text: denne radio, kan fartøjerne anvende alternative kommunikationsmidler såsom telex eller telegram.Fartøjerne må kun forlade Angolas fiskerizone med forudgående tilladelse fra fiskeri- og miljøministeriets inspektions- og kontroldepartement efter kontrol af den ombordværende fangst.7.2. Tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydelineUnder fiskeriet i Angolas fiskerizone skal fartøjerne hver tredje dag give Luanda Radio meddelelse om deres position og størrelsen af deres fangst. Ved indsejling i eller udsejling af Angolas fiskerizone skal fartøjerne give Luanda Radio meddelelse om deres position og den ombordværende fangst.Er det ikke muligt at benytte denne radio, kan fartøjerne anvende alternative kommunikationsmidler såsom telex eller telegram.Fartøjets fører skal endvidere udarbejde en fangstfortegnelse i overensstemmelse med tillæg 5 for hver fiskeriperiode i Angolas fiskerizone.Formularen skal udfyldes tydeligt, undertegnes af fartøjets fører og senest 45 dage efter hvert togt sendes til fiskeri- og miljøministeriets nationale inspektions- og kontroldirektorat via Kommissionens delegation.Overholdes denne bestemmelse ikke, forbeholder Angola sig ret til at anvende sanktionerne i den gældende angolanske lovgivning.8. FISKERIZONER8.1. De fiskerizoner, hvortil rejefiskerfartøjer har adgang, omfatter alle farvande under Republikken Angolas højhedsområde eller jurisdiktion nord for 12°20' uden for 12 sømil fra basislinjerne.8.2. De fiskerizoner, hvortil notfartøjer til tunfiskeri med fryseanlæg og langlinefartøjer med flydeline har adgang, omfatter alle farvande under Republikken Angolas højhedsområde eller jurisdiktion uden for 12 sømil fra basislinjerne.8.3. De fiskerizoner, hvortil fiskerfartøjer, der driver bundfiskeri, har adgang, omfatter de farvande under Republikken Angolas højhedsområde eller jurisdiktion, der- for trawlere ligger uden for 12 sømil fra basislinjerne, og som mod nord er afgrænset af 13°00' sydlig bredde og mod syd af en linje, der ligger 5 sømil nord for grænsen mellem Angolas og Namibias eksklusive økonomiske zoner- for fartøjer, der anvender andre redskaber, ligger uden for 8 sømil fra basislinjerne, og som mod syd er afgrænset af en linje, der ligger 5 sømil nord for grænsen mellem Angolas og Namibias eksklusive økonomiske zoner.9. PÅMØNSTRING AF SØMÆNDRedere, til hvem der er udstedt en fiskerilicens i medfør af denne aftale, skal medvirke til oplæring af mindst seks sømænd (der frit kan vælges fra en liste forelagt af det angolanske fiskeri- og miljøministerium) om bord på hvert enkelt fartøj, bortset fra notfartøjer til tunfiskeri med fryseanlæg og langlinefartøjer med flydeline.Hvis der på Angolas anmodning tages en observatør om bord, regnes denne for at være en af de påkrævede seks sømænd.EF-rederne skal søge at øge antallet af sømænd og at forbedre disses faglige uddannelse.Sømændenes løn, der fastsættes af de to parter, afholdes af rederen og indbetales på en konto, der er åbnet i et pengeinstitut udpeget af fiskeri- og miljøministeriet. Aflønningen skal omfatte de relevante livsforsikringer.10. VIDENSKABELIGE OBSERVATØRER10.1. Alle fartøjer kan anmodes om at tage en videnskabelig observatør om bord, der er udpeget og aflønnet af fiskeri- og miljøministeriet. Observatørens ophold om bord må normalt ikke strække sig over mere end en fangstrejse.10.2. De angolanske myndigheder fastsætter varigheden af observatørens ophold om bord, der i almindelighed ikke må strække sig ud over det tidsrum, der er nødvendigt for udførelsen af hans arbejde.10.3. Observatøren behandles som en officer om bord. Observatøren skal:- observere fiskerfartøjernes fiskeri- udtage


text: biologiske prøver som led i videnskabelige programmer- lave en opgørelse over de anvendte fiskeredskaber- kontrollere dataene i logbogen for fangsterne i Angolas fiskerizone- en gang om ugen indberette fangstdata pr. radio.Under opholdet om bord:- træffer observatøren alle passende foranstaltninger for at sikre, at hans påmønstring og ophold om bord ikke medfører, at fiskeriet afbrydes, eller at der lægges hindringer i vejen for fiskeriet- respekterer observatøren de goder og det udstyr, der findes om bord på fartøjet, samt fortroligheden af alle dokumenter på fartøjet- udfærdiger observatøren en aktivitetsrapport, som afleveres til de angolanske myndigheder.Betingelserne for hans ombordstigning fastlægges af rederen eller hans agent og de angolanske myndigheder i fællesskab. Observatørens løn og socialsikringsudgifter afholdes af fiskeri- og miljøministeriet. Rederen betaler via agenten 15 EUR for hver dag, observatøren tilbringer om bord på de enkelte fartøjer, til fiskeri- og miljøministeriet. Udgifterne i forbindelse med observatørens på- og afmønstring afholdes af rederen, hvis denne ikke er i stand til at tage observatøren om bord og sætte ham i land i en angolansk havn, der er aftalt med myndighederne i Angola.Hvis observatøren ikke er på det aftalte sted og tidspunkt, og heller ikke er kommet til stede i de efterfølgende 12 timer, løses rederen automatisk fra sin forpligtelse til at tage observatøren om bord.11. INSPEKTION OG KONTROLDe EF-fartøjer, der driver fiskeri i henhold til denne aftale, vil blive satellitovervåget på betingelser, der aftales mellem de berørte parter.Efter anmodning fra de angolanske myndigheder skal EF-fartøjer, der fisker i medfør af aftalen, tillade, at angolanske embedsmænd med ansvar for fiskeriinspektion og -kontrol kommer om bord, og bistå de pågældende ved ombordstigningen og udførelsen af deres arbejde.Disse embedsmænd må ikke opholde sig om bord i længere tid, end det er nødvendigt for at udføre arbejdet.12. BRÆNDSTOFFORSYNING, REPARATIONER OG ANDRE YDELSERHvor det er muligt, skal brændstof- og vandforsyning samt vedligeholdelses- og reparationsarbejder på værft i forbindelse med alle fartøjer, undtagen tunfiskerfartøjer, der fisker i Angolas fiskerizone i medfør af aftalen, finde sted i Angola.På samme måde skal al befordring af besætningerne foregå med det nationale angolanske luftfartsselskab (TAAG).Påfyldning af brændstof er forbudt uden for reden i Luanda og Lobito, medmindre der foreligger tilladelse fra fiskeri- og miljøministeriets inspektions- og kontroldepartement.13. MASKESTØRRELSERDer anvendes følgende mindstemaskemål:13.1. Rejefiskeri: 50 mm fra den 1. marts 2001. Indtil denne dato 40 mm.13.2. Bundfiskeri: 110 mm.13.3. Indføres der en ny maskestørrelse, vil denne først være gældende for EF-fartøjerne fra den sjette måned efter, at Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber har fået meddelelse herom.14. OPBRINGNING AF FARTØJER14.1. Kommissionens delegation i Luanda underrettes inden for en frist på 48 timer, såfremt et fiskerfartøj, som fører en EF-medlemsstats flag, og som driver fiskeri i henhold til en aftale mellem Fællesskabet og et tredjeland, opbringes i Angolas fiskerizone, og modtager samtidig en rapport om omstændighederne ved og årsagerne til opbringningen.14.2. For fartøjer, der har tilladelse til at fiske i angolanske farvande, afholdes der, inden der træffes eventuelle foranstaltninger over for fartøjets fører eller besætning eller foretages noget andet indgreb over for fartøjets last og besætning, undtagen sådanne som

type: contracts

jurisdiction: EU


text: tager sigte på at sikre bevis for den påståede overtrædelse, inden for en frist på 48 timer efter modtagelsen af ovennævnte oplysninger et samrådsmøde mellem Kommissionens delegation, fiskeri- og miljøministeriet og kontrolmyndighederne, eventuelt med deltagelse af en repræsentant for den pågældende medlemsstat.Under dette samråd udveksler parterne alle relevante dokumenter og oplysninger, navnlig beviser for automatisk registrering af fartøjets positioner under den igangværende fangstrejse indtil opbringningen, som kan bidrage til at klarlægge sagens faktiske omstændigheder.Rederen eller dennes repræsentant underrettes om resultatet af dette samråd samt om alle foranstaltninger, som opbringningen kan give anledning til.14.3. Inden der tages stilling til sagsanlæg, søges spørgsmålet om den påståede overtrædelse løst ved en mæglingsprocedure. Proceduren skal være afsluttet senest tre arbejdsdage efter, at opbringningen har fundet sted.14.4. Har sagen ikke kunnet afgøres ved en mæglingsprocedure, og indbringes den for en kompetent retsinstans, stiller rederen inden for en frist på 48 timer efter afslutningen af mæglingsproceduren en af de kompetente myndigheder fastsat bankgaranti i afventning af retsafgørelsen. Størrelsen af denne garanti må højst udgøre et beløb svarende til den bøde, der i den nationale lovgivning er fastsat for den pågældende påståede overtrædelse. De kompetente myndigheder tilbagefører bankgarantien til rederen, så snart sagen er afsluttet uden dom for det pågældende fartøjs fører.14.5. Fartøj og besætning frigives:- efter samrådet, hvis resultaterne heraf tillader det, eller- efter opfyldelsen af de forpligtelser, som følger af mæglingsproceduren, eller- efter at rederen har stillet bankgaranti (retssag).BILAG BBETINGELSER FOR EF-FARTØJERS UDØVELSE AF DYBHAVSFISKERI I ANGOLAS FARVANDE1. ANSØGNING OM LICENSER OG FORMALITETER VED UDSTEDELSE HERAF1.1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber forelægger via Kommissionens delegation i Angola de kompetente angolanske fiskerimyndigheder en ansøgning udfærdiget af rederen for hvert fartøj, der ønsker at udøve fiskeri i medfør af denne aftale, senest 15 dage før den ønskede periodes begyndelse. Ansøgningerne udfærdiges på formularer, som Angola udleverer i dette øjemed, jf. modellerne i tillæg 1. I forbindelse med den første ansøgning skal der sammen med formularen indgives et tonnagecertifikat for fartøjet. Hver licensansøgning skal vedlægges et bevis for, at afgiften er betalt for licensens gyldighedsperiode.I tilfælde af fornyelse af licensen kræver de angolanske myndigheder blot at få forevist bevis for betaling af afgiften for den pågældende periode; de ovennævnte dokumenter forevises udelukkende ved den første licensansøgning eller i tilfælde af ændring af fartøjets tekniske karakteristika.1.2. En licens udstedes til rederen for et bestemt fartøj. På anmodning af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kan licensen for et bestemt fartøj i tilfælde af påvist force majeure erstattes med en licens for et andet EF-fartøj med tilsvarende karakteristika.1.3. Ved den første ansøgning skal licenserne udleveres af de angolanske myndigheder til fartøjets fører i nærmeste havn, efter at den kompetente myndighed har inspiceret fartøjet.1.4. Kommissionens delegation i Angola får meddelelse om de licenser, der er udstedt af de angolanske fiskerimyndigheder.1.5. Licensen skal opbevares om bord. Ved meddelelsen om Kommissionens indbetaling af forskuddet til de angolanske myndigheder opføres fartøjet på en liste over fartøjer med fiskeritilladelse, som meddeles den angolanske fiskerikontrol. Indtil den endelige licens modtages, kan der rekvireres en kopi af denne


text: licens via telefax. Kopien skal opbevares om bord.1.6. Licenserne er gyldige i mindst en måned og kan fornys.1.7. Hvert fartøj skal være repræsenteret af en agent, der er godkendt af fiskeri- og miljøministeriet, og som har officiel bopæl i Angola.1.8. De angolanske myndigheder giver inden denne protokols ikrafttrædelse oplysning om, hvilke bankkonti og valutaer der skal anvendes til betaling af afgifterne.1.9. Licenserne vedrører fiskeri efter makrel og hestemakrel. Bifangster, der opbevares ombord, må ikke udgøre over 10 %.2. AFGIFTERAfgiften fastsættes til 3 EUR pr. BT pr. måned.Ved afslutningen af forsøgsperioden fastsættes betingelserne for udøvelse af fiskeriet efter aftale mellem rederne og de angolanske myndigheder på grundlag af analysen af resultaterne fra forsøgsperioden.3. OMLADNINGAlle omladninger skal meddeles de angolanske fiskerimyndigheder med otte dages varsel, og de skal finde sted i en af bugterne ved Luanda/Lobito i nærværelse af de angolanske toldmyndigheder.En genpart af omladningsdokumenterne fremsendes til fiskeri- og miljøministeriets inspektions- og kontroldepartement 15 dage før udgangen af hver måned for omladningerne i den foregående måned.4. FANGSTOPGØRELSER4.1. Disse fartøjer skal ved slutningen af hvert togt via Kommissionens delegation fremsende de i tillæg 6 anførte fangstopgørelser til marineundersøgelsescentret i Luanda.Endvidere skal der via Kommissionens delegation for hvert fartøj sendes en månedlig fangstopgørelse og en opgørelse over de mængder, fartøjet har om bord den sidste dag i måneden, til undersøgelses-, planlægnings- og statistikkontoret i fiskeri- og miljøministeriet. Opgørelsen skal indleveres senest den 45. dag efter den pågældende måned.4.2. Fartøjerne må kun forlade Angolas fiskerizone med forudgående tilladelse fra fiskeri- og miljøministeriets inspektions- og kontroldepartement efter kontrol af den ombordværende fangst.Overholdes denne bestemmelse ikke, forbeholder Angola sig ret til at anvende sanktionerne i den gældende angolanske lovgivning.5. FISKERIZONERDe fiskerizoner, hvortil fiskerfartøjer, som befisker pelagiske arter, har adgang, omfatter farvandene under Republikken Angolas højhedsområde og jurisdiktion uden for 12 sømil fra basislinjerne.6. PÅMØNSTRING AF SØMÆNDI forsøgsperioden er de fartøjer, som befisker pelagiske arter, ikke forpligtet til at påmønstre angolanske sømænd.7. VIDENSKABELIGE OBSERVATØRER7.1. Alle fartøjer kan anmodes om at tage en videnskabelig observatør om bord, der er udpeget og aflønnet af fiskeri- og miljøministeriet. Observatørens ophold om bord må normalt ikke strække sig over mere end en fangstrejse.7.2. De angolanske myndigheder fastsætter varigheden af observatørens ophold om bord, der i almindelighed ikke må strække sig ud over det tidsrum, der er nødvendigt for udførelsen af hans arbejde.7.3. Observatøren behandles som en officer om bord. Observatøren skal:- observere fiskerfartøjernes fiskeri- udtage biologiske prøver som led i videnskabelige programmer- lave en opgørelse over de anvendte fiskeredskaber- kontrollere dataene i logbogen for fangsterne i Angolas fiskerizone- en gang om ugen indberette fangstdata pr. radio.Under opholdet om bord:- træffer observatøren alle passende foranstaltninger for at sikre, at hans påmønstring og ophold om bord ikke medfører, at fiskeriet afbrydes, eller at der lægges hindringer i vejen for fiskeriet- respekterer observatøren de goder og det udstyr, der findes om bord på fartøjet, samt fortroligheden af alle dokumenter på fartøjet- udfærdiger observatøren en aktivitetsrapport, som afleveres til de angolanske myndigheder.Betingelserne for hans ombordstigning fastlægges af rederen eller hans agent og de angolanske myndigheder i


text: fællesskab. Observatørens løn og socialsikringsudgifter afholdes af fiskeri- og miljøministeriet. Rederen betaler via agenten 15 EUR for hver dag, observatøren tilbringer om bord på de enkelte fartøjer, til fiskeri- og miljøministeriet. Udgifterne i forbindelse med observatørens på- og afmønstring afholdes af rederen, hvis denne ikke er i stand til at tage observatøren om bord og sætte ham i land i en angolansk havn, der er aftalt med myndighederne i Angola.Hvis observatøren ikke er på det aftalte sted og tidspunkt, og heller ikke er kommet til stede i de efterfølgende 12 timer, løses rederen automatisk fra sin forpligtelse til at tage observatøren om bord.8. INSPEKTION OG KONTROLDe EF-fartøjer, der driver fiskeri i henhold til denne aftale, vil blive satellitovervåget på betingelser, der aftales mellem de berørte parter.Efter anmodning fra de angolanske myndigheder skal EF-fartøjer, der fisker i medfør af aftalen, tillade, at angolanske embedsmænd med ansvar for fiskeriinspektion og -kontrol kommer om bord, og bistå de pågældende ved ombordstigningen og udførelsen af deres arbejde.Disse embedsmænd må ikke opholde sig om bord i længere tid, end det er nødvendigt for at udføre arbejdet.9. BRÆNDSTOFFORSYNING, REPARATIONER OG ANDRE YDELSERHvor det er muligt, skal brændstof- og vandforsyning samt vedligeholdelses- og reparationsarbejder på værft i forbindelse med alle fartøjer, der fisker i Angolas fiskerizone i medfør af aftalen, finde sted i Angola.På samme måde skal al befordring af besætningerne foregå med det nationale angolanske luftfartsselskab (TAAG).Påfyldning af brændstof er forbudt uden for reden i Luanda og Lobito, medmindre der foreligger tilladelse fra fiskeri- og miljøministeriets inspektions- og kontroldepartement.10. MASKESTØRRELSERDer anvendes det mindstemaskemål, som er fastsat i den nationale lovgivning.11. OPBRINGNING AF FARTØJER11.1. Kommissionens delegation i Luanda underrettes inden for en frist på 48 timer, såfremt et fiskerfartøj, som fører en EF-medlemsstats flag, og som driver fiskeri i henhold til en aftale mellem Fællesskabet og et tredjeland, opbringes i Angolas fiskerizone, og modtager samtidig en rapport om omstændighederne ved og årsagerne til opbringningen.11.2. For fartøjer, der har tilladelse til at fiske i angolanske farvande, afholdes der, inden der træffes eventuelle foranstaltninger over for fartøjets fører eller besætning eller foretages noget andet indgreb over for fartøjets last og besætning, undtagen sådanne som tager sigte på at sikre bevis for den påståede overtrædelse, inden for en frist på 48 timer efter modtagelsen af ovennævnte oplysninger et samrådsmøde mellem Kommissionens delegation, fiskeri- og miljøministeriet og kontrolmyndighederne, eventuelt med deltagelse af en repræsentant for den pågældende medlemsstat.Under dette samråd udveksler parterne alle relevante dokumenter og oplysninger, navnlig beviser for automatisk registrering af fartøjets positioner under den igangværende fangstrejse indtil opbringningen, som kan bidrage til at klarlægge sagens faktiske omstændigheder.Rederen eller dennes repræsentant underrettes om resultatet af dette samråd samt om alle foranstaltninger, som opbringningen kan give anledning til.11.3. Inden der tages stilling til sagsanlæg, søges spørgsmålet om den påståede overtrædelse løst ved en mæglingsprocedure. Proceduren skal være afsluttet senest tre arbejdsdage efter, at opbringningen har fundet sted.11.4. Har sagen ikke kunnet afgøres ved en mæglingsprocedure, og indbringes den for en kompetent retsinstans, stiller rederen inden for en frist på 48


text: timer efter afslutningen af mæglingsproceduren en af de kompetente myndigheder fastsat bankgaranti i afventning af retsafgørelsen. Størrelsen af denne garanti må højst udgøre et beløb svarende til den bøde, der i den nationale lovgivning er fastsat for den pågældende påståede overtrædelse. De kompetente myndigheder tilbagefører bankgarantien til rederen, så snart sagen er afsluttet uden dom for det pågældende fartøjs fører.11.5. Fartøj og besætning frigives:- efter samrådet, hvis resultaterne heraf tillader det, eller- efter opfyldelsen af de forpligtelser, som følger af mæglingsproceduren, eller- efter at rederen har stillet bankgaranti (retssag).Tillæg 1>PIC FILE= "L_2001066DA.001202.EPS">>PIC FILE= "L_2001066DA.001301.EPS">Tillæg 2>PIC FILE= "L_2001066DA.001402.EPS">>PIC FILE= "L_2001066DA.001501.EPS">Tillæg 3.1>PIC FILE= "L_2001066DA.001602.EPS">Tillæg 3.2>PIC FILE= "L_2001066DA.001702.EPS">Tillæg 4.1>PIC FILE= "L_2001066DA.001802.EPS">Tillæg 4.2>PIC FILE= "L_2001066DA.001902.EPS">Tillæg 5>PIC FILE= "L_2001066DA.002002.EPS">Tillæg 6>PIC FILE= "L_2001066DA.002102.EPS">


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1123(22)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 97/1999 af 16. juli 1999 om ændring af bilag XVIII (sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og kvinder) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 296 af 23/11/2000 s. 0075 - 0076
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 97/1999af 16. juli 1999om ændring af bilag XVIII (sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og kvinder) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XVIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 57/1999 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 30. april 1999(1).(2) Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (fjortende særdirektiv i henhold til direktiv 89/391/EØF, artikel 16, stk. 1)(2) bør indarbejdes i aftalen.(3) Direktiv 98/24/EF ændrer Rådets direktiv 83/477/EØF af 19. september 1983 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest (andet særdirektiv i henhold til artikel 8 i direktiv 80/1107/EØF)(3) og Rådets direktiv 86/188/EØF af 12. maj 1986 om beskyttelse af arbejdstagere mod risici ved at være udsat for støj under arbejdet(4).(4) Direktiv 98/24/EF ophæver, pr. 5. maj 2001, Rådets direktiv 80/1107/EØF af 27. november 1980 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved at være udsat for kemiske, fysiske og biologiske agenser under arbejdet(5), Rådets direktiv 82/605/EØF af 28. juli 1982 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for metallisk bly og dettes ionforbindelser (første særdirektiv i henhold til artikel 8 i direktiv 80/1107/EØF)(6) og Rådets direktiv 88/364/EØF af 9. juni 1988 om beskyttelse af arbejdstagere ved forbud mod bestemte agenser og/eller arbejdsaktiviteter (fjerde særdirektiv i henhold til artikel 8 i direktiv 80/1107/EØF)(7), der er indarbejdet i aftalen og derfor udgår af aftalen med virkning fra samme dato -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Bilag XVIII til aftalen ændres således:1. Følgende punkt indsættes efter punkt 16g (Rådets direktiv 93/103/EF): "16h. 398 L 0024: Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (fjortende særdirektiv i henhold til direktiv 89/391/EØF, artikel 16, stk. 1) (EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11)."2. Følgende led indsættes i punkt 5 (Rådets direktiv 83/477/EØF): "- 398 L 0024: Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 (EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11)."3. Følgende indsættes i punkt 6 (Rådets direktiv 86/188/EØF): ", ændret ved:- 398 L 0024: Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 (EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11)."Artikel 2Punkt 3 (Rådets direktiv 80/1107/EØF), 4 (Rådets direktiv 82/605/EØF) og 7 (Rådets direktiv 88/364/EØF) i bilag XVIII til aftalen udgår med virkning fra den 5. maj 2001.Artikel 3Teksterne til direktiv 98/24/EF på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse,


text: er autentiske.Artikel 4Denne afgørelse træder i kraft den 17. juli 1999, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 5Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 1999.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneN. v. LiechtensteinFormand(1) EFT L 284 af 9.11.2000.(2) EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11.(3) EFT L 263 af 24.9.1983, s. 25.(4) EFT L 137 af 24.5.1986, s. 28.(5) EFT L 327 af 3.12.1980, s. 8.(6) EFT L 247 af 23.8.1982, s. 12.(7) EFT L 179 af 9.7.1988, s. 44.


text:
 Avis juridique important
 |
 21997A0618(05)
 Brevveksling om bekræftelse af den fælles forståelse af principperne for internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz (Norge) - Bilag: Kommissorium for programmet for et internationalt samarbejde om avanceret fabrikation
 EF-Tidende nr. L 161 af 18/06/1997 s. 0036 - 0040
 BREVVEKSLING om bekræftelse af den fælles forståelse af principperne for internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz A. Brev fra Fællesskabet Bruxelles, den 19. marts 1997.Hr. . . .,Jeg henviser til de forhandlinger, som har fundet sted om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer (IMS) mellem deltagerne, dvs. Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz.Formålet med dette brev er at bekræfte den fælles forståelse, der er opnået om principperne for samarbejde om IMS. Brevet supplerer kommissoriet, der er udarbejdet af den internationale styringskomité ved afslutningen af IMS-forundersøgelsen i 1994, og som indebærer en ændring af artikel VIII i kommissoriet og artikel 1.13 i tillæg 2 til kommissoriet, jf. nedenfor. Kommissoriet og tillæggene dertil er knyttet til dette brev.1. MålsætningDeltagerne fremmer og letter samarbejdet mellem enheder - etableret på deres område (for så vidt angår Det Europæiske Fællesskab på dets medlemsstaters område) - inden for intelligente fremstillingssystemer. Samarbejdet skal indebære en balance mellem udbytte og indsats, være af industriel relevans og være baseret på princippet om gensidig interesse og forståelse.2. Tekniske aspekter af IMS-samarbejdetSamarbejdet omfatter foreløbig følgende fem tekniske aspekter:a) produktets totale livsløbb) fabrikationsprocesserc) strategi-, planlægnings- og designværktøjerd) menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender, oge) virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.Andre aspekter inden for IMS kan komme på tale, men det bør sikres, at nye tekniske aspekter stemmer overens med den offentlige politik og prioriteringerne inden for industrien i de deltagende regioner.3. Samarbejdsformer og -metoderSamarbejdet indebærer, at enheder deltager i projekter i overensstemmelse med fælles vedtagne procedurer for oprettelse og drift af internationale konsortier, og det kan omfatte besøg, uddannelse og udveksling af videnskabsmænd, ingeniører og andet personale, når der er tale om formål, der er relevante for, at projekterne kan gennemføres og afsluttes med held.4. Formidling og anvendelse af informationIntellektuel ejendomsret som følge af projekter, der gennemføres i forbindelse med IMS, er underlagt bestemmelserne i tillæg 2 til kommissoriet. Dette tillægs artikel 1.13 ændres, da Østrig, Finland og Sverige nu er medlemmer af Den Europæiske Union.5. FinansieringFinansiering af samarbejdsaktiviteter sker under forbehold af, at de fornødne midler er til rådighed, og er underlagt de relevante love og bestemmelser, politikker og programmer i de deltagende regioner.Hver deltager finansierer sin egen deltagelse.Hver deltager bidrager - økonomisk eller med naturalydelser - på ligelig vis til udførelsen af det interregionale sekretariats funktioner og afholdelsen af dets udgifter.6. Implementering af IMSDe repræsentanter for deltagerne, der er udpeget til at sidde i den internationale styringskomité, fungerer som bindeled mellem styringskomitéen og deres respektive offentlige myndigheder. Deltagernes repræsentanter overvåger gennemførelsen med


text: hensyn til IMS's formål, principper og programstruktur, og de har en formidlende rolle. De har herudover følgende funktioner:- de skal fremme det gode samarbejde mellem de regionale sekretariater- de skal sørge for informationsudveksling om lokal praksis, lokale love og bestemmelser og programmer, der er relevante for samarbejdet- de skal lette de små og mellemstore virksomheders direkte og indirekte deltagelse i IMS-programmet. Dette indebærer især adgang til en elektronisk partnersøgningsfacilitet og en elektronisk fortegnelse over interessetilkendegivelser, og- de skal forelægge de offentlige myndigheder styringsudvalgets anbefalinger vedrørende nye deltageres adgang med henblik på afgørelse.Deltagerne organiserer, forvalter eller udpeger deres respektive regionale sekretariater. De regionale sekretariater har især følgende ansvarsområder:- at lette hurtig udvælgelse af projekter på regionalt niveau i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er gældende i deltagerens region- at yde assistance ved konsortiedannelser inden for og på tværs af de respektive regioner- at samarbejde med grupper med regional infrastruktur for at lette IMS.7. VarighedIMS-programmets varighed er ti år. Hver deltager kan når som helst trække sig ud med tolv måneders varsel. Deltagerne tager principperne for deres samarbejde op til fornyet overvejelse fem år efter programmets iværksættelse med henblik på at konstatere, om det bør fortsættes, ændres eller afsluttes. Dette punkt erstatter artikel VIII i kommissoriet.8. Gennemførelse af IMS i EuropaDet Europæiske Fællesskab og Schweiz og Norge forbeholder sig ret til at handle som én enkelt europæisk region og at lade sig repræsentere af en kombineret delegation i den internationale styringskomité og at have støtte i et enkelt europæisk IMS-sekretariat.Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber sørger for den nødvendige støtte til det regionale sekretariat.Dette brev, sammen med deltagernes accept af det, supplerer og ændrer kommissoriet og bekræfter den fælles forståelse om samarbejdsprincipperne for IMS. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De snarest vil bekræfte denne forståelse.På vegne af Det Europæiske Fællesskab>REFERENCE TIL EN GRAFIK>B. Brev fra Australien Canberra, den 4. april 1997.Hr. . . .,Jeg anerkender hermed modtagelsen af Deres brev af 19. marts 1997 med følgende ordlyd:»Jeg henviser til de forhandlinger, som har fundet sted om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer (IMS) mellem deltagerne, dvs. Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz.Formålet med dette brev er at bekræfte den fælles forståelse, der er opnået om principperne for samarbejde om IMS. Brevet supplerer kommissoriet, der er udarbejdet af den internationale styringskomité ved afslutningen af IMS-forundersøgelsen i 1994, og som indebærer en ændring af artikel VIII i kommissoriet og artikel 1.13 i tillæg 2 til kommissoriet, jf. nedenfor. Kommissoriet og tillæggene dertil er knyttet til dette brev.1. MålsætningDeltagerne fremmer og letter samarbejdet mellem enheder - etableret på deres område (for så vidt angår Det Europæiske Fællesskab på dets medlemsstaters område) - inden for intelligente fremstillingssystemer. Samarbejdet skal indebære en balance mellem udbytte og indsats, være af industriel relevans og være baseret på princippet om gensidig interesse og forståelse.2. Tekniske aspekter af IMS-samarbejdetSamarbejdet omfatter foreløbig følgende fem tekniske aspekter:a) produktets totale livsløbb) fabrikationsprocesserc) strategi-, planlægnings- og designværktøjerd) menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender, oge)


text: virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.Andre aspekter inden for IMS kan komme på tale, men det bør sikres, at nye tekniske aspekter stemmer overens med den offentlige politik og prioriteringerne inden for industrien i de deltagende regioner.3. Samarbejdsformer og -metoderSamarbejdet indebærer, at enheder deltager i projekter i overensstemmelse med fælles vedtagne procedurer for oprettelse og drift af internationale konsortier, og det kan omfatte besøg, uddannelse og udveksling af videnskabsmænd, ingeniører og andet personale, når der er tale om formål, der er relevante for, at projekterne kan gennemføres og afsluttes med held.4. Formidling og anvendelse af informationIntellektuel ejendomsret som følge af projekter, der gennemføres i forbindelse med IMS, er underlagt bestemmelserne i tillæg 2 til kommissoriet. Dette tillægs artikel 1.13 ændres, da Østrig, Finland og Sverige nu er medlemmer af Den Europæiske Union.5. FinansieringFinansiering af samarbejdsaktiviteter sker under forbehold af, at de fornødne midler er til rådighed, og er underlagt de relevante love og bestemmelser, politikker og programmer i de deltagende regioner.Hver deltager finansierer sin egen deltagelse.Hver deltager bidrager - økonomisk eller med naturalydelser - på ligelig vis til udførelsen af det interregionale sekretariats funktioner og afholdelsen af dets udgifter.6. Implementering af IMSDe repræsentanter for deltagerne, der er udpeget til at sidde i den internationale styringskomité, fungerer som bindeled mellem styringskomitéen og deres respektive offentlige myndigheder. Deltagernes repræsentanter overvåger gennemførelsen med hensyn til IMS's formål, principper og programstruktur, og de har en formidlende rolle. De har herudover følgende funktioner:- de skal fremme det gode samarbejde mellem de regionale sekretariater- de skal sørge for informationsudveksling om lokal praksis, lokale love og bestemmelser og programmer, der er relevante for samarbejdet- de skal lette de små og mellemstore virksomheders direkte og indirekte deltagelse i IMS-programmet. Dette indebærer især adgang til en elektronisk partnersøgningsfacilitet og en elektronisk fortegnelse over interessetilkendegivelser, og- de skal forelægge de offentlige myndigheder styringsudvalgets anbefalinger vedrørende nye deltageres adgang med henblik på afgørelse.Deltagerne organiserer, forvalter eller udpeger deres respektive regionale sekretariater. De regionale sekretariater har især følgende ansvarsområder:- at lette hurtig udvælgelse af projekter på regionalt niveau i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er gældende i deltagerens region- at yde assistance ved konsortiedannelser inden for og på tværs af de respektive regioner- at samarbejde med grupper med regional infrastruktur for at lette IMS.7. VarighedIMS-programmets varighed er ti år. Hver deltager kan når som helst trække sig ud med tolv måneders varsel. Deltagerne tager principperne for deres samarbejde op til fornyet overvejelse fem år efter programmets iværksættelse med henblik på at konstatere, om det bør fortsættes, ændres eller afsluttes. Dette punkt erstatter artikel VIII i kommissoriet.8. Gennemførelse af IMS i EuropaDet Europæiske Fællesskab og Schweiz og Norge forbeholder sig ret til at handle som én enkelt europæisk region og at lade sig repræsentere af en kombineret delegation i den internationale styringskomité og at have støtte i et enkelt europæisk IMS-sekretariat.Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber sørger for den nødvendige støtte til det regionale sekretariat.Dette brev, sammen med deltagernes accept af det, supplerer og ændrer kommissoriet og bekræfter den fælles forståelse om samarbejdsprincipperne for


text: IMS. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De snarest vil bekræfte denne forståelse.«Jeg har den ære hermed at bekræfte, at min regering er indforstået med indholdet af Deres brev.For regeringen for Australien>REFERENCE TIL EN GRAFIK>BILAG KOMMISSORIUM FOR PROGRAMMET FOR ET INTERNATIONALT SAMARBEJDE OM AVANCERET FABRIKATION I. FORMÅL Dette dokument indeholder kommissoriet for deltagerne i programmet om intelligente fabrikationssystemer (IMS) under det internationale forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fabrikationssystemer. Det er ikke formålet med dette kommissorium at skabe forpligtelser i henhold til international eller national ret.II. MÅLSÆTNING Målsætningen for IMS-programmet er følgende:A. at sikre mere sofistikerede fabrikationsprocesserB. at forbedre det globale miljøC. at øge den effektivitet, hvormed vedvarende og ikke-vedvarende ressourcer anvendesD. at skabe nye produkter og vilkår, som betyder en væsentlig forbedring af brugernes livskvalitetE. at forbedre fabrikationsmiljøetF. at udvikle en anerkendt og fastlagt fabrikationsdisciplin, som kan fremme videnoverførsel til kommende generationerG. at reagere hensigtsmæssigt på internationalisering af fabrikationH. at udvide og åbne markeder over hele verdenI. at fremme en verdensomspændende professionalisme inden for fabrikation ved at skabe en global anerkendelse og en etableret uddannelse på området.Til opfyldelse af denne målsætning bør IMS-programmet være katalysator for:A. verdensomspændende samarbejde på fabrikationsområdet mellem store og små virksomheder, brugere og leverandører, universiteter og regeringerB. spredning over hele verden af resultaterne af vigtige forbedringer i fabrikationenC. udvikling af globale rekommandationer for fabrikationsstandarder gennem samarbejde om mulige emner for præstandardiseringerD. bedømmelse og prioritering til brug for et verdensomspændende samarbejde om udvikling af fabrikationsprocesserE. formidling, forståelse og anvendelse af sammenhængende retningslinjer, bestemmelser og aftalemodeller i overensstemmelse med deltagernes og projektpartnernes intellektuelle ejendomsret.III. BAGGRUND Forundersøgelsen til definition af IMS-programmet havde følgende seks deltagere:- Australien- Canada- Det Europæiske Fællesskab (EF)- EFTA-landene Østrig, Finland, Sverige, Norge og Schweiz- Japan- USA.EF og EFTA-landene optrådte fælles som en samlet europæisk region.Deltagerne gennemførte forundersøgelsen i henhold til »Kommissorium for forundersøgelse af internationalt samarbejde om avanceret fabrikation«.Den internationale styringskomité for forundersøgelsen erklærede i sin slutrapport, at det vil være muligt at udarbejde et internationalt samarbejdsprogramm for forskning og udvikling af avanceret fabrikation, og at det vil kunne struktureres retfærdigt og fordelagtigt med retfærdige og fordelagtige resultater.Den internationale styringskomité for forundersøgelsen henstillede i sin slutrapport, at IMS-programmet indledes, og det stillede forslag om ledelsesstruktur, tekniske emner og regler for intellektuel ejendomsret i forbindelse med programmet.IV. PRINCIPPER Fabrikation er en primær velstandsgenerator og væsentlig for etableringen af et sundt økonomisk grundlag for økonomisk vækst.Behovet for førsteklasses fabrikationsprocesser er blevet forstærket efter etableringen af globale markeder.Forskning og udvikling på fabrikationsområdet får større og større betydning for fabrikationsprocesserne. Der drives verden over massiv forskning i avanceret fabrikation.Et effektivt styret internationalt samarbejde om forskning i og udvikling af avanceret fabrikation kan bidrage til at forbedre fremstillingsprocesserne.Internationalt samarbejde om avanceret fabrikation bør foregå efter følgende principper:A. Bidrag til og udbytte af et sådant samarbejde skal være retfærdige og afbalancerede.B. Samarbejdsprojekter skal have industriel relevans.C. Samarbejdsprojekter skal gennemføres af tværregionale, geografisk fordelte konsortier.D. Samarbejdsprojekter kan opstå når som helst i innovationsfasen.E. Alle skal have del i resultaterne af samarbejdsprojekterne gennem en styret informationsformidling, som beskytter og tager rimeligt hensyn


text: til en opfinders ophavsret til idéer, som er skabt under eller tilført projektet.F. Dersom aktiviteter under et IMS-projekt sponsoreres af det offentlige eller bruger offentlige resourcer, må de ikke omfatte konkurrerende forskning og udvikling.V. PROGRAMSTRUKTUR OG FINANSIERING IMS-programmet er et internationalt samarbejde, hvor deltagerne arbejder sammen om at øge industriens konkurrenceevne, løse de problemer, fabrikanter verden over konfronteres med, og udvikle avancerede fabrikationsteknologier og -systemer til gavn for menneskeheden. IMS-programmet skal være så vidtrækkende, som det praktisk er muligt.A. IMS-programmet styres af en ledelsesstruktur med følgende organer:1. en international IMS-styringskomité2. et tværregionalt sekretariat3. regionssekretariater.IMS-programmet omfatter projekter inden for de tekniske områder, der beskrives i tillæg 1.Projektpartnerne skal overholde de regler for intellektuel ejendomsret, der beskrives i tillæg 2, og som omfatter et minimum af ufravigelige krav, ikke-obligatoriske regler, der skal anvendes, og fravigelige bestemmelser.B. Finansielle midler til ledelsesstrukturen1. Deltagerne finansierer hver især deres egen deltagelse.2. Deltagerne vælger selv finansieringsmetode for deres egen deltagelse.3. Deltagerne yder hver især et rimeligt bidrag i form af finansielle midler eller andet til at dække omkostningerne ved driften af det tværregionale sekretariat.4. Deltagerne er hver især ansvarlige for deres delegations underhold og nødvendig ansvarsdækning.C. Finansielle midler til projekterne1. Deltagerne finansierer selv deres egen deltagelse.2. Deltagerne vælger selv finansieringsmetode for deres egen deltagelse.VI. LEDELSESSTRUKTUR A. Den internationale IMS-styringskomité: IMS-programmet overvåges af en international IMS-styringskomité, hvis medlemmer skal være fremtrædende repræsentanter for deltagernes industrielle, akademiske eller offentlige sektor og besidde stor viden om fabrikation. De skal både være villige og i stand til at bruge den nødvendige tid og de nødvendige kræfter, der kræves til styring af IMS-programmet.1. Komitéens sammensætning: Der skal være to medlemmer og én observatør fra hver deltager.Det samlede antal medlemmer og observatører vil stige, efterhånden som flere deltagere optages i henhold til proceduren i afsnit IX.Delegationsmedlemmer kan komme fra den enkelte deltagers industrielle, akademiske eller offentlige sektor. En stærk deltagelse fra industrien bør tilstræbes. Mindst et af de to medlemmer skal komme fra industrisektoren, og delegationslederen må ikke komme fra den offentlige sektor. Udvalgsmedlemmerne udpeges for en længere periode. Derimod kan observatører udskiftes efter behov.Den enkelte deltagers delegation til møderne i den internationale IMS-styringskomité kan ledsages af to repræsentanter fra det pågældende regionssekretariat.2. Den internationale IMS-styringskomité kan kun træffe beslutninger, når medlemmerne er enige.3. Formandskab: Forsædet i den internationale IMS-styringskomité går på skift mellem de seks deltagere. En formandsperiode varer to år. I denne periode er formandskabet endvidere ansvarligt for driften af det tværregionale sekretariat. Canada har det første formandskab. Australien får det andet og fungerer som næstformand under det første formandskab, således at kontinuiteten sikres. EFTA får tredje formandskab. Rækkefølgen af formandskaber besluttes i det tredje år efter IMS-programmets start.4. Ansvar: Den internationale IMS-styringskomité skal anbefale politikker og strategier for gennemførelse og udvikling af IMS-programmet, herunder spørgsmålet om nye deltagere. Komitéen skal endvidere:a) sørge for overordnet ledelse, opstille strategisk prioritering og overvåge gennemførelsen af programmetb) sponsorere og godkende nye IMS-dokumenterc) nedsætte foreløbige arbejdsgrupper eller -udvalg, f.eks. i tekniske og juridiske spørgsmål, når det kræves i projektarbejdetd) overvåge det tværregionale sekretariate) sikre international


text: fremme af IMS og af fabrikation som almen fagdisciplinf) godkende projekter som beskrevet i afsnit IXg) sikre, at projekter og arbejde under dette program udføres i overensstemmelse med de formål, de principper og den programstruktur, som deltagerne er blevet enige omh) formidle kommunikationen mellem den internationale IMS-styringskomité, det tværregionale sekretariat, regionssekretariaterne og projektpartnerne.B. Det tværregionale sekretariat: Den deltager, der har forsædet i den internationale IMS-styringskomité, har endvidere ansvaret for ledelsen af det tværregionale sekretariat.Det tværregionale sekretariat har ansvaret for:1. at sørge for logistikken til tværregionale forslag2. at opbevare og distribuere IMS-mødedokumenter og andre dokumenter3. at sørge for logistik til tværregional fremme under den internationale IMS-styringskomités ledelse4. at uddanne nye og potentielle deltagere5. at udsende informationer under og efter afslutningen af projekter6. at bistå ved dannelse af tværregionale konsortier7. at forberede og arrangere undersøgelser og/eller aktiviteter efter den internationale IMS-styringskomités anmodninger.C. Regionssekretariater: Deltagernes regeringer og/eller offentlige administrationer eller offentlige organisationer opretter og leder deres respektive regionssekretariater, som de finder det passende.For at fremme IMS-programmet får regionssekretariaterne ansvaret for:1. at sørge for regional logistik til tværregionale forslag2. at opbevare og distribuere IMS-mødedokumenter og andre dokumenter i de respektive regioner3. at sørge for logistik til regionale møder og regional promotion4. at udsende information under og efter afslutningen af projekter i de respektive regioner5. at bistå ved dannelse af konsortier i og på tværs af de respektive regioner6. at støtte regionale delegationers deltagelse i den internationale IMS-styringskomités møder7. at fremme regionale udvælgelser og undersøgelser8. at arbejde med regionale infrastrukturgrupper til fremme af IMS-programmet.VII. PÅBEGYNDELSE AF IMS-PROGRAMMET IMS-programmet påbegyndes, så snart:1. alle deltagere har ratificeret kommissoriet for IMS-programmet2. den internationale IMS-styringskomités medlemmer er udnævnt3. regionssekretariaterne er udpeget.VIII. OPHØR AF IMS-PROGRAMMET IMS-programmet ophører på tiårsdagen for den fastsatte begyndelsesdato, medmindre regeringerne og/eller de offentlige administrationer beslutter noget andet i programmets syvende år.IX. OPTAGELSE AF NYE DELTAGERE A. Regeringen og/eller den offentlige administration i en ansøgerregion skal først tiltræde IMS-programmets kommissorium.B. Efter at have ratificeret IMS-programmets kommissorium kan projektpartnere fra en ansøgerregion indgå konsortier efter aftale med andre partnere. Bidrag fra partnere i ansøgerregioner skal i en vis tid styres omhyggeligt, således at der kan tegnes en deltagerprofil for den pågældende region.C. Når denne tid er gået (og det kan vare adskillige år), skal regeringerne og/eller de offentlige administrationer på grundlag af henstillinger fra den internationale IMS-styringskomité træffe beslutning om, hvorvidt ansøgerregionen skal repræsenteres i den internationale IMS-styringskomité.X. DANNELSE AF KONSORTIER Regionssekretariater og det tværregionale sekretariat bistår i fællesskab ved dannelsen af konsortier til IMS-projekter.A. Basisdokument for dannelse af konsortierDet tværregionale sekretariat og regionssekretariaterne skal sammen og på grundlag af IMS-programmets kommissorium opstille et basisdokument indeholdende:- programmets organisation- operationens struktur og mål- krav til udvælgelse af projekt og konsortium- tekniske emner og- evaluerings- og udvælgelsesprocedure og gældende kriterier.B. International koordineringspartnerDer udnævnes en international koordineringspartner for hvert enkelt konsortium. Koordineringspartneren skal være et industrifirma med de nødvendige ressourcer til at gennemføre projektet og en påvist kapacitet til styring af komplekse internationale projekter. Internationale koordineringspartneres opgave består i:1. at koordinere dannelsen af konsortier2. at koordinere udarbejdelsen af projektforslag og


text: samarbejdsaftaler3. at optræde som primærkontakt for al kommunikation mellem konsortiet, den internationale IMS-styringskomité og det tværregionale sekretariat4. at hjælpe til en korrekt gennemførelse af projektet5. at koordinere arbejdet med projektgennemgang og informationsformidling.C. Liste over interesserede enhederDet er regionssekretariatet, der i en given region skal udsende basisdokument, oplysninger om nationale finansieringsmuligheder og national tidsplan for IMS-programmet til alle organisationer i den industrielle, akademiske og offentlige sektor, der kan betragtes som potentielle projektpartnere. Regionssekretariatet samler herpå en liste over interesserede enheder. Listen skal omfatte de forskellige interesserede enheders interesseområde og potentiale.D. Udveksling af lister over interesserede enhederDenne liste skal rutinemæssigt ajourføres og distribueres til alle andre regioner gennem det tværregionale sekretariat. Regionssekretariatet skal ligeledes samle lister over interesserede enheder fra andre regioner og udsende disse lister til nationale enheder, der måtte forventes at have lignende interesser. Det skal dyrke fælles interesser hos nationale og udenlandske enheder og støtte dannelsen af konsortier.E. Udveksling af projektforslagEn interesseret enhed kan altid forelægge foreløbige forslag for det regionssekretariat, hvorunder den hører, således at dannelse af internationale konsortier fremmes.Regionssekretariatet udsender disse forslag til alle interesserede enheder på listen. På grundlag af disse informationer kan potentielle partnere bestræbe sig på at danne internationale konsortier.XI. EVALUERING, UDVÆLGELSE OG GENNEMGANG AF PROJEKTER Forslag skal være i overensstemmelse med de principper, den programstruktur og de regler om intellektuel ejendomsret, der findes i kommissoriet.A. Kriterier for valg af projekter1. Industriel relevans.2. Overensstemmelse med de tekniske emner i tillæg 1 med eventuelle ændringer foretaget af den internationale IMS-styringskomité.3. Videnskabelige og tekniske fordele.4. Godkendelses- og markedsføringspotentiale.5. Overensstemmelse med regler for intellektuel ejendomsret i henhold til tillæg 2 med eventuelle ændringer foretaget af den internationale IMS-styringskomité.6. Ekstra fordele.B. Kriterier for valg af konsortier1. Tværregional fordeling af partnereKonsortionalpartnerne skal komme fra mindst tre deltagere.2. Balance mellem bidrag og udbytteKonsortialpartnerne skal påvise, at forholdet mellem bidrag til og udbytte fra deltagelse er retfærdigt og afbalanceret. For at opnå dette må bidrag identificeres efter type (inklusive bidrag som f. eks. udstyr, faciliteter, personale, dokumentation, teknik og baggrundsmateriale, som vedkommende har intellektuel ejendomsret til) og efter værdi for hver partner og hver gruppe.3. Tværregional ledelseEt tværregionalt konsortium skal udpege en international koordinator for konsortiet.4. Formidling af resultaterKonsortiet er forpligtet til at formidle information om projektresultater, herunder erfaringer med dannelse og ledelse af IMS-konsortier, oplyse om tekniske resultater, for så vidt disse ikke er beskyttet af intellektuel ejendomsret, og forelægge en plan for resultatformidlingen.C. ProjektevalueringEvalueringsproceduren omfatter tre stadier.1. Evaluering af projektresuméKonsortiet udarbejder en oversigt over den planlagte forskning. Oversigten forelægges regionssekretariaterne til en indledende, regional gennemgang. De enkelte delegationer udarbejder en henstilling til den internationale IMS-styringskomité. Forslagsstillere, hvis projekter ikke godkendes, underrettes om, hvorfor deres projekt ikke kan støttes.2. Evaluering af totalprojektKonsortiet forelægger et endeligt forslag i standardiseret formulering til detaljeret evaluering i samtlige partnerregioner. Det endelige forslag skal omfatte de enkelte partneres formelle forpligtelse i forhold til IMS-programmets principper, struktur og regler for intellektuel ejendomsret, herunder en underskrevet samarbejdsaftale med en aftale om intellektuel ejendomsret.3. Endelig godkendelseEndelig godkendelse foretages af den internationale IMS-styringskomité på grundlag af regionale henstillinger og


text: indsendte forslag.D. ProjektgennemgangDen internationale IMS-styringskomité vil overvåge og regelmæssigt vurdere udviklingen. Til fremme af dette skal de enkelte konsortier indsende en sammenfattende rapport en gang om året til den internationale IMS-styringskomité. Denne rapport udarbejdes på en standardformular.En region kan overvåge udviklingen hos regionale partnere, når som helst den finder det passende.XII. IMS's ROLLE I FORHOLD TIL SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV), UNIVERSITETER OG OFFENTLIGE FORSKNINGSINSTITUTTER De enkelte deltagere og den internationale IMS-styringskomité udvikler en automatik, der sørger for direkte eller indirekte optagelse af SMV i IMS-programmet. Herudover bør alle regioner overveje aktiviteter som f.eks.:A. klar og veldokumenteret rådgivning om intellektuel ejendomsretB. oversigt over eksisterende lov- eller sædvanemæssige krav, der findes på deltagernes territorier, og deres praktiske betydningC. telefontjenester til besvarelse af enkle forespørgslerD. elektronisk partnersøgningsfacilitet især henvendt til SMVE. elektronisk registrering af interessetilkendegivelser fra SMV, der ønsker at tilslutte sig eksisterende eller kommende projektgrupperF. permanent »case-book« for registrering af IMS-erfaringer med bidrag fra projektholdG. formidlingsaktiviteter særlig rettet mod SMV-sektorerne.Denne liste er ikke udtømmende, og sideløbende med programafviklingen bør det fortsat søges at styrke SMV-deltagelsen og afdække yderligere behov.Listen er også nyttig med henblik på at engagere universiteter og statsstøttede forskningscentre i projekterne. Universiteternes betydning for oplæring i direkte formidling af forskningsresultater til den næste generation af praktikere må udnyttes.XIII. FORMIDLING AF RESULTATERNE Informationsformidling er yderst vigtig. Derfor er den også et krav i IMS-programmet. Dog skal al informationsformidling ske i overensstemmelse med reglerne om intellektuel ejendomsret i tillæg 2. Dette gælder ligeledes formidling af midlertidige og endelige tekniske projektresultater.Informationsformidling vil finde sted på projektniveau, regionalt og tværregionalt. Den kan ske gennem skrevne rapporter, internationale symposier og akademiske publikationer.Tillæg 1 TEKNISKE TEMAER TIL ET SAMLET PROGRAM FOR INTELLIGENTE FABRIKATIONSSYSTEMER (IMS) SOM FORESLÅET AF DET INFORMATIONSTEKNOLOGISKE UDVALG ITC Nedenstående temaliste er tænkt som en opfordring til potentielle projektansøgere om at udarbejde forslag, hvori det globale samarbejde indgår som et direkte krav. Et projektudkast, hvor et globalt samarbejde klart vil give en bedre løsning af opgaverne end regionale bestræbelser, bør prioriteres.1. Produktets totale livsløb - Fremtidens generelle modeller til fabrikationssystemerEksempler på dette tema er forslag om »lynfabrikation« (hurtig fabrikation), »fraktalfabrikken« (forenklet fabrikation), »bioelektronisk fabrikation« (superfremstilling), »holistisk virksomhedsintegration« (sammenhængende fabrikation) m.v.- Intelligente kommunikationsnetværkssystemer for informationsprocesser i fabrikationenFor at forstå effektiviteten ved global distribution og global fremskaffelse må kommunikationsnet, kommunikationsværktøjer og deres applikationer forbedres.- Miljøbeskyttelse, minimalt forbrug af energi og materialerMiljø, energi og materialer rejser efterhånden så komplicerede problemer, at de kun kan løses gennem samarbejde mellem forskellige specialister. Vilkårene på dette område er så forskellige fra region til region, at det er nødvendigt at oparbejde fælles forståelse og harmoniseret indstilling til fabrikationsteknologiernes forhold til miljøbeskyttelsen.- Genbrug og renoveringDet har hidtil nærmest været umuligt at genbruge et produkt fra én region i en anden region. På længere sigt kan denne situation blive til stor skade for frihandelen mellem regionerne. Derfor bør der under IMS-paraplyen udvikles metoder og nye ideer til genbrug, som kan accepteres på verdensplan.- Metoder til påvisning af rentabilitetPå trods af fabrikationsteknologernes bestræbelser er nye problemer opstået med en sådan hast, at de


text: for længst har overhalet den tilsvarende problemløsningsopgave og efterfølgende implementering på fabrikationsområdet. Ofte er begrundelsen den, at bedømmelsen af de nye fabrikationssystemer og deres rentabilitet sker med metoder, der ikke er harmoniserede. Derfor bør IMS støtte projekter, der omfatter udvikling af klare specifikationer for styringsmetoder og rentabilitetsbedømmelse, således at der opnås en fælles forståelse i evalueringen af fabrikationssystemer.2. Fabrikationsprocesser For at dække behovet for hurtig omstilling efter skiftende behov, spare på menneskelige og materielle ressourcer og forbedre arbejdsvilkårene for de ansatte kan følgende emner opstilles.- Rene fabrikationsprocesser, der minimerer virkningerne på miljøetSystemer til minimering af udslip fra fabrikationen.Systemer til minimering af affald fra fabrikationen.Systemer til forlods bedømmelse af fabrikkens og processens livscyklus.- Energieffektive processer, der kan dække fabrikationsbehovene med et minimum af energiforbrugMinimalt energiforbrug.Integrerede proceskredsløb med henblik på lavere energiforbrug.Moduler af energibevaringstypen.Produktionsstyringsteknologi af energibevaringstypen.- Teknologisk innovation i fabrikationsprocesserMetoder til hurtige skift til nye produkter gennem »lyndesign af prototyper«.Fleksible fabrikationsprocesser med henblik på hurtig tilpasning til ændrede arbejdsmarkedsforhold, produkter eller materialer.- Større fleksibilitet og autonomi i de procesmoduler, der indgår i fabrikationssystemerneÅbne distribuerede systemer med moduler, der kan tilpasses både ubemandede systemer, systemer med delvis bemanding og systemer med intens bemanding, og som kan omstille systemarkitekturens komponenter i overensstemmelse med ændringen i produkterne.- Større interaktion eller harmoni mellem fabrikationens forskellige komponenter og funktionerÅben infrastruktur i fabrikationen.Indbyrdes forbundne informationssystemer som f.eks. »remote ID« mellem de respektive moduler.3. Strategi-, planlægnings- og designværktøjer Fabrikation finder sted i en global økonomi. Hvordan og hvor råmaterialerne forarbejdes er en strategisk beslutning, Beslutningen er vanskelig med hensyn til, hvad der skal fremstilles, og hvor det skal fremstilles og købes i det, der er ved at blive til en global økonomi.Mange af vore dages fabrikationer foregår i vertikalt og hierarkisk opbyggede organisationer. Udviklingen hen imod heterarkiske strukturer kræver allerede og vil fortsat kræve store omlægninger i organisatoriske strukturer, systemer og arbejdsmetoder. Vi har behov for metodologier og værktøjer til at hjælpe os med definitionen af passende fabrikationsstrategier og til at konstruere hensigtsmæssige organisationer og forretnings- og arbejdsprocesser.Metoder og værktøjer til støtte for industriel procesfornyelsesteknik. Designværktøjer til støtte for analyser og udvikling af fabrikationsstrategier.Design støtteværktøjer til støtte for planlægning af virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø.4. Menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender - Promotions- og udviklingsprojekter for at give fabrikation et bedre imageFabrikationsingeniører står ofte nederst på lønskalaen i forhold til andre ingeniører, og faget har som helhed ringe anseelse. Derfor finder ITC-udvalget, at globalt anerkendte, stærke brancheforeninger og undervisningsinstitutioner, hvis formål er at fremme fabrikation som fagdisciplin, bør betragtes som projekter. I disse forslag indgår oprettelse af internationale organisationer til fremme af fabrikation.- Større kapacitet til uddannelse og oplæring af arbejdsstyrken i fabrikationenIngeniøruddannelsen har tendens til at lægge mere vægt på teori end på praksis. Desuden har den grundlæggende uddannelse ikke altid kunnet dække industriens behov, fordi den ofte leverer dimittender med utilstrækkelige kundskaber. Resultatet er industrier, der har svært ved at omdanne innovation til succesprodukter. Det kræver en prioriteringsændring og tættere bånd mellem industri og uddannelsesinstitutioner. Ligeledes betyder ændringer i systemorganisationen, at oplæring i firmaerne er en permanent proces med


text: henblik på at ajourføre dygtighed og øge de ansattes potentiale - et afgørende element i ethvert system.- Autonome udflytteranlæg (integrering af supplerende erhvervsfunktioner i filialer)Udflytteranlæg havde oprindelig til formål at øge markedsandele og nedsætte produktionsomkostninger; udvikling af arbejdsstyrker til udflytning var en sekundær betragtning. Hvis disse anlæg imidlertid får større selvstændighed, bliver de mere fleksible over for skiftende vilkår i de områder, hvor de har base, hvilket er i tråd med organisatoriske tanker om decentralisering, myndiggørelse og ønsket om »flade« hierarkier. Det bidrager desuden til national udvikling i de lande, hvor anlæggene ligger, samt fremmer IMS-målet om at sikre stor udbredelse af grundlæggende fabrikationskundskaber.- Firmaets tekniske hukommelse: Opbevaring, udvikling og adgangOfte er viden og informationskilder i en fremstillingsvirksomhed isolerede og aflåste. »Organisatorisk oplæring« er en strategi, der går på at omdanne sådan viden til en struktur eller en model, der kan sikre bedre beslutninger og dermed blive et vigtigt IMS-anliggende.- Passende måling af ydelse med henblik på nye paradigmerNye fabrikationsparadigmer bør tilbyde overlegenhed i ydelse på områderne omkostninger, kvalitet, levering og fleksibilitet. De første tre er velkendte og anvendte driftskriterier i massefremstillingen, medens fleksibilitet er en nøgleattribut i den ny paradigmefabrikation. Med henblik på større accept af de nye paradigmer må der udvikles metoder til evaluering af disse.5. Virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø Virksomhedsekstension er udtryk for markedernes krav om at inddrage eksterne kilder i virksomheden uden at eje dem. Fokus på kernevirksomheden er vejen til succes, men levering af produkter og tjenester kræver en fast kombination af talrige færdigheder i verdensklasse. Markeder i stadig ændring kræver en permanent svingende blanding af ressourcer. Den ekstenderede eller udvidede virksomhed, som ideelt set er den ultimative ressource med hensyn til tilpasningsevne, rekonfigurering og fremstilling, er målet. Processen kan anvendes selv i store organisationer, efterhånden som de omdannes til paraplyer for mindre enheder eller nicheorienterede fabrikker.At drive en virksomhed med ekstensioner kræver, at der arbejdes med kommunikations- og databaseteknologier, som ligger meget tæt på det aktuelle teknologiske stade. Dog er den største udfordring organisatorisk og ikke teknologisk.Muligheder for forskning og udvikling på dette område er følgende:- Metodologier til definition og støtte af informationsprocesser og logistik i hele værdikæden i virksomheden med ekstensioner.- Afsætningsmæssig, funktionel og teknisk arkitektur til støtte for teknisk samarbejde i hele værdikæden, dvs. parallel teknik i hele virksomheden med ekstensioner.- Metoder og fremgangsmåder for spredning af omkostninger, passiver og risici samt belønninger til alle elementer i den ekstenderede virksomhed.- Teamsamarbejde på tværs af individuelle enheder inden for virksomheden med ekstensioner.Tillæg 2 REGLER FOR INTELLEKTUEL EJENDOMSRET I FORBINDELSE MED FORSKNINGS- OG UDVIKLINGSPROJEKTER Målsætning Nedenstående regler indeholder både ufravigelige krav og anbefalede principper for partnere, der ønsker at deltage i et projekt under programmet for intelligente fabrikationssystemer, IMS-programmet. Målsætningen for dette regelsæt er at sikre passende beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret, der bibringes eller udvikles i løbet af fælles forsknings- og udviklings-projekter under IMS-programmet, samtidig med at de garanterer:a) at der er en retfærdig balance mellem bidrag og udbytte ved deltagernes samarbejde i sådanne projekterb) at der rammes en passende balance mellem behovet


text: for smidighed i partnernes forhandlinger og behovet for proceduremæssig ensartethed mellem projekter og mellem partnerec) at forskningsresultaterne deles mellem partnerne efter en procedure, der beskytter og sørger for en retfærdig tildeling af enhver intellektuel ejendomsret, der er opstået under eller bibragt samarbejdet.Artikel 1 Definitioner1.1. Afregning: Fordeling af et vederlag i form af royalties eller andre licensafkast mellem en partner og en anden partner, når førstnævnte har eneretten eller er medejer til forgrund, som han offentliggør, udsteder licens på eller overdrager til tredjemand.1.2. Affilieret virksomhed: En juridisk enhed, der direkte eller indirekte ejes eller kontrolleres, som ejer eller kontrollerer, eller som befinder sig i samme ejerforhold eller under samme kontrol som en partner. Fælles ejerskab eller kontrol gennem det offentlige giver ikke i sig selv status som affilieret virksomhed.Ved ejerskab eller kontrol forstås direkte eller indirekte ejendomsret til:a) over 50 % af den udstedte selskabskapital i nominel værdib) over 50 % af de stemmeberettigede aktier ved afstemning om valg af direktører eller personer med lignende funktioner eller anden ret til at vælge og udpege direktører, eller personer i lignende funktioner med stemmeflerhed ellerc) over 50 % af aktierne og ret til at kontrollere ledelse og drift af selskabet gennem kontraktmæssige bestemmelser.1.3. Baggrund: Al information og intellektuel ejendomsret undtagen baggrundsret, som ejes eller kontrolleres af en partner eller en affilieret virksomhed, og som ikke selv er forgrund.1.4. Baggrundsret: Patenter på opfindelser og design samt værktøjsmodeller og dertil svarende ansøgninger, så snart de er offentliggjort, der ejes eller kontrolleres af en partner eller dennes affilierede virksomheder, og som kræver licens til arbejdet i projektet eller kommerciel udnyttelse af forgrunden, og som ikke selv er forgrund.1.5. Fortrolig information: Al information, der ikke gøres almindeligt tilgængelig, og hvortil der kun er adgang i fortrolighed efter loven eller i forbindelse med skriftlige aftaler om fortrolighed.1.6. Konsortium: Mindst tre grupper, som er blevet enige om at udføre et projekt i fællesskab.1.7. Samarbejdsaftale: En eller flere underskrevne aftaler blandt alle partnere i et konsortium om gennemførelsen af et projekt.1.8. Forgrund: Al information og intellektuel ejendomsret, der skabes, udtænkes, opfindes eller udvikles for første gang under gennemførelsen af et projekt.1.9. Gruppe: Alle partnere i et bestemt projekt fra samme deltagers geografiske område.1.10. IMS-program: Program for intelligente fabrikationssystemer.1.11. Intellektuel ejendomsret: Alle rettigheder i henhold til artikel 2 (viii) i konventionen om oprettelse af verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret (WIPO) undertegnet den 14. juli 1967 i Stockholm (1), undtagen tjeneste- og varemærker, kommercielle navne og betegnelser.1.12. Institutionen med almennyttigt formål: En legal, offentlig eller privat institution, der etableres eller organiseres med andre formål end indtjening, og som ikke selv udnytter forgrund kommercielt.1.13. Deltager: Australien, Canada, EF, gruppen af deltagende EFTA-lande (Østrig, Finland, Norge, Sverige og Schweiz), Japan og USA samt alle andre lande eller geografiske regioner, hvis deltagelse i IMS-programmet kan godkendes på den måde, der fastsættes af deltagerne.1.14. Partner: Enhver juridisk eller fysisk person, der deltager som kontrahent i en samarbejdsaftale om et bestemt projekt.1.15. Projekt: Ethvert forsknings- og udviklingsprojekt, der gennemføres af et konsortium under IMS-programmet.1.16. Sammenfattende information: Beskrivelse af


text: målsætning, status og resultater af et projekt, der ikke indeholder fortrolig information.Artikel 2 Ufravigelige reglerEn samarbejdsaftale skal altid indeholde materielle vilkår og betingelser, der er i fuld overensstemmelse med hver af denne artikels punkt 2.1 til 2.13, og der skal i hver enkelt samarbejdsaftale anvendes de definitioner, der fremgår af artikel 1 i nærværende dokument.Når et projekt eller en potentiel partner eller dennes affilierede virksomheder er genstand for lovbestemte eller aftalemæssige krav fra det offentlige, og disse krav har betydning for rettigheder eller forpligtelser i henhold til samarbejdsaftalen, skal den potentielle partner gøre de øvrige partnere bekendt med alle krav, som han måtte have kendskab til, inden han indgår i samarbejdsaftalen. Partnere skal sikre, at ejerskab, anvendelse, afsløring af og udstedelse af licens på forgrund fortsat sker i overensstemmelse med disse ufravigelige regler, dersom projektet bliver gjort til genstand for krav fra det offentlige.Partnere skal ved et projekts start straks underrette hinanden om, hvilke af deres affilierede virksomheder der vil blive involveret i projektets gennemførelse, ligesom de skal underrette hinanden om ændringer hos således involverede partnere under projektafviklingen. På tidspunktet for indgåelse af en samarbejdsaftale og umiddelbart efter, at nye juridiske enheder har opfyldt definitionen for affilierede virksomheder, kan partnere udelukke affilierede virksomheder fra rettigheder og forpligtelser ifølge nærværende regler i overensstemmelse med vilkårene i samarbejdsaftalen.Skriftlig aftale 2.1. Partnere skal indgå en skriftlig samarbejdsaftale, som er gældende for deres deltagelse i et projekt i henhold til nærværende dokument.Ejerskab 2.2. Forgrund kan kun ejes af den ene partner eller i fællesskab af de partnere, der har skabt den.2.3. En partner, der er eneejer af forgrund, kan offentliggøre denne eller udstede ikke-eksklusiv licens til tredjemand på nævnte forgrund uden at foretage afregning med nogen anden partner.2.4. En partner, der er medejer af forgrund, kan offentliggøre denne eller udstede ikke-eksklusiv licens til tredjemand på nævnte forgrund uden at foretage afregning med nogen anden partner, medmindre andet er fastsat i samarbejdsaftalen.2.5. En partner kan overdrage sine ene- eller medejerskabsinteresser i baggrund, baggrundsret eller forgrund til tredjemand uden samtykke fra eller afregning med nogen anden partner.Når partnere helt eller delvis overdrager deres rettigheder til baggrundsret eller til forgrund, er overdragelsen omfattet af samarbejdsaftalen, og overdrageren skal kræve af den enkelte modtager, at han skriftligt binder sig til overdragerens forpligtelser ifølge samarbejdsaftalen med hensyn til de overdragne rettigheder.Informationsformidling 2.6. Sammenfattende information skal stilles til rådighed for alle partnere i andre projekter og udvalg, der nedsættes under IMS-programmet.2.7. Konsortiet skal ved projektets afslutning stille en offentlig beretning, herunder sammenfattende information om projektet, til disposition.Licensrettigheder Forgrund 2.8. Den enkelte partner og denne affilierede virksomheder kan uden at betale royalty anvende forgrund til forskning og udvikling samt til kommerciel udnyttelse. Den kommercielle udnyttelse omfatter retten til at bruge, fremstille, lade fremstille, sælge og importere. Dog kan særlige omstændigheder tillade:a) at partnere i deres samarbejdsaftale enes om at betale royalty til partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, for kommerciel udnyttelse af forgrund, som sådanne institutioner med almennyttigt formål ejer aleneb) at partnere i deres samarbejdsaftale enes om at betale


text: royalty til partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, for kommerciel udnyttelse af forgrund, som sådanne institutioner med almennyttigt formål ejer sammen med andre, såfremt disse royalties både er små og følger IMS-programmets princip om rimelig og retfærdig balance mellem bidrag og udbytte.2.9. En ikke-besiddende partner og dennes affilierede virksomheder må ikke offentliggøre eller udstede licens på forgrund til tredjemand bortset fra, at hver partner eller affilieret virksomhed i normalt forretningsøjemed kan:a) gøre forgrund tilgængelig i fortrolighed og udelukkende med henblik på at fremstille, lade fremstille, importere eller sælge produkterb) udstede licens på software, der indgår i forgrund i objektsprogc) påtage sig retmæssig fremskaffelse af produkter eller tjenester, der medfører offentliggørelse af forgrund.Baggrund 2.10. En partner i et projekt kan, men er ikke forpligtet til at overlade sin baggrund eller udstede licens på den til andre partnere.2.11. Partnere og deres affilierede virksomheder kan bruge andre partneres eller deres affilierede virksomheders baggrundsret, dog kun til forskning og udvikling inden for projektet, uden yderligere vederlag, herunder, men ikke begrænset til, finansielle vederlag.2.12. Partnere og deres affilierede virksomheder skal yde de øvrige partnere og deres affilierede virksomheder en baggrundsretslicens på normale, handelsmæssige vilkår, når licensen er nødvendig for kommerciel udnyttelse af forgrund, medmindre:a) den besiddende partner eller dennes affilierede virksomhed i henhold til loven eller en kontraktlig forpligtelse, der eksisterede inden samarbejdsaftalen blev underskrevet, er ude af stand til at udstede en sådan licens, og når en sådan baggrundsret er specifikt defineret i samarbejdsaftalen, ellerb) partnerne i ganske særlige tilfælde er enige om at udelukke baggrundsret, der er specifikt defineret i samarbejdsaftalen.Videreførelse af rettigheder 2.13. Samarbejdsaftalen skal anføre, at rettigheder og forpligtelser for partnere og affilierede virksomheder med hensyn til forgrund, baggrund og baggrundsret videreføres efter samarbejdsaftalens normale afslutning.Artikel 3 Obligatoriske regler i samarbejdsaftalenPartnerne skal optage alle nedenstående punkter i deres samarbejdsaftale:Offentliggørelse af resultater 3.1. Partnerne skal indhente et eventuelt krævet samtykke fra de øvrige partnere til offentliggørelse af resultater fra projektet ud over den sammenfattende information.3.2. Partnerne skal afgøre, om partnere, der er institutioner med almennyttigt formål, skal have tilladelse til at offentliggøre forgrund til akademiske formål, når de er eneejere, på betingelse af, at forgrund beskyttes på passende vis i henhold til artikel 3.3 og 3.4.Beskyttelse af forgrund 3.3. Partnerne skal selv definere de foranstaltninger, de vil træffe for at søge juridisk beskyttelse af forgrund på grundlag af intellektuel ejendomsret; når en partner har gjort en opfindelse, skal han inden for en rimelig frist meddele de øvrige partnere i samme projekt, hvilken beskyttelse han har søgt, og give dem en kort beskrivelse af opfindelsen.3.4. Partnerne skal sørge for omgående underretning af alle øvrige partnere i samme projekt og efter anmodning og på indbyrdes aftalte vilkår afsløre opfindelsen og i rimeligt omfang samarbejde om en sådan beskyttelse, som en anden partner i samme projekt søger, dersom og i den udstrækning en eller flere partnere, der ejer forgrund, ikke har til hensigt at søge en sådan beskyttelse.Fortrolig information 3.5. Partnerne skal definere de foranstaltninger, de agter at træffe for at sikre sig, at


text: alle øvrige partnere, der modtager fortrolig information, udelukkende anvender eller gør denne fortrolige information tilgængelig for sig selv eller for deres affilierede virksomheder, for så vidt det er tilladt, på de vilkår, hvorunder informationen er givet.Tvistemål og gældende lov 3.6. Partnerne skal i deres samarbejdsaftale nedfælde, hvorledes tvistemål skal afgøres.3.7. Partnerne skal i deres samarbejdsaftale nedfælde, hvilken lov der skal gælde for samarbejdsaftalen.Artikel 4 Valgfrie reglerPartnerne skal ikke, men kan optage nedenstående regler i deres samarbejdsaftale:Regler for affilierede virksomhederMonopol- og konkurrenceforholdAnnullation og ophævelseForhold mellem arbejdsgiver og arbejdstagerEksportkontrol og overholdelseAftaleområdeParternes hensigtLicenspartnere i andre projekterLicensgiverens forpligtelse i forbindelse med licenstagerens anvendelse af den omfattede teknologiUdlån eller overladelse af ansatte og deraf følgende rettighederOptagelse af nye partnere og partneres udtræden af projekterBaggrund efter samarbejdsaftalens ophørForpligtelser med hensyn til beskyttelse, anvendelse og hemmeligholdelse af fortrolig informationResidualinformationRoyaltysatser for baggrundsretlicenserSoftware kildekodeSkatteforholdAftalens gyldighedsperiode.Der er sandsynligvis yderligere regler, som partnerne vil blive nødt til at indsætte i deres samarbejdsaftaler alt efter de særlige omstændigheder ved netop deres projekt. Partnerne bør selv søge ekspertbistand i denne henseende og bemærke, at sådanne supplerende klausuler på ingen måde må stride mod nærværende bestemmelsers artikel 1 og 2.(1) Se tillæg 3.Tillæg 3 KONVENTION OM OPRETTELSE AF VERDENSORGANISATIONEN FOR INTELLEKTUEL EJENDOMSRET WIPO (STOCKHOLM, 14. JULI 1967) Artikel 2 (viii) definerer intellektuel ejendomsret som omfattende:». . . alle rettigheder til litterære, kunstneriske og videnskabelige værker; udøvende kunstneres optræden; fonogrammer og radio/tv-udsendelser; opfindelser på alle områder af menneskeligt virke; videnskabelige opdagelser; industrielt design; varemærker, tjenestemærker og kommercielle navne og betegnelser; beskyttelse mod illoyal konkurrence samt alle rettigheder, der skyldes intellektuel aktivitet på industrielle, videnskabelige, litterære eller kunstneriske områder.«


text:
 30.1.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 26/5
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 37/2018
 af 23. marts 2018
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen [2020/54]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1940 af 13. juli 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1012 for så vidt angår indhold og format af zootekniske certifikater, der udstedes for racerene avlsdyr af hestearterne, og som er indeholdt i et enkelt identifikationsdokument for hele dyrets levetid for dyr af hestefamilien (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om levende dyr, bortset fra fisk og akvakulturdyr. Lovgivning herom gælder ikke for Island, jf. punkt 2 i indledningen til kapitel I i bilag I til EØS-aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Island.
 (3)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om veterinære anliggender. Lovgivning om veterinære anliggender gælder ikke for Liechtenstein, så længe anvendelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter er udvidet til at omfatte Liechtenstein, jf. de sektorspecifikke tilpasninger i bilag I til EØS-aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Liechtenstein.
 (4)
 Bilag I til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 36 (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/717) i kapitel I, del 2.2, i bilag I til EØS-aftalen:
 »37.
 32017 R 1940: Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1940 af 13. juli 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1012 for så vidt angår indhold og format af zootekniske certifikater, der udstedes for racerene avlsdyr af hestearterne, og som er indeholdt i et enkelt identifikationsdokument for hele dyrets levetid for dyr af hestefamilien (EUT L 275 af 25.10.2017, s. 1).
 Denne retsakt gælder ikke for Island.«
 Artikel 2
 Den norske udgave af delegeret forordning (EU) 2017/1940, som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentisk.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 24. marts 2018, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 2018.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 275 af 25.10.2017, s. 1.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 21.6.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 161/37
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 30/2012
 af 10. februar 2012
 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XXI til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 160/2011 af 2. december 2011 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 937/2011 af 21. september 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet (2) skal indarbejdes i aftalen —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 28f (Kommissionens forordning (EU) nr. 821/2010) i bilag XXI til aftalen:
 »28g.
 32011 R 0937: Kommissionens forordning (EU) nr. 937/2011 af 21. september 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet (EUT L 245 af 22.9.2011, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 937/2011, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 11. februar 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Fungerende formand
 (1) EUT L 76 af 15.3.2012, s. 47.
 (2) EUT L 245 af 22.9.2011, s. 1.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21987A0919(02)
 Aftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Folkerepublikken Angola om fiskeri ud for Angola - Protokol om fastlæggelse af de fiskeriæuligheder og den finqnsielle godtgørelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Folkerepublikken Angola om fiskeri ud for Angola
 EF-Tidende nr. L 268 af 19/09/1987 s. 0066 - 0077 den finske specialudgave: kapitel 4 bind 3 s. 0063 den svenske specialudgave: kapitel 4 bind 3 s. 0063 L 341 03/12/1987 P. 0002
 ***** AFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og regeringen for Folkerepublikken Angola om fiskeri ud for Angola DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, og REGERINGEN FOR FOLKEREPUBLIKKEN ANGOLA, i det foelgende benaevnt »Angola« - SOM HANDLER i den samarbejdsaand, der foelger af Lomé-Konventionen, og som tager hensyn til det naere samarbejde mellem Faellesskabet og Angola, SOM TAGER I BETRAGTNING, at Angola oensker at fremme den rationelle udnyttelse af sine fiskeressourcer, SOM UNDERSTREGER, at Angolas hoejhedsomraade og jurisdiktion omfatter omraadet indtil 200 soemil ud for landets kyster, navnlig med hensyn til havfiskeri, SOM TAGER HENSYN TIL, at begge parter har undertegnet De Forenede Nationers Havretskonvention, SOM BEKRAEFTER, at kyststaternes suveraenitet i farvande henhoerende under deres jurisdiktion med hensyn til udforskning, udnyttelse, bevarelse og forvaltning af de levende ressourcer maa udoeves i overensstemmelse med Folkerettens principper, og SOM OENSKER at basere deres forbindelser paa gensidig tillid og respekt for hinandens interesser - ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE: Artikel 1 Formaalet med denne aftale er at fastlaegge de principper og regler, der i fremtiden skal gaelde for alle forhold i fiskeriforbindelserne mellem Faellesskabet og Angola, herunder fiskeri, som udoeves af fartoejer, der foerer en EF-medlemsstats flag, i det foelgende benaevnt »EF-fartoejer«, i de farvande, som med hensyn til fiskeri henhoerer under Angolas hoejhedsomraade eller jurisdiktion i overensstemmelse med De Forenede Nationers Havretskonvention og andre folkeretlige regler, i det foelgende benaevnt »Angolas fiskerizone«. Artikel 2 1. Paa de i denne aftale fastsatte betingelser tillader Angola EF-fartoejer at fiske i Angolas fiskerizone. 2. Fiskeriaktiviteter henhoerende under denne aftale udoeves i overensstemmelse med Angolas love og bestemmelser vedroerende fiskeri. Artikel 3 1. Faellesskabet forpligter sig til at traeffe alle passende foranstaltninger til at sikre, at dets fartoejer overholder bestemmelserne i denne aftale tillige med de angolanske love og bestemmelser vedroerende fiskeri i Angolas fiskerizone, der er i overensstemmelse med De Forenede Nationers Havretskonvention, samt andre folkeretlige regler. 2. Angola giver Faellesskabet meddelelse om enhver aendring af de paagaeldende love og bestemmelser. 3. De foranstaltninger, som de angolanske myndigheder traeffer vedroerende fiskeri med henblik paa bevarelse af ressourcerne, skal baseres paa objektive og videnskabelige kriterier og gaelde uden forskelsbehandling for baade EF-fartoejer og fartoejer fra andre tredjelande, dog med forbehold af saerlige aftaler indgaaet mellem udviklingslande beliggende inden for samme geografiske omraade og i saerdeleshed gensidige fiskeriaftaler. Artikel 4 1. Med undtagelse af tunfiskerfartoejer, for hvilke der er fastsat en procedure i bilaget, kan EF-fartoejer kun udoeve fiskeri i Angolas fiskerizone, hvis de er i besiddelse af en


text: fiskerilicens udstedt paa Faellesskabets anmodning af Angolas myndigheder efter at de kompetente angolanske myndigheder har foretaget inspektion af de paagaeldende fartoejer. 2. Udstedelse af en licens sker under forudsaetning af, at den paagaeldende reder betaler en licensafgift. 3. Proceduren for indgivelse af ansoegning om licens, afgiftens stoerrelse og betalingsvilkaarene er fastlagt i bilaget. Artikel 5 Parterne er enige om at afholde konsultationer, enten direkte eller inden for internationale organisationer, for at sikre forvaltningen og bevarelsen af de levende ressourcer i Atlanterhavet. De bestraeber sig paa at indfoere et samarbejde mellem fiskeriforskningsinstitutter i Angola og i Faellesskabets medlemsstater med hensyn til forskningsprogrammer og udveksling af oplysninger. Artikel 6 Fartoejer, der har tilladelse til at udoeve fiskeri i Angolas fiskerizone inden for rammerne af denne aftale, skal til de kompetente myndigheder i Angola fremsende fangstopgoerelserne i henhold til den procedure, der er fastlagt i bilaget. Artikel 7 Som modydelse for de fiskerimuligheder, der indroemmes i henhold til artikel 2, betaler Faellesskabet til Angola en finansiel godtgoerelse paa de betingelser og efter de naermere bestemmelser, der er anfoert i protokollen til denne aftale, uden at dette beroerer de finansieringsmuligheder, som Angola har adgang til ifoelge Lomé-Konventionen. Artikel 8 Parterne er enige om at afholde konsultationer i tilfaelde af tvist om fortolkningen eller anvendelsen af denne aftale. Artikel 9 Der nedsaettes en blandet kommission, som skal paase, at denne aftale anvendes korrekt. Denne kommission traeder sammen hvert aar samt paa anmodning af en af de kontraherende parter, skiftevis i Angola og i Faellesskabet. Artikel 10 Saafremt Angolas myndigheder som foelge af bestandenes udvikling beslutter at vedtage bevarelsesforanstaltninger, som beroerer EF-fartoejernes fiskeri, afholder parterne konsultationer med henblik paa tilpasning af bilaget og protokollen til denne aftale, idet der tages hensyn til den finansielle godtgoerelse, som Faellesskabet allerede har udbetalt. Artikel 11 Bestemmelserne i denne aftale hverken beroerer eller foregriber paa nogen maade parternes stillingtagen i havretsspoergsmaal. Artikel 12 Denne aftale gaelder paa den ene side for Folkerepublikken Angolas omraade og paa den anden side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i naevnte traktat. Artikel 13 Bilaget og protokollen udgoer en integrerende del af denne aftale, og enhver henvisning til denne aftale er ligeledes en henvisning til bilaget og protokollen. Artikel 14 Denne aftale indgaas for en indledende periode paa tre aar at regne fra ikrafttraedelsesdatoen. Hvis aftalen ikke opsiges af en af parterne ved meddelelse herom mindst seks maaneder inden udloebet af treaarsperioden, forlaenges gyldigheden i perioder paa to aar, medmindre der gives meddelelse om opsigelse mindst tre maaneder inden udloebet af hver toaarsperiode. Ved udloebet af treaarsperioden og derefter ved udloebet af hver toaarsperiode indleder de kontraherende parter forhandlinger for ved faelles aftale at fastlaegge de aendringer eller tilfoejelser, der boer indsaettes i bilaget eller protokollen. Forhandlinger skal ligeledes finde sted mellem de kontraherende parter, hvis aftalen opsiges af en af disse parter. Artikel 15 Denne aftale, der er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk,


text: nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed, traeder i kraft paa datoen for dens undertegnelse. BILAG BETINGELSER FOR EF-FARTOEJERS UDOEVELSE AF FISKERI I ANGOLAS FARVANDE A. ANSOEGNING OM LICENSER OG FORMALITETER VEDROERENDE UDSTEDELSE HERAF Proceduren for ansoegning om og udstedelse af licenser, der giver EF-fartoejer adgang til at udoeve fiskeri i Angolas farvande, er foelgende: a) Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber forelaegger for de kompetente angolanske fiskerimyndigheder, via repraesentanter for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber i Angola, en ansoegning udfaerdiget af rederen for hvert fartoej, som oensker at udoeve fiskeri i medfoer af denne aftale, senest 15 dage foer datoen for den oenskede periodes begyndelse. Ansoegningerne udfaerdiges paa de formularer, som Angola udleverer i dette oejemed, og hvoraf modellerne er anfoert i tillaeg 1 og 2. Hver ansoegning om licens skal vedlaegges et dokument som bevis for betaling. b) Hver licens udstedes til rederen for et bestemt fartoej. Paa anmodning af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber kan en licens gaeldende for et bestemt fartoej i tilfaelde af paavist force majeure erstattes med en licens gaeldende for et andet EF-fartoej. c) Licenserne udleveres af de angolanske myndigheder til fartoejets foerer i Luanda havn, efter at de kompetente myndigheder har inspiceret fartoejet. For tunfiskerfartoejer udleveres licensen dog til rederne eller deres repraesentanter eller agenter. Repraesentanten for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber i Angola faar meddelelse om de licenser, der er udstedt af de angolanske fiskerimyndigheder. d) Licensen skal til enhver tid forefindes om bord. e) Licenserne er gyldige for en periode af et aar. f) Hvert fartoej skal vaere repraesenteret af en agent, der er godkendt af fiskeriministeriet. g) Angolas myndigheder fremsender inden aftalens ikrafttraedelsesdato de naermere bestemmelser om betaling af licensafgifterne, og navnlig oplysninger om de bankkonti og valutaer, der skal anvendes. B. LICENSAFGIFTER I. Bestemmelser vedroerende rejefiskerfartoejer De aarlige licensafgifter fastsaettes saaledes: 225 ECU pr. BRT pr. aar for rejefiskeri. II. Bestemmelser vedroerende tunfiskerfartoejer Licensafgifterne fastsaettes til 20 ECU pr. ton, der tages i Angolas fiskerizone. Licenserne for tunfiskerfartoejer udstedes efter forudbetaling til Angola af et fast beloeb paa 4 000 ECU pr. aar pr. oceangaaende tunfiskerfartoej med fryseanlaeg, svarende til afgifterne for fangst af 200 tons tun pr. aar taget i Angolas fiskerizone. Ved udgangen af hvert kalenderaar udarbejder Kommissionen en foreloebig opgoerelse over de skyldige afgifter fra fangstsaesonen paa grundlag af redernes fangstopgoerelser, der samtidigt sendes til de angolanske myndigheder og Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber. Det dertil svarende beloeb betales af rederne til Angola senest den 31. marts det foelgende aar. Kommissionen udarbejder den endelige opgoerelse af de skyldige afgifter, efter at et specialiseret videnskabeligt organ i omraadet har kontrolleret fangstmaengden. Den forelaegges de angolanske myndigheder, og meddelelse herom sendes til rederne, som har en frist paa 30 dage til at opfylde deres finansielle forpligtelser. Hvis beloebet i den endelige opgoerelse er lavere end forudbetalingen, faar rederen dog ikke forskellen godtgjort. C. BIFANGSTER Alle bifangster ved rejefiskeri tilhoerer de angolanske myndigheder og skal landes i frossen tilstand. D. OMLADNINGER Alle omladninger


text: meddeles de angolanske fiskerimyndigheder med otte dages varsel, saaledes at disse myndigheder kan kontrollere operationerne. Omladninger finder sted i en af bugterne ved Luanda/Lobito eller Namibia under de angolanske toldmyndigheders tilstedevaerelse. En kopi af dokumenterne vedroerende omladninger sendes til de angolanske fiskerimyndigheder 15 dage foer udgangen af hver maaned for omladningerne i den foregaaende maaned. E. FANGSTOPGOERELSER 1. Rejetrawlere a) Alle rejetrawlere, der har tilladelse til at fiske i Angolas fiskerizone i medfoer af aftalen, skal ved afslutningen af hvert fisketogt sende fiskeriministeriet en daglig fangstopgoerelse udarbejdet af foereren i overensstemmelse med den model, der er anfoert i tillaeg 3. Endvidere skal hvert fartoej forelaegge fiskeriministeriet en maanedlig opgoerelse over de maengder, der er taget i maanedens loeb, og de maengder, der er om bord den sidste dag i den paagaeldende maaned. Denne opgoerelse forelaegges senest den sidste dag i den maaned, der foelger efter den paagaeldende maaned. Overholdes disse bestemmelser ikke, forbeholder Angola sig ret til at suspendere licensen for det paagaeldende fartoej, indtil de fornoedne formaliteter et opfyldt. b) Alle rejetrawlere, der fisker i Angolas fiskerizone i medfoer af aftalen, giver dagligt radiostationen i Fiskeriministeriets Inspektions- og Kontroldepartement underretning om deres position. Kaldesignalet meddeles rederne, naar fiskerilicensen udstedes. Rejetrawlerne maa kun forlade Angolas fiskerizone med forudgaaende tilladelse fra fiskeriministeriet og efter kontrol af de fisk, der er om bord. 2. Tunfiskerfartoejer Under deres fiskeriaktiviteter i Angolas fiskerizone skal fartoejerne hver tredje dag give radiostationen i Fiskeriministeriets Inspektions- og Kontroldepartement underretning om deres position og fangster. Naar fartoejerne sejler ind i eller ud af Angolas fiskerizone, giver de radiostationen i Fiskeriministeriets Inspektions- og Kontroldepartement underretning om deres position og ombordvaerende fangstmaengde. Endvidere skal foereren udarbejde en fangstfortegnelse i overensstemmelse med tillaeg 4 for hver fiskeperiode i Angolas fiskerizone. Formularen skal udfyldes tydeligt, skal undertegnes af fartoejets foerer og skal hurtigst muligt efter hver fiskeperiode i Angolas fiskerizone sendes til Fiskeriministeriet via De Europaeiske Faellesskabers delegation i Luanda. F. FISKERIZONE a) De fiskerizoner, hvortil rejefiskerfartoejer har adgang, omfatter alle farvande under Folkerepublikken Angolas hoejhedsomraade eller jurisdiktion nord for 12°20 og paa den anden side af de foerste 12 soemil maalt fra basislinjerne. b) De fiskerizoner, hvortil tunfiskerfartoejer har adgang, omfatter alle farvande under Folkerepublikken Angolas hoejhedsomraade eller jurisdiktion paa den anden side af de foerste 12 soemil maalt fra basislinjerne. G. PAAMOENSTRING AF SOEMAEND Redere, til hvem der er udstedt en fiskerilicens i medfoer af denne aftale, medvirker til oplaering af to angolanske statsborgere om bord paa hver enkelt rejefiskertrawler. Soemaendenes hyre, som fastsaettes efter angolansk tarif, og andre former for loenninger afholdes af rederne. H. INSPEKTION OG KONTROL AF FISKERIAKTIVITETER Et EF-fartoej, der fisker i Angolas fiskerizone, skal tillade angolanske embedsmaend med ansvar for inspektion og kontrol og/eller undersoegelse at komme om bord og skal bistaa de paagaeldende i deres arbejde. I. BRAENDSTOFFORSYNING, REPARATIONS- OG VEDLIGEHOLDELSESFACILITETER SAMT ANDRE YDELSER Hvor det er muligt, og for saa vidt Angola har fornoeden kapacitet til at tilbyde de paagaeldende ydelser, skal braendstof- og vandforsyning samt vedligeholdelses- og reparationsarbejde paa vaerft i forbindelse


text: med alle fartoejer, undtagen tunfiskerfartoejer, der fisker i Angolas fiskerizone i medfoer af denne aftale, finde sted i Angola. Paa samme maade skal al transport af besaetningen saa vidt muligt foregaa med det nationale angolanske luftfartsselskab. Tillaeg 1 ANSOEGNING OM LICENS TIL REJEFISKERI I ANGOLAS FARVANDE DEL A 1. Ejerens/rederens navn: 2. Ejerens/rederens nationalitet: 3. Ejerens/rederens forretningsadresse: 4. Eventuelle kemiske tilsaetningsstoffer (varemaerke og sammensaetning): DEL B Udfyldes for hvert enkelt fartoej 1. Gyldighedsperiode: 2. Fartoejets navn: 3. Bygningsaar: 4. Oprindelig flagstat: 5. Nuvaerende flagstat: 6. Dato for erhvervelse af nuvaerende flag: 7. Erhvervelsesaar: 8. Hjemstedshavn og registreringsnummer: 9. Fiskeritype: 10. Bruttoregistertonnage: 11. Radiokaldesignal: 12. Laengde overalt (m): 13. Forstaevn (m): 14. Dybgaaende (m): 15. Skrogets bygningsmateriale: 16. Maskinkraft (BHK): 17. Hastighed (knob): 18. Koelekapacitet: 19. Braendstoftankkapacitet (m3): 20. Lastrumskapacitet (fisk) (m3): 21. Skrogets farve: 22. Overbygningens farve: 23. Kommunikationsudstyr om bord: 1.2.3.4.5,6 // // // // // // Type // Maerke // Styrke (Watt) // Bygningsaar // Frekvenser // 1.2.3.4.5.6 // // // // // Modtager // Sender // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // 24. Navigations- og opsporingsudstyr: 1.2.3.4 // // // // // Type // Maerke // Model // Raekkevidde // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // 25. Foererens navn: 26. Foererens nationalitet: Vedlaegges: - tre farvefotografier af fartoejet (set fra siden), - diagram og detaljeret beskrivelse af de anvendte fiskeredskaber, - bevis for, at ejerens/rederens repraesentant er berettiget til at underskrive denne ansoegning. 1.2 // // // (Dato for ansoegningen) // (Ejerens/rederens repraesentants underskrift) Tillaeg 2 ANSOEGNING OM LICENS TIL TUNFISKERI I ANGOLAS FARVANDE DEL A 1. Ejerens/rederens navn: 2. Ejerens/rederens nationalitet: 3. Ejerens/rederens forretningsadresse: DEL B Udfyldes for hvert enkelt fartoej 1. Gyldighedsperiode: 2. Fartoejets navn: 3. Bygningsaar: 4. Oprindelig flagstat: 5. Nuvaerende flagstat: 6. Dato for erhvervelse af nuvaerende flag: 7. Erhvervelsesaar: 8. Hjemstedshavn og registreringsnummer: 9. Fiskeritype: 10. Bruttoregistertonnage: 11. Radiokaldesignal: 12. Laengde overalt (m): 13. Forstaevn (m): 14. Dybgaaende (m): 15. Skrogets bygningsmateriale: 16. Maskinkraft (BHK): 17. Hastighed (knob): 18. Kabinekapacitet: 19. Braendstoftankkapacitet (m3): 20. Lastrumskapacitet (fisk) (m3): 21. Indfrysningskapacitet (tons/24 timer) og frysemetode: 22. Skrogets farve: 23. Overbygningens farve: 24. Kommunikationsudstyr om bord: 1.2.3.4.5.6,7 // // // // // // // Type // Maerke // Model