3)
 hvor:
 CH4 %
 =
 brændstoffets indhold af methan (% vol.)
 C2 %
 =
 brændstoffets totale indhold af C2-carbonhydrider (f.eks. C2H6, C2H4, etc.), % vol.
 C3 %
 =
 brændstoffets totale indhold af C3-carbonhydrider (f.eks. C3H8, C3H6, etc.), % vol.
 C4 %
 =
 brændstoffets totale indhold af C4-carbonhydrider (f.eks. C4H10, C4H8, etc.), % vol.
 C5 %
 =
 brændstoffets totale indhold af C5-carbonhydrider (f.eks. C5H12, C5H10, etc.), % vol.
 fortynder
 =
 brændstoffets indhold af fortyndingsgasser i % vol. (f.eks. O2*, N2, CO2, He, etc.).
 A.2.2. EKSEMPLER TIL BEREGNING AF λ-FORSKYDNINGSFAKTOREN Sλ:
 Eksempel 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (vol.)
 Eksempel 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (vol.)
 Eksempel 3: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %
 Som alternativ til ovenstående ligning kan Sλ beregnes ud fra forholdet mellem ren methans støkiometriske luftbehov og det støkiometriske luftbehov for den brændstofblanding, der tilføres motoren, som anført nedenfor.
 Lambda-forskydningsfaktoren (Sλ) udtrykker enhver brændstofblandings oxygenbehov i forhold til ren methans oxygenbehov. Ved oxygenbehov forstås den mængde af oxygen, der er nødvendig for at oxidere methan i en støkiometrisk sammensætning af reaktanter til produkter af fuldstændig forbrænding (dvs. carbondioxid og vand).
 Med hensyn til forbrændingen af ren methan er reaktionen beskrevet i ligning (A.7-4):
 1 × CH
 4 + 2 × O
 2 → 1 × CO
 2 + 2 × H
 2
 O
 (A.7-4)
 I dette tilfælde er forholdet for molekyler i reaktanters støkiometriske sammensætning præcis 2:
 hvor:
 nO
 2
 =
 antal oxygenmolekyler
 nCH
 4
 =
 antal methanmolekyler
 ren methans oxygenbehov er derfor:
 nO
 2 = 2 · nCH
 4 med en referenceværdi for [nCH4
 ] = 1 kmol
 Værdien for Sλ kan bestemmes ud fra forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af oxygen og methan og forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren, jf. ligning (A.7-5):
 (A.7-5)
 hvor:
 nblend
 =
 antal molekyler i brændstofblandingen
 (nO
 2)
 blend
 =
 forholdet af molekyler i den støkiometriske sammensætning af oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren
 Da luft indeholder 21 % oxygen, beregnes ethvert brændstofs støkiometriske luftbehov Lst
 ved hjælp af ligning (A.7-6):
 (A.7-6)
 hvor:
 Lst,fuel
 =
 brændstoffets støkiometriske luftbehov
 nO
 2,
 fuel
 =
 brændstoffets støkiometriske oxygenbehov
 Værdien for Sλ kan også bestemmes ud fra forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af ilt og methan og forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af


text:
oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren, dvs. forholdet mellem methans støkiometriske luftbehov og luftbehovet for den brændstofblanding, der tilføres motoren, jf. ligning (A.7-7):
 (A.7-7)
 Enhver beregning, der specificerer det støkiometriske luftbehov, kan derfor anvendes til at udtrykke Lambda-forskydningsfaktoren.
 (1) Det støkiometriske luft/brændstof-forhold for automobilbrændstoffer — SAE J1829, juni 1987. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4, »Combustion stoichiometry« (s. 68-72).