text:
antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)
 D
 Monteringsmuffens diameter
 E
 Udvendig tromlebredde
 F
 Monteringsflangens tykkelse
 G
 Tromlens udvendige diameter
 H
 Hylsterdiameter
 I
 Monteringsbolthullernes diameter
 BILAG 11
 KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER ELLER UDSKIFTNINGSBREMSETROMLER TIL KØRETØJER I KLASSE M OG N
 1. Prøvningsoversigt
 For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:
 Tabel A11/1A
 Køretøjer i klasse M1 og N1
 Køretøjsprøvning
 Alternativ dynamometerprøvning
 Ydelsesprøvninger, jf. regulativ nr. 13/13-H
 2.2.1.
 Type 0, frakoblet motor
 3.4.1.
 Type 0
 2.2.2.
 Type 0, tilkoblet motor
 3.4.4.
 Simulering af bremseprøvninger, tilkoblet motor
 Hastighed og belastning svarende til punkt 2.2.2.
 2.2.3.
 Type I
 3.4.2.
 Type I
 2.3.
 Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 —
 Sammenligningsprøvning med original del
 2.4.
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 3.5.
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)
 Integritetsprøvning
 Ingen køretøjsprøvning – brug dynamometerprøvning
 4.1. Bremseskiver
 4.1.1.
 Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven
 4.1.2.
 Prøvning af bremseskiven ved høj belastning
 4.2. Bremsetromler
 4.2.1.
 Termisk udmattelsesprøvning af bremstromle
 4.2.2.
 Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning
 For hver skive- og tromletype skal der for mindst én testgruppe (se definition i punkt 5.3.6. i dette regulativ) foretages type 0-prøvning og type I-prøvning på et køretøj.
 Tabel A11/1B
 Køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3
 Køretøjsprøvning
 Alternativ dynamometerprøvning
 Ydelsesprøvninger, jf. regulativ nr. 13
 2.2.1.
 Type 0, frakoblet motor
 3.4.1.
 Type 0
 2.2.3.
 Type I
 3.4.2.
 Type I
 2.2.4.
 Type II
 3.4.3.
 Type II
 2.3.
 Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 —
 Sammenligningsprøvning med original del
 2.4.
 Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenlignings prøvning foretaget på de enkelte aklser)
 3.5.
 Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenlignings prøvning foretaget på de de enkelte hjulbremser)
 Integritetsprøvning
 Ingen køretøjsprøvning – brug dynamometerprøvning
 4.1. Bremseskiver
 4.1.1.
 Termisk udmattelse
 4.1.2.
 Prøvning ved høj belastning
 4.2. Bremsetromler
 4.2.1.
 Termisk udmattelse
 4.2.2.
 Prøvning ved høj belastning
 2. Kontrol af kravene til køretøjsprøvning
 2.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (jf. definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ) for hvilken der ansøges om godkendelse af eller komponentrapport om en udskiftningsbremseskive eller -tromle, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive eller -tromle samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremser, jf. bestemmelserne i regulativ nr. 13 eller 13-H.
 Udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen monteres på den pågældende aksel med dertilhørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90, og kan fås fra køretøjs- eller akselfabrikanten.
 Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle nedenfor anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte.
 Der anvendes samme tilkørselsprogram til både udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler og originale bremseskiver/bremsetromler.
 2.2. Driftsbremsesystem
 2.2.1. Type 0-bremseprøvninger, frakoblet motor, lastet køretøj
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.
 2.2.2. Type 0-bremseprøvninger, tilkoblet motor, ulastet og lastet køretøj
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3 (supplerende prøvning, køretøjsreaktion ved bremsning ved høj hastighed) eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.3.


text:
2.2.3. Type I-bremseprøvninger
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.1.
 Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.2.
 2.2.4. Type II-bremseprøvninger
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.6.
 2.3. Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 2.3.1. Hvis driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet anvender en fælles skive- eller tromlefriktionsoverflade, er det ikke nødvendigt at udføre en specifik prøvning af parkeringsbremsesystemet. En tilfredsstillende gennemførelse af type 0-prøvningen med lastet køretøj skal anses for at opfylde kravene til parkeringsbremsesystemet.
 2.3.2. Statisk prøvning på bakke med hældning på 18 %, lastet køretøj
 2.3.3. Køretøjet skal opfylde alle relevante bestemmelser i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3, der finder anvendelse på den pågældende køretøjsklasse.
 2.4. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej med motoren frakoblet.
 Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremser fra baghjulsbremser, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til baghjulsbremserne, skal forhjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 2.4.1. Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser
 Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.
 2.4.1.1. Med udskiftningsbremseskiven eller -tromlen foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil til det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 3,5 m/s2 (M3, N2, N3), eller indtil det højeste styretryk eller bremsetryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet udgangshastigheden for prøvning af bremseskiver eller –tromler på for- eller bagaksel er i overensstemmelse med nedenstående tabel:
 Tabel A11/2.4.1.1
 Køretøjsklasse
 Prøvningshastighed i km/h
 Foraksel
 Bagaksel
 M1
 70
 45
 M2
 50
 40
 N1
 65
 50
 M3, N2, N3
 45
 45
 Før hver bremsning skal skivens/tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.
 2.4.1.2. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 2.4.1.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.
 2.4.1.3. Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med enten ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.
 3. Inertidynamometerprøvning
 3.1. Dynamometerudstyr
 Under prøvning skal dynamometeret være forsynet med den originale bremsekaliber eller hjulbremse for det pågældende køretøj. Inertidynamometeret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsemoment, bremsningsvarighed og bremseskivernes eller -tromlernes temperatur.
 3.2. Prøvningsbetingelser
 3.2.1. Inertidynamometerets svingmasse
 Inertidynamometerets svingmasse skal så nøjagtigt som muligt med en tolerance på ± 5 % indstilles til den teoretisk krævede værdi, som svarer til værdien for den del af køretøjets samlede inerti, som bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:
 I = m · rdyn
 2
 hvor:
 I
 =
 rotationsinerti (kgm2)
 rdyn
 =
 dækkets dynamiske rulleradius (m)
 m
 =
 prøvningsmasse (den del af køretøjets totalmasse, som bremses af det pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.
 3.2.1.1. Dynamisk rulleradius
 Ved beregningen af svingmasse anvendes den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet (eller akslen).
 3.2.1.2. Prøvningsmasse
 Prøvningsmasses til beregning af svingmassen skal være som følger:
 a)
 Ved prøvning af forakslens bremseskiver og -tromler:
 mveh
 =
 køretøjets maksimale tilladte totalmasse
 nfront
 =
 antal foraksler
 b)
 Ved prøvning af bagakslens bremseskiver og -tromler:
 mveh
 =
 køretøjets maksimale tilladte totalmasse
 nrear
 =
 antal bagaksler
 Tabel A11/3.2.1.2
 Køretøjsklasse
 Masseprocent m, der tages højde for
 X-værdier (foraksel)
 Y-værdier (bagaksel)
 M1
 77
 32
 M2
 69
 44
 N1
 66
 39
 M3, N2, N3
 55
 55
 3.2.2. Dynamometerets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 80 km/h (M1, N1) eller 60 km/h (M2, M3, N2, N3) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og mindste tilladte dækstørrelse.
 3.2.3. Køling
 Der kan foretages køling som angivet enten i punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2
 3.2.3.1. Prøvning udføres med et komplet hjul (fælg og dæk) monteret på den bevægelige del af bremsen på samme måde som på køretøjet (worst case).
 Med hensyn til type I- og type II-prøverne kan der under opvarmningskørslerne anvendes en luftkølingshastighed og –retning, der simulerer de faktiske forhold, idet luftstrømmens hastighed er vAir = 0,33v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
 3.2.3.2. Prøvning uden fælg
 Med hensyn til type I- og type II-prøverne tillades ingen køling under opvarmningskørslerne.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 3.2.4. Præparering af bremsen
 3.2.4.1. Skivebremser
 Prøvningen udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 3.2.4.2. Tromlebremser
 Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).
 Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.
 3.3. Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer
 Tabel A11/3.3
 1a.
 For køretøjer i klasse M1, M2 og N1
 Se proceduren for tilkørsel (tilslidning), som er beskrevet i bilag 3, punkt 2.2.2.3.
 1b.
 For køretøjer i klasse M3, N2, N3
 Tilkørsel (tilslidning):
 100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)
 Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
 vi = 60 km/h
 dm = 1 og


text:
2 m/s2 skiftevis
 2.
 Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag
 3.
 Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag
 4.
 Type I-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.2 i dette bilag
 5.
 Tilkørsel:
 10 bremsninger (skive) eller 20 bremsninger (tromle)
 Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
 vi = 60 km/h
 dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis
 6.
 Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag
 7.
 Bremseprøvning med tilkoblet simuleringsmotor, jf. punkt 3.4.4 i dette bilag
 8.
 Tilkørsel: (som nr. 5)
 9.
 Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag
 10.
 Type II-bremseprøvning (hvis relevant), jf. punkt 3.4.2 i dette bilag
 11.
 Tilkørsel: (som nr. 5)
 Trin 12-19 er frivillige (hvis aktivering ikke er tilstrækkelig)
 12.
 Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag
 13.
 Type I-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.2 i dette bilag
 14.
 Tilkørsel: (som nr. 5)
 15.
 Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag
 16.
 Bremseprøvning med tilkoblet simuleringsmotor, jf. punkt 3.4.4 i dette bilag
 17.
 Tilkørsel: (som nr. 5)
 18.
 Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag
 19.
 Tilkørsel: (som nr. 5)
 3.4. Driftsbremsesystem
 3.4.1. Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj
 Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.
 3.4.2. Type I-bremseprøvning
 Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.1.
 Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.2.
 3.4.3. Type II-bremseprøvning
 Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.6.
 3.4.4. Simulering af bremseprøvninger, tilkoblet motor
 I stedet for type 0-prøvningen med tilkoblet motor accepteres for så vidt dette regulativ angår, at der udføres en prøvning til simulering af forholdene med last (jf. punkt 3.2 i dette bilag) under overholdelse af de prøvningsbetingelser, som er foreskrevet for type 0-prøvning med tilkoblet motor i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.1.1 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.1.1.
 3.5. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)
 Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller –tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.
 3.5.1. Med udskiftningsbremsen/udskiftningstromlen foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen op til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 5 m/s2 (M3, N2, N3). Styretrykket eller bremsetrykket må ikke overstige det højest tilladte styretryk eller bremsetryk, der hele tiden er garanteret af køretøjets bremsesystem, f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Før hver bremsning skal skivens/tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.
 3.5.2. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.5.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.
 3.5.3. Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber ved procedurens slutning (trin 9 eller 18) kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold


text:
til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med enten ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.
 4. Integritetsprøvning ved brug af inertidynamometer
 Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 4.1 (skiver) eller 4.2 (tromler).
 Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i dette bilag).
 Bremsen bør monteres på dynamometeret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).
 Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være ens ved alle prøvninger.
 Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til vair = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
 4.1. Bremseskiver
 4.1.1. Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven
 Denne prøvning udføres med en ny skive og med originale bremsekalibre til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.
 4.1.1.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 4.1.1.1.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.1.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Bremsebelægninger, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og tilkørte (tilslidte) efter metoden i bilag 3, punkt. 1.1.2:
 Tabel A11/4.1.1.1.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Køretøjsklasser
 M1, N1
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Bremsningsinterval (= ttotal)
 70 s
 Antal bremsninger pr. cyklus
 2
 Bremsemoment i overensstemmelse med en deceleration på
 5,0 m/s2
 Samlede antal bremsningscyklusser
 100 eller 150 (jf. punkt 4.1.1.1.3)
 Bremsninger
 fra
 vmax
 til
 20 km/h
 Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus
 ≤ 100 °C
 hvor:
 vmax
 er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse
 tbra
 faktisk bremsningsperiode under aktivering af bremsen
 tacc
 mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft
 trest
 hvileperiode
 ttotal
 Bremsningsinterval (tbra + tacc + trest).
 4.1.1.1.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis 150 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der afsluttes mindre end 150, men over 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 100 cyklusser


text:
inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.1.2. Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3
 4.1.1.2.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 4.1.1.2.1.1. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t
 Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremseskiverne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A11/4.1.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.
 Tabel A11/4.1.1.2.1.1
 Skivens udvendige diameter
 Prøvningsparametre
 Prøvningsparametre
 Eksempel på udstyr
 Prøvningsmasse m
 [kg]
 rdyn [m]
 »Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse
 320-350
 3 100
 0,386
 17,5′′
 351-390
 4 500
 0,445
 19,5′′
 391-440
 5 300
 0,527
 22,5′′
 > 440 (1)
 (1)
 (1)
 —
 Inertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 11, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A11/4.1.1.2.1.1.
 4.1.1.2.1.2. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t
 Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A11/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det værst tænkelige scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremseskivens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).
 Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.2.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Tabel A11/4.1.1.2.2
 Tilkørselsprocedure
 100 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 1.
 Konditioneret bremsning
 10 nedbremsninger fra 60 til 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 250 °C
 2.
 Bremsning ved høj hastighed
 2 nedbremsninger fra 130 til 80 km/h
 dm 3 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 100 °C
 3.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 4.
 Bremsning ved høj hastighed
 Se prøvningstrin 2
 5.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 6.
 Kontinuerlig bremsning 1)
 5 bremsninger ved en konstant hastighed på: 85 km/h
 Aftagende drejningsmoment svarende til 0,5 m/s2
 Bremsningsperiode 60 s
 Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C
 7.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 8.


text:
Kontinuerlig bremsning 2)
 5 bremsninger ved en konstant hastighed på: 85 km/h.
 Aftagende drejningsmoment svarende til 1,0 m/s2
 Bremsningsperiode 40 s
 Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C
 9.
 Trin 1-8 gentages:
 9 eller 14 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.1.1.2.3.
 dm
 afstandsrelateret middeldeceleration.
 4.1.1.2.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis 15 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der afsluttes mindre end 15, men over 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 10 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af den friktionsringens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.2. Prøvning af bremseskiven ved høj belastning
 Denne prøvning udføres med en ny skive og med originale bremsekalibre til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.
 4.1.2.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 4.1.2.1.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Se punkt 4.1.1.1.1 ovenfor.
 4.1.2.1.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen udføres efter følgende tabel:
 Tabel A11/4.1.2.1.2
 Prøvningskrav
 Prøvning ved høj belastning
 Køretøjsklasser
 M1, N1
 Bremsningstype
 Enkeltbremsninger
 Antal bremsninger
 70
 Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse
 ≤ 100 °C
 Bremsemoment i overensstemmelse med
 10,0 m/s2 (bremsetryk dog ≤ 16 000 kPa)
 Bremsninger
 fra
 vmax
 til
 10 km/h.
 hvor:
 vmax
 er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse.
 4.1.2.1.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 70 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 70 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.2.2.


text:
Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3
 4.1.2.2.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Se punkt 4.1.1.2.1 ovenfor.
 4.1.2.2.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Der foretages 500 nedbremsninger fra en hastighed på 50 km/h til 10 km/h med et bremsemoment ved 90 % af det maksimale bremsemoment som specificeret af ansøgeren.
 Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C
 4.1.2.2.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis bremseskivens ikke udviser tegn på brud efter 500 bremsninger
 4.2. Bremsetromler
 4.2.1. Termisk udmattelsesprøvning af bremstromle
 Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).
 Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.
 4.2.1.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 4.2.1.1.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.2.1.1.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Kravene vedrørende termisk udmattelse for bremsetromler dækkes gennem prøvningerne ved høj belastning i punkt 4.2.2.1.2.
 4.2.1.1.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Jf. punkt 4.2.2.1.3.
 4.2.1.2. Køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3
 4.2.1.2.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 4.2.1.2.1.1. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t
 Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremsetromlerne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A11/4.2.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.
 Tabel A11/4.2.1.2.1.1
 Indvendig tromlediameter
 [mm]
 Belægningens bredde
 Typisk fælgdiameter
 < 130 mm
 130-190 mm
 > 190 mm
 Prøvningsmasse
 [kg]
 Dækradius
 [m]
 Prøvningsmasse
 [kg]
 Dækradius
 [m]
 Prøvningsmasse
 [kg]
 Dækradius
 [m]
 < 330
 2 750
 0,402
 3 200
 0,390
 5 500
 0,402
 17,5′′
 330-390
 (2)
 (2)
 3 400
 0,480
 5 500
 0,516
 19,5′′
 391-430
 3 400
 0,510
 4 500
 0,527
 5 500
 0,543
 22,5′′
 > 430
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 —
 Inertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 11, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A11/4.2.1.2.1.1.
 4.2.1.2.1.2. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t
 Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A11/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det værst tænkelige scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremsetromlens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).
 Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.
 Dynamometerets rotationshastighed


text:
skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.2.1.2.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Tabel A11/4.2.1.2.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Antal bremsninger
 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.
 NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning.
 Bremsemoment i overensstemmelse med
 3,0 m/s2
 Bremsninger
 fra
 130
 til
 80 km/h.
 Begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 50 °C
 Køling i henhold til punkt 3.2.3.
 tilladt
 4.2.1.2.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende
 c)
 gennemrevning af bremsetromlen
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2.2. Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning
 Prøvning ved høj belastning udføres på samme prøveeksemplarer efter den alternative dynamometerprøvning (jf. punkt 3.3 i dette bilag.).
 4.2.2.1. Køretøjer i klasse M1 og N1
 4.2.2.1.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Jf. punkt 4.2.1.1.1 ovenfor.
 4.2.2.1.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Tabel A11/4.2.2.1.2
 Tilkørselsprocedure
 Der foretages 100 konsekutive bremsninger ved v1 = 80 km/h og v2 = 10 km/h og en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C.
 Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 1,5 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.
 Tilkørslen fortsættes, indtil der opnås mindst 80 % kontakt mellem belægning og tromle.
 Prøvningskrav
 Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning
 Bremsningstype
 Enkeltbremsninger
 Antal bremsninger
 100
 Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse
 ≤ 100 °C
 Bremsemoment i overensstemmelse med
 10,0 m/s2
 (bremsetryk dog p ≤ 16 000 kPa)
 Bremsninger
 fra
 vmax
 til
 10 km/h.
 vmax
 er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse.
 4.2.2.1.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 100 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 100 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse


text:
betyder i denne forbindelse:
 a)
 revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende
 c)
 gennemrevning af bremsetromlen
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2.2.2. Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3
 4.2.2.2.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.1.2.1 ovenfor.
 4.2.2.2.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Tabel A11/4.2.2.2.2
 Prøvningskrav
 Prøvning ved høj belastning
 Bremsningstype
 Nedbremsning til under 5 km/h
 Samlet antal bremsninger
 150
 Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 100 °C
 Bremsninger
 fra
 60 km/h
 til
 ≤ 5 km/h
 Bremsemoment i overensstemmelse med
 6 m/s2
 Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag)
 tilladt
 4.2.2.2.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Prøvningsresultatet er positivt, hvis bremsetromlen ikke fremviser brud.
 (1) Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.
 (2) Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.
 BILAG 12
 KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER/UDSKIFTNINGSBREMSETROMLER TIL KØRETØJER I KLASSE O
 1. Prøvningsoversigt
 For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:
 Tabel A12/1A
 Køretøjer i klasse O1, O2 og O3
 Prøvning på bane
 Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane)
 2.2.1.
 Type 0
 3.4.1.
 Type 0
 2.2.2.
 Type I
 3.4.2.
 Type I
 2.3.
 Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 —
 2.4.
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 3.5.
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 Tabel A12/1B
 Køretøjer i klasse O4
 Prøvning på bane
 Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane)
 2.2.1.
 Type 0
 3.4.1.
 Type 0
 2.2.3.
 Type III
 3.4.3.
 Type III
 2.3.
 Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 —
 2.4.
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 3.5.
 Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 2. Kontrol af kravene til køretøjsprøvning
 2.1. Prøvningskøretøj
 Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (jf. definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ), for hvilken der ansøges om godkendelse eller komponentrapport af en udskiftningsbremseskive eller -tromle, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive eller -tromle samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremser, jf. bestemmelserne i regulativ nr. 13.
 Udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen monteres på den pågældende aksel med dertil hørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90, og kan fås fra køretøjs- eller akselfabrikanten. Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle neden for anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte. Der anvendes samme tilkørselsprogram til både udskiftningsbremseskiver/udskiftningebremsetromler og originale bremseskiver/bremsetromler.
 2.2. Driftsbremsesystem
 2.2.1. Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.4
 2.2.2. Type I-bremseprøvninger
 Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2
 Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3.
 2.2.3. Type III-bremseprøvninger
 Denne


text:
prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.
 2.3. Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)
 2.3.1. Hvis driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet anvender en fælles skive- eller tromlefriktionsoverflade, er det ikke nødvendigt at udføre en specifik prøvning af parkeringsbremsesystemet. En tilfredsstillende gennemførelse af type 0-prøvningen med lastet køretøj skal anses for at opfylde kravene til parkeringsbremsesystemet.
 2.3.2. Statisk prøvning på bakke med hældning på 18 %, lastet køretøj
 2.3.3. Køretøjet skal opfylde alle relevante bestemmelser i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3 og 3.2, der finder anvendelse på den pågældende køretøjsklasse.
 2.4. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)
 Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej.
 Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremser fra baghjulsbremser, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til baghjulsbremserne, skal forhjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.
 2.4.1. Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser
 Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.
 2.4.1.1. Med udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen udføres mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller indtil det højeste styretryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet udgangshastigheden i forbindelse med prøvningen er 45 km/h:
 Før hver bremsning skal tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.
 2.4.1.2. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 2.4.1.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.
 2.4.1.3. Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med mere end ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.
 3. Inertidynamometerprøvning
 3.1. Dynamometerudstyr
 Under prøvning skal dynamometeret være forsynet med den originale bremsekaliber eller hjulbremse for det pågældende køretøj. Inertidynamometeret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter påbegyndelse af bremsning, bremsemoment, bremsningsperiode og bremsetromlens temperatur.
 3.2. Prøvningsbetingelser
 3.2.1. Inertidynamometerets svingmasse
 Inertidynamometerets svingmasse fastsættes så tæt som muligt (med en tilladt afvigelse på ± 5 %) på den teoretisk krævede værdi, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:
 I = m · rdyn
 2
 hvor:
 I
 =
 rotationsinerti (kgm2)
 rdyn
 =
 dækkets dynamiske rulleradius (m)
 m
 =
 prøvningsmasse (del af køretøjets maksimale totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.
 3.2.1.1. Dynamisk rulleradius
 Ved beregningen af svingmassen skal der tages højde for den dynamiske


text:
rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet (eller akslen).
 3.2.1.2. Prøvningsmasse
 Prøvningsmassen til beregning af svingmassen skal være som følger:
 mveh
 =
 køretøjets maks. tilladte totalmasse
 n
 =
 antal aksler eller antal for- eller bagaksler i tilfælde af påhængsvogn
 3.2.2. Dynamometerets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 40 eller 60 km/h (afhængigt af prøvetype) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og mindste tilladte dækstørrelse.
 3.2.3. Køling
 Der kan foretages køling som angivet enten i punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2
 3.2.3.1. Prøvning med et komplet hjul i henhold til regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.2.2.
 Med hensyn til type I- og type III-prøverne kan der under opvarmningskørslerne anvendes en luftkølingshastighed og -retning, der simulerer de faktiske forhold, idet luftstrømmens hastighed er
 vAir = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
 3.2.3.2. Prøvning uden fælg
 Med hensyn til type I-og type III-prøverne tillades ingen køling under opvarmningskørslerne.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 3.2.4. Præparering af bremsen
 3.2.4.1. Skivebremser
 Denne prøvning udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 3.2.4.2. Tromlebremser
 Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).
 Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.
 3.3. Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer
 Tabel A12/3.3
 1.
 Kold tilkørsel (kold tilslidning):
 100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)
 Ti
 =
 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
 vi
 =
 60 km/h
 dm
 =
 1 og 2 m/s2 skiftevis
 2.
 Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag
 3.
 Varm tilkørsel (varm tilslidning):
 Der foretages 30 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 °C. Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 3 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.
 4.
 Tilkørsel:
 30 bremsninger
 Ti
 =
 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
 vi
 =
 60 km/h
 dm
 =
 1 og 2 m/s2 skiftevis
 5.
 Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag
 6.
 Type I-bremseprøvning (for O2/O3), jf. punkt 3.4.2 i dette bilag
 7.
 Tilkørsel: (som nr. 4)
 8.
 Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag
 9.
 Type III-bremseprøvning (for O4), jf. punkt 3.4.3 i dette bilag
 10.
 Tilkørsel: (som nr. 4)
 3.4. Driftsbremsesystem
 3.4.1. Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj
 Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.4.
 3.4.2. Type I-bremseprøvning
 Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2.
 Ved


text:
afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3.
 3.4.3. Type III-bremseprøvning
 Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.
 3.5. Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)
 3.5.1. Prøvningen udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 19, punkt 4.4.3.1 til 4.4.3.4.
 3.5.2. Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.5.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.
 3.5.3. Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber ved procedurens trin 2 kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med mere end ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.
 4. Integritetsprøvning ved brug af inertidynamometer
 Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 4.1 (skiver) eller 4.2 (tromler).
 Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i dette bilag).
 Bremsen bør monteres på dynamometeret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).
 Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være det ens ved alle prøvninger.
 Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til:
 vair = 0,33 v
 hvor:
 v
 =
 køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.
 I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.
 Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.
 4.1. Bremseskiver
 4.1.1. Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven
 Denne prøvning udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).
 4.1.1.1. Køretøjer i klasse O1 og O2
 4.1.1.1.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.1.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Tabel A12/4.1.1.1.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Køretøjsklasser
 O1, O2
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Bremsningsinterval (= ttotal)
 70 s
 Antal bremsninger pr. cyklus
 2
 Bremsemoment i overensstemmelse med a [m/s2]
 5,0
 Samlede antal bremsningscyklusser
 100 eller 150 (jf. punkt 4.1.1.1.3)
 Bremsninger
 fra
 80 km/h
 til
 20 km/h
 Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus
 ≤ 100 °C
 vmax
 konstruktivt bestemt maksimalhastighed (ved anvendelsesbetingelserne)
 tbra
 faktisk bremsningsperiode under aktivering af bremsen
 tacc
 mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft
 trest
 hvileperiode
 ttotal
 bremsningsinterval (tbra + tacc + trest).
 4.1.1.1.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis 150 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der afsluttes mindre end 150,


text:
men over 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 100 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del -10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.1.2. Køretøjer i klasse O3 og O4
 4.1.1.2.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 4.1.1.2.1.1. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t
 Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremseskiverne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A12/4.1.1.2.1.1 omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal totalmasse > 7,5 t.
 Tabel A12/4.1.1.2.1.1
 Skivens udvendige diameter
 Prøvningsparametre
 Prøvningsparametre
 Eksempel på udstyr
 Prøvningsmasse m
 [kg]
 rdyn [m]
 »Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse
 320-350
 3 100
 0,386
 17,5′′
 351-390
 4 500
 0,445
 19,5′′
 391-440
 5 300
 0,527
 22,5′′
 > 440 (1)
 (1)
 (1)
 —
 Inertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 12, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A12/4.1.1.2.1.1.
 4.1.1.2.1.2. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t
 Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A12/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det værst tænkelige scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremseskivens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).
 Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.1.1.2.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Tabel A12/4.1.1.2.2
 Tilkørselsprocedure
 100 bremsninger
 Begyndelseshastighed: 60 km/h
 Sluthastighed: 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)
 1.
 Konditioneret bremsning
 10 nedbremsninger fra 60 til 30 km/h
 dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 250 °C
 2.
 Bremsning ved høj hastighed
 2 nedbremsninger fra 130 til 80 km/h
 dm 3 m/s2
 Begyndelsestemperatur: ≤ 100 °C
 3.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 4.
 Bremsning ved høj hastighed
 Se


text:
prøvningstrin 2
 5.
 Konditioneret bremsning
 Se prøvningstrin 1
 6.
 Kontinuerlig bremsning 1)
 5 bremsninger
 ved en konstant hastighed på: 85 km/h
 Aftagende drejningsmoment svarende til 0,5 m/s2
 Bremsningsperiode 60 s
 Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C
 7.
 Konditioneret bremsning
 se prøvningstrin 1
 8.
 Kontinuerlig bremsning 2)
 5 bremsninger
 ved en konstant hastighed på: 85 km/h
 Aftagende drejningsmoment svarende til 1,0 m/s2
 Bremsningsperiode 40 s
 Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C
 9.
 Trin 1-8 gentages:
 9 eller 14 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.1.1.2.3.
 dm afstandsrelateret middeldeceleration.
 4.1.1.2.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)
 Prøvningen anses for bestået, hvis 15 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der afsluttes mindre end 15, men over 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 10 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen
 c)
 revner, der går helt igennem en friktionsring
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.1.2. Prøvning af bremseskiven ved høj belastning
 Prøvning ved høj belastning udføres på samme prøveeksemplarer efter den alternative dynamometerprøvning (jf. punkt 3.3 i dette bilag.).
 4.1.2.1. Køretøjer i klasse O1 og O2
 Ikke relevant.
 4.1.2.2. Køretøjer i klasse O3 og O4
 4.1.2.2.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Se punkt 4.1.1.2.1. ovenfor.
 4.1.2.2.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Der foretages 500 nedbremsninger fra en hastighed på 50 km/h til 10 km/h med et bremsemoment ved 90 % af det maksimale bremsemoment som specificeret af ansøgeren.
 Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C
 4.1.2.2.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)
 Prøvningen anses for bestået, hvis bremseskivens ikke udviser tegn på brud efter 500 bremsninger
 4.2. Bremsetromler
 4.2.1. Termisk udmattelsesprøvning af bremstromle
 Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).
 Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.
 4.2.1.1. Køretøjer i klasse O1 og O2
 4.2.1.1.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 4.2.1.1.1.1. Køretøjer med et maksimalt tilladt akseltryk på ≤ 1 200 kg
 Ikke relevant.
 4.2.1.1.1.2. Køretøjer med et maksimalt tilladt akseltryk på > 1 200 kg
 Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.


text:
4.2.1.1.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Tabel A12/4.2.1.1.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Antal bremsninger
 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.1.3.
 NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning.
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 3,0 m/s2
 Bremsninger
 fra
 130
 til
 80 km/h
 Begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 50 °C
 Køling i henhold til 3.2.3
 tilladt
 4.2.1.1.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 450 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 450 bremsninger, men mere end 300 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 300 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende
 c)
 gennemrevning af bremsetromlen
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2.1.2. Køretøjer i klasse O3 og O4
 4.2.1.2.1. Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 4.2.1.2.1.1. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t
 Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremsetromlerne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A12/4.2.1.2.1.1 omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal totalmasse > 7,5 t.
 Tabel A12/4.2.1.2.1.1
 Indvendig tromlediameter
 [mm]
 Belægningens bredde
 Typisk fælgdiameter
 <130 mm
 130-190 mm
 > 190 mm
 Prøvningsmasse
 [kg]
 Dækradius
 [m]
 Prøvningsmasse
 [kg]
 Dækradius
 [m]
 Prøvningsmasse
 [kg]
 Dækradius
 [m]
 >330
 2 750
 0,402
 3 200
 0,390
 5 500
 0,402
 17,5′′
 330-390
 (2)
 (2)
 3 400
 0,480
 5 500
 0,516
 19,5′′
 391-430
 3 400
 0,510
 4 500
 0,527
 5 500
 0,543
 22,5′′
 > 430
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 —
 Inertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 12, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).
 Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A12/4.2.1.2.1.1.
 4.2.1.2.1.2. Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t
 Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre, der er nævnt i tabel A12/4.1.1.2.1.1, ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det værst tænkelige scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremseskivens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).
 Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.
 Dynamometerets rotationshastighed skal


text:
svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.
 4.2.1.2.2. Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Tabel A12/4.2.1.2.2
 Prøvningskrav
 Termisk udmattelsesprøvning
 Bremsningstype
 Bremsesekvenser
 Antal bremsninger
 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.
 NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning.
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 3,0 m/s2
 Bremsninger
 fra
 130
 to
 80 km/h
 Begyndelsestemperatur ved hver bremsning
 ≤ 50 °C
 Køling i henhold til punkt 3.2.3.
 tilladt
 4.2.1.2.3. Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)
 Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.
 Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.
 Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er værre end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.
 Beskadigelse betyder i denne forbindelse:
 a)
 revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde
 b)
 revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende
 c)
 gennemrevning af bremsetromlen
 d)
 enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.
 4.2.2. Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning
 Prøvning ved høj belastning udføres på samme prøveeksemplarer efter den alternative dynamometerprøvning (jf. punkt 3.3 i dette bilag).
 4.2.2.1. Køretøjer i klasse O1 og O2
 4.2.2.1.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.1.1.1 ovenfor.
 4.2.2.1.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.2.2.2 nedenfor.
 4.2.2.1.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.2.2.3 nedenfor.
 4.2.2.2. Køretøjer i klasse O3 og O4
 4.2.2.2.1. Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Se punkt 4.2.1.2.1 ovenfor.
 4.2.2.2.2. Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Tabel A12/4.2.2.2.2
 Prøvningskrav
 Prøvning ved høj belastning
 Bremsningstype
 Bremsning til stilstand
 Samlet antal bremsninger
 150
 Begyndelsestemperatur for bremsetromlen, hver gang bremsen betjenes
 ≤ 100 °C
 Bremsninger
 fra
 60 km/h
 til
 0 km/h
 Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på
 6 m/s2
 Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3)
 tilladt
 4.2.2.2.3. Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)
 Prøvningsresultatet er positivt, hvis bremsetromlen ikke fremviser brud.
 (1) Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.
 (2) Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.
 BILAG 13
 MODEL FOR PRØVNINGSRAPPORT VEDRØRENDE EN UDSKIFTNINGSBREMSESKIVE/UDSKIFTNINGSBREMSETROMLE
 Prøvningsrapport nr. ... vedrørende godkendelse af udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle i henhold til regulativ nr. 90
 1. Generel teknisk beskrivelse af en udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle (1)
 1.1. Ansøger (navn og adresse): ...
 1.2. Fabrikant (navn og adresse) ...
 1.3. Handelsnavn: ...
 1.4. Kategori udskiftningsskive/udskiftningstromle: Original/Identisk/Tilsvarende/Udskiftelig (1)
 1.5. Type skive/tromle (1): ...
 1.6. Mærkning:
 Identifikation
 Mærkets anbringelsessted:
 Mærkningsmetode
 Fabrikantens navn eller firmanavn
 Godkendelsesnr.
 E2-90R02


text:
Cxxxx/yyyy
 xxxx => Typenr.
 yyyy => Variantnr.
 Sporbarhedsangivelse
 Minimumstykkelse (skive)/maks. indvendig diameter (tromle) (1)
 1.7. Materiale
 1.7.1. Materialegruppe: ...
 1.7.2. Materialeundergruppe (2) ...
 1.8. Anvendelsesområde
 Med mindst følgende oplysninger:
 Del
 Udskiftningsdel
 Original del
 Variant
 komponentnummer
 komponentnummer
 identifikationskode
 Motorkøretøj (2)
 Fabrikat
 Køretøjstype
 Handelsnavn
 Maks. bruttovægt
 Maksimal hastighed
 Produktionsår
 Aksel til påhængskøretøj (2)
 Fabrikat
 Akseltype
 Handelsnavn
 Maks. akseltryk
 Dækkets dynamiske radius
 (største/mindste
 Bremse
 Stilling
 Kaliber (2)
 Dimensioner
 Konstruktionstype
 For
 Bag
 1.9. Yderligere oplysninger (2)
 2. Testgrupper
 2.1. Dimensioner pr. testgruppe
 2.1.1. Udvendig (skive)/indvendig (tromle) (1) diameter: ...
 2.1.2. Tykkelse (skive)/bremsebakkens bredde (tromle): ...
 2.2. Højeste andel kinetisk energi pr. testgruppe i henhold til punkt 5.3.6 i regulativ nr. 90
 2.3. Skivemateriale/tromlemateriale (1) pr. testgruppe: ...
 3. Tekniske data for prøvninger fordelt på testgruppe
 3.1. Køretøjsprøvning
 3.1.1. Data for prøvekøretøjet
 3.1.1.1. Køretøjsklasse: ...
 3.1.1.2. Køretøjsfabrikant: ...
 3.1.1.3. Køretøjets fabrikat:...
 3.1.1.4. Køretøjstype og handelsbetegnelse: ...
 3.1.1.5. Køretøjets identifikationsnummer: ...
 3.1.1.6. Køretøjets typegodkendelsesnr.: ...
 3.1.1.7. Køretøjets motoreffekt: ...
 3.1.1.8. Hastighed:
 Køretøjets tophastighed vmax: ...
 3.1.1.9. Dæk: ...
 3.1.1.10. Bremsekredsløbets konfiguration/layout: ...
 3.1.1.11. Prøvningsmasse
 Aksel 1: ...
 Aksel 2: ...
 Aksel ...: ...
 3.1.1.12. Bremse:
 3.1.1.12.1. Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1):
 Den originale udskiftningsdels identifikationskode: ...
 Testgruppe: ...
 Komponentnummer: ...
 Udskiftningsdelens masse: ...
 Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...
 Radius re, effektiv: ...
 Friktionsoverfladens bredde: ...
 Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ...
 3.1.1.12.2. Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)
 Fabrikant: ...
 Type: ...
 Variant: ...
 Komponentnummer: ...
 Fremstillingsmetode: ...
 Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e på bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...
 Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk (hydraulisk) (1): ...
 Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...
 Maksimalt bremsemoment: ...
 3.1.1.12.3. Bremseklods/bremsebelægning (1)
 Fabrikant: ...
 Mærke: ...
 Type: ...
 Godkendelsesnummer (2): ...
 Identifikation (f.eks. komponentnummer): ...
 Effektivt overfladeområde: ...
 3.1.2. Prøvningsudstyr
 3.1.2.1. Deceleration: ...
 3.1.2.2. Tryk: ...
 3.1.2.3. Hastighed: ...
 3.1.2.4. Tromletemperatur/skivetemperatur: ...
 3.1.3. Prøvebane:
 3.1.3.1. Sted: ...
 3.1.3.2. Overflade: ...
 3.1.3.3. Tilstand (f.eks. tør/våd): ...
 3.2. Prøvning på dynamometer
 3.2.1. Prøvningsdata
 3.2.1.1. Køretøjsklasse: ...
 3.2.1.2. Dynamisk rulleradius
 Dynamisk rulleradius RIner til beregning af svingmasse:
 i henhold til punkt 3.2.1 i bilag 11/12 ...
 Dynamisk rulleradius Rveh i henhold til punkt 3.2.2 i bilag 11/12: ...
 3.2.1.3. Masse og inerti
 Køretøjets makimale tilladte masse: ...
 X-værdi (forakslen): ...
 Y-værdi (bagakslen): ...
 Prøvningsmasse m: ...
 Prøvningssvingmasse IAdj: ...
 3.2.1.4. Køling ...
 3.2.1.4.1. Køleluftens hastighed i type I, II og/eller III (1) ...
 3.2.1.4.2. Køleluftens hastighed i andre tilfælde:
 3.2.1.5. Hastighed
 Tophastighed vmax: ...
 3.2.1.6. Påvirkningsanordning
 Fabrikant: ...
 Mærke: ...
 Type: ...
 Variant: ...
 Effektive areal (hydraulisk)/ThA - formel (pneumatisk) (1): ...
 3.2.1.7. Bremse
 3.2.1.7.1. Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1)
 Den originale udskiftningsdels identifikationskode: ...
 Testgruppe: ...
 Komponentnummer: ...
 Udskiftningsdelens masse: ...
 Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...
 Radius re, effektiv: ...
 Friktionsoverfladens bredde: ...
 Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ...
 3.2.1.7.2. Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)
 Fabrikant: ...
 Type: ...
 Variant: ...
 Fremstillingsmetode: ...
 Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e på bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...
 Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk (hydraulisk) (1): ...
 Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...
 Maksimalt bremsemoment: ...
 Identifikationsnummer: ...
 3.2.1.7.3. Bremseklods/bremsebelægning (1)
 Fabrikant: ...
 Mærke: ...
 Type: ...
 Godkendelsesnummer (2): ...
 Identifikation: ...
 Bredde be: ...
 Tykkelse de:


text:
...
 Overflade, effektiv: ...
 Fastgørelsesmåde: ...
 4. Registrering af prøvningsresultater
 4.1. Geometrisk kontrol: ...
 Tegning nr. og versionsnummer: ...
 4.2. Materialekontrol: ...
 4.3. Kontrol af afbalanceringsteknik: ...
 4.4. Kontrol af slidindikator: ...
 4.5. Køretøjsprøvning/alternativ dynamometerprøvning (1):
 4.5.1. Bremsevirkning
 4.5.1.1. Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse M, N (2)
 0
 frakoblet (2)
 0
 tilkoblet
 I
 Prøvenr.
 Bilag 11, punkt:
 2.2.1/3.4.1. (1)
 2.2.2/3.4.4. (1)
 2.2.3/3.4.2. (1)
 Prøvningshastighed
 Udgangs
 km/h
 Slut
 km/h
 Bremsecylindertryk pe
 kPa
 Antal bremsninger
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus
 s
 Bremsekraft 0,5 · Te
 daN
 Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
 (m = prøvningsmasse)
 —
 Bremsemembranens vandring se
 mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce
 Nm
 C0,e
 Nm
 Friløb: ...
 4.5.1.2. Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3
 (2)
 Prøvningstype
 0
 II
 Prøvenr.
 Bilag 11, punkt:
 2.2.1/3.4.1. (1)
 2.2.4/3.4.3. (1)
 Prøvningshastighed
 Bremsecylindertryk pe
 kPa
 Antal bremsninger
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus
 s
 Bremsekraft 0,5 · Te
 daN
 Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
 (m = prøvningsmasse)
 —
 Bremsemembranens vandring se
 mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce
 Nm
 C0,e
 Nm
 Friløb: ...
 4.5.1.3. Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse O1, O2, O3
 (2)
 Prøvningstype
 0
 I
 Prøvenr.
 Bilag 12, punkt:
 2.2.1/3.4.1. (1)
 2.2.2/3.4.2. (1)
 Prøvningshastighed
 Bremsecylindertryk pe
 kPa
 Antal bremsninger
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus
 s
 Bremsekraft 0,5Te
 daN
 Bremsekoefficient 0,5Te/9,81 · m
 (m = prøvningsmasse)
 —
 Bremsemembranens vandring se
 mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce
 Nm
 C0,e
 Nm
 Friløb:...
 4.5.1.4. Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse O4
 (2)
 Prøvningstype
 0
 III
 Prøvenr.
 Bilag 12, punkt:
 2.2.1/3.4.1. (1)
 2.2.3/3.4.3. (1)
 Prøvningshastighed
 Udgangs
 km/h
 Slut
 km/h
 Bremsecylindertryk pe
 kPa
 Antal bremsninger
 —
 Varigheden af en enkelt bremsecyklus
 s
 Bremsekraft 0,5Te
 daN
 Bremsekoefficient 0,5Te / 9,81 · m
 (m = prøvningsmasse)
 —
 Bremsemembranens vandring se
 mm
 Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan
 Ce
 Nm
 C0,e
 Nm
 Friløb: ...
 4.5.1.5. Parkeringsbremsen bremsevirkning (2): ...
 4.5.1.6. Dynamiske friktionsegenskaber Diagram: deceleration versus tryk
 4.6. Integritetsprøvning:
 4.6.1. Termisk udmattelsesprøvning:
 Prøveeksemplar nr.
 Cyklusser uden beskadigelse i henhold til
 Bilag 11: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3.
 Bilag 12: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)
 4.6.2. Prøvning ved høj belastning:
 Prøveeksemplar nr.
 Cyklusser uden beskadigelse i henhold til
 Bilag 11: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3
 Bilag 12: punkt 4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1)
 5. Prøvningsdokumenter
 6. Tillæg
 Appendiks ...
 7. Prøvningsdato: ...
 8. Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i henhold til de relevante bestemmelser i regulativ 90 som ændret ved ændringsserie 02.
 Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen
 Underskrift: ... Dato: ...
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 (2) Hvis det er relevant.


text:
 Avis juridique important
 |
 21972A0722(01)
 Overenskomst mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Østrig
 EF-Tidende nr. L 300 af 31/12/1972 s. 0002 den danske specialudgave: serie I kapitel 1972(31.12)L300 s. 0004 den engelske specialudgave: serie I kapitel 1972(31.12)L300 s. 0004 den græske specialudgave: Kapitel 11 bind 3 s. 0004 den spanske specialudgave: Kapitel 11 bind 2 s. 0004 den portugisiske specialudgave: Kapitel 11 bind 2 s. 0004
 ++++ OVERENSKOMST mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken Oestrig DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB paa den ene side REPUBLIKKEN OESTRIG paa den anden side har I OENSKET OM , i anledning af udvidelsen at Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , at befaeste og udbygge de eksisterende oekonomiske forbindelser mellem Faellesskabet og Oestrig , og , under hensyntagen til rimelige , konkurrencevilkaar , at sikre en harmonisk udvikling af deres handel , MED DET FORSAET gradvis at fjerne hindringerne for hovedparten af deres samhandel , i overensstemmelse med bestemmelserne i Den almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel vedroerende oprettelsen af frihandelsomraader , IDET DE ERKLAERER SIG REDE TIL , under hensyntagen til alle relevante faktorer og navnlig udviklingen inden for Faellesskabet , at undersoege mulighederne for at udvikle og uddybe deres forbindelser , saafremt det skulle vise sig formaalstjenligt , at begge parter kunne have oekonomisk interesse i at udstraekke disse til omraader , der ikke omfattes af denne overenskomst , VEDTAGET , til virkeliggoerelse af disse maalsaetninger , og i betragtning af , at ingen bestemmelse i denne overenskomst kan fortolkes saaledes , at de kontraherende parter fritages for de forpligtelser , som paahviler dem ved andre internationale overenskomster , AT INDGAA DENNE OVERENSKOMST : Artikel 1 Denne overenskomst tager sigte paa : a ) gennem udbygning af den gensidige samhandel at begunstige den harmoniske udvikling af de oekonomiske forbindelser mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken Oestrig og saaledes fremme vaeksten i det oekonomiske liv , forbedre leve - og arbejdsvilkaar og begunstige produktivitetsforoegelse og , finansiel stabilitet i Faellesskabet og i Oestrig , b ) at sikre samhandelen mellem de kontraherende parter rimelige konkurrencevilkaar , c ) ved afskaffelse af hindringerne for samhandelen , saaledes at bidrage til en harmonisk udvikling og udvidelse af verdenshandelen . Artikel 2 1 . Overenskomsten anvendes paa varer , der har oprindelse i Faellesskabet og i Oestrig : i ) som henhoerer under kapitel 25 - 99 i Bruxelles-nomenklaturen , bortset fra de varer , der er naevnt i bilaget ; ii ) som er anfoert i protokol nr . 2 , under hensyntagen til de naermere bestemmelser , der er fastsat heri . 2 . Denne overenskomst erstatter den foreloebige overenskomst mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken Oestrig , der er underskrevet samme dag . Artikel 3 1 . Ingen ny importtold indfoeres i samhandelen mellem Faellesskabet og Oestrig . 2 . Med forbehold af de toldnedsaettelser , der er gennemfoert i medfoer af artikel 2 , stk . 2 , i den foreloebige overenskomst mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken Oestrig


text: , der er underskrevet samme dag , afskaffes importtolden gradvis i foelgende tempo : - 1 . januar 1974 nedsaettes alle toldsatser til 60 % af basistolden ; - de oevrige tre nedsaettelser , paa hver 20 % , gennemfoeres : 1 . januar 1975 , 1 . januar 1976 , 1 . juli 1977 . Hvad angaar samhandelen mellem Irland og Oestrig foretages en foerste nedsaettelse 1 . april 1973 for at nedsaette enhver importtold til 80 % af basistolden . Artikel 4 1 . Bestemmelserne om den gradvise afskaffelse af importtold finder ogsaa anvendelse paa finanstold . De kontraherende parter kan erstatte en finanstold eller det fiskale element i en told med en intern afgift . 2 . Danmark , Irland , Norge og Det forenede Kongerige kan indtil 1 . januar 1976 opretholde en finanstold eller det fiskale element i en told , saafremt artikel 38 i " Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og vedtaget under konferencen mellem De europaeiske Faellesskaber og kongeriget Danmark , Irland , kongeriget Norge og Det forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland , anvendes . Artikel 5 1 . For enhver vare udgoer basistolden , ud fra hvilken den gradvise nedsaettelse , der er fastsat i artikel 3 og i protokol nr . 1 , skal foretages , den told , der faktisk blev anvendt 1 . januar 1972 . 2 . Saafremt efter 1 . januar 1972 toldnedsaettelser bliver anvendelige som foelge af de ved handelskonferencen i Genève ( 1964 - 1967 ) indgaaede toldaftaler , erstatter de saaledes nedsatte toldsatser den basistold , der omhandles i stykke 1 . 3 . De nedsatte toldsatser beregnes i overensstemmelse med artikel 3 og protokol nr . 1 og anvendes ved afrunding af foerste decimal . Med forbehold af den anvendelse , Faellesskabet vil goere af artikel 39 , stk . 5 , i " Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne " , der er opstillet og vedtaget under konferencen mellem De europaeiske Faellesskaber og kongeriget Danmark , Irland , kongeriget Norge og Det forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland , anvendes med hensyn til de specifikke toldsatser eller den specifikke del af de blandede toldsatser i den irske toldtarif artikel 3 og protokol nr . 1 ved afrunding af fjerde decimal . Artikel 6 1 . Ingen ny afgift med tilsvarende virkning som importtold indfoeres i samhandelen mellem Faellesskabet og Oestrig . 2 . Afgifter med tilsvarende virkning som importtold , der er indfoert efter 1 . januar 1972 i samhandelen mellem Faellesskabet og Oestrig , afskaffes , naar overenskomsten traeder i kraft . Enhver afgift med tilsvarende virkning som importtold , for hvilken satsen 31 . december 1972 maatte vaere hoejere end den sats , der faktisk blev anvendt 1 . januar 1972 , nedsaettes til sidstnaevnte sats , naar overenskomsten traeder i kraft . 3 . Med forbehold af de nedsaettelser , der er gennemfoert i medfoer af artikel 2 , stk . 2 , i den foreloebige overenskomst mellem Det europaeiske oekonomiske


text: Faellesskab og republikken Oestrig , der er underskrevet samme dag , afskaffes afgifterne med tilsvarende virkning som importtold gradvis i foelgende tempo : - senest 1 . januar 1974 nedsaettes enhver afgift til 60 % af den toldsats , der anvendtes 1 . januar 1972 ; - de tre andre nedsaettelser paa hver 20 % sker : 1 . januar 1975 , 1 . januar 1976 , 1 . juli 1977 . Hvad angaar samhandelen med Irland og Oestrig foretages en foerste nedsaettelse 1 . april 1973 for at nedsaette enhver afgift med tilsvarende virkning som importtold til 80 % af basistolden . Artikel 7 Ingen eksporttold eller afgift med tilsvarende virkning indfoeres i samhandelen mellem Faellesskabet og Oestrig . Eksporttold og afgifter med tilsvarende virkning afskaffes senest 1 . januar 1974 . Artikel 8 Protokol nr . 1 fastsaetter ordningen med hensyn til told og de naermere bestemmelser , der anvendes for visse varer . Artikel 9 Protokol nr . 2 fastsaetter ordningen med hensyn til told og de naermere bestemmelser , der anvendes for visse varer , der er fremstillet ved forarbejdning af landbrugsvarer . Artikel 10 1 . Saafremt der indfoeres saerlige bestemmelser , som foelge af ivaerksaettelsen af en kontraherende parts landbrugspolitik eller som foelge af aendring i gaeldende bestemmelser , kan den paagaeldende kontraherende part for de deraf omfattede varer foretage tilpasning til den ordning , som foelger af overenskomsten . 2 . I disse tilfaelde tager den paagaeldende kontraherende part paa passende maade hensyn til den anden kontraherende parts interesser . De kontraherende parter kan med henblik paa dette konsultere hinanden i Den blandede Komité , som oprettes ifoelge artikel 29 . Artikel 11 Protokol nr . 3 fastsaetter oprindelsesreglerne . Artikel 12 En kontraherende part , der overvejer at saenke det faktiske trin for sine toldsatser eller afgifter med tilsvarende virkning , som anvendes over for tredjelande , der har fordel af mestbegunstigelsesklausulen , eller at suspendere anvendelsen heraf , meddeler Den blandede Komité denne nedsaettelse eller suspension senest 30 dage , foer den traeder i kraft , for saa vidt som dette er muligt . Den kontraherende part tager til efterretning enhver bemaerkning fra den anden kontraherende part angaaende de fordrejninger , som dette vil kunne medfoere . Artikel 13 1 . Ingen nye kvantitative importrestriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning indfoeres i samhandelen mellem Faellesskabet og Oestrig . 2 . De kvantitative importrestriktioner afskaffes 1 . januar 1973 og foranstaltninger med tilsvarende virkning som kvantitative importrestriktioner senest 1 . januar 1975 . Artikel 14 1 . Faellesskabet forbeholder sig ret til at aendre ordningen vedroerende olieprodukter henhoerende under toldpositionerne 27.10 , 27.11 , 27.12 , ex 27.13 ( paraffin , mikrovoks , fremstillet ved afparaffinering af smoereolier ( " gatsch " og slach wax og scale wax ) ) og 27.14 i Bruxelles-nomenklaturen , naar der fastsaettes en faelles definition vedroerende olieprodukters oprindelse , naar der inden for rammerne af den faelles handelspolitik tages beslutninger med hensyn til de paagaeldende varer


text: , eller naar en faelles energipolitik bliver fastlagt . I dette tilfaelde tager Faellesskabet paa passende maade hensyn til Oestrigs interesser ; med henblik herpaa underretter det Den blandede Komité , der traeder sammen paa de betingelser , der er fastsat i artikel 31 . 2 . Oestrig forbeholder sig ret til at gaa frem paa lignende maade , saafremt tilsvarende situationer opstaar for det . 3 . Med forbehold af stykke 1 og 2 indvirker overenskomsten ikke paa ikke-toldmaessige bestemmelser , som anvendes ved indfoersel af olieprodukter . Artikel 15 1 . De kontraherende parter erklaerer sig rede til under hensyntagen til deres landbrugspolitik at begunstige den harmoniske udvikling af samhandelen med landbrugsvarer , som ikke omfattes af overenskomsten . 2 . Med hensyn til veterinaere , sanitaere og phytosanitaere spoergsmaal anvender de kontraherende parter deres bestemmelser paa en maade , der ikke medfoerer forskelsbehandling , og afholder sig fra at indfoere nye foranstaltninger , der utilboerligt hindrer samhandelen . 3 . De kontraherende parter undersoeger paa de betingelser , der er fastsat i artikel 31 de vanskeligheder , der maatte opstaa i deres samhandel med landbrugsvarer og bestraeber sig paa at naa frem til loesninger , der vil kunne anvendes herpaa . Artikel 16 Fra 1 . juli 1977 kan varer , som har oprindelse i Oestrig , ved indfoersel i Faellesskabet ikke faa fordel af en mere gunstig behandling end den , som dets medlemsstater indbyrdes yder hinanden . Artikel 17 Overenskomsten forhindrer ikke opretholdelsen eller oprettelsen af toldunioner , frihandelsomraader eller af graensetrafikordninger for saa vidt som disse ikke medfoerer aendring af den samhandelsordning , der er fastlagt i overenskomsten , og navnlig bestemmelserne om oprindelsesreglerne . Artikel 18 Parterne afholder sig fra alle foranstaltninger eller intern afgiftspraksis af fiskal art , der direkte eller indirekte bevirker en forskelsbehandling mellem varer fra en af de kontraherende parter og lignende varer , der har oprindelse hos den anden kontraherende part . Varer , der udfoeres til en kontraherende parts omraade , kan ikke faa fordele af en intern afgiftsgodtgoerelse , der er hoejere end den afgift , de direkte eller indirekte er blevet ramt af . Artikel 19 Betalinger i forbindelse med varesamhandelen saavel som overfoersler af disse beloeb til den medlemsstat i Faellesskabet , hvor kreditor har bopael , eller til Oestrig er fritaget for enhver restriktion . De kontraherende parter afholder sig fra valutarestriktioner eller restriktioner af administrativ art med hensyn til ydelse , tilbagebetaling og accept af kortfristede laan samt laan med mellemlang frist til daekning af handelstransaktioner , som en valutaindlaending i det paagaeldende land , deltager i . Artikel 20 Overenskomsten er ikke til hinder for forbud og restriktioner vedroerende indfoersel , udfoersel eller transit som er begrundet i hensynet til den offentlige saedelighed , orden og sikkerhed , beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed , beskyttelse af planter , beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk , historisk eller arkaeologisk vaerdi , eller beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret ,


text: ej heller bestemmelser verdroerende guld og soelv . Disse forbud eller restriktioner maa dog hverken udgoere et middel til vilkaarlig forskelsbehandling eller en skjult begraensning af samhandelen mellem de kontraherende parter . Artikel 21 Ingen bestemmelse i overenskomsten forhindrer en kontraherende part i at traeffe foranstaltninger , som : a ) den finder noedvendige for at forhindre udbredelsen af oplysninger , der kan skade dens vaesentlige sikkerhedsinteresser ; b ) vedroerer handel med vaaben , ammunition og krigsmateriel , eller forskning , udvikling og produktion , der er uundvaerlig i forsvarsoejemed , saafremt disse foranstaltninger ikke aendrer konkurrencevilkaarene med hensyn til de varer , der ikke er beregnet til specifikt militaere formaal ; c ) den anser for vaesentlige for sin sikkerhed i tilfaelde af krig eller alvorlig international spaending . Artikel 22 1 . De kontraherende parter afholder sig fra alle foranstaltninger , der maatte bringe virkeliggoerelsen af overenskomstens maalsaetninger i fare . 2 . De traeffer alle generelle eller saerlige foranstaltninger , der er egnet til at sikre gennemfoerelsen af forpligtelserne i medfoer af overenskomsten . Saafremt en kontraherende part finder , at den anden kontraherende part har forsoemt en forpligtelse i overenskomsten , kan den traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser , og ifoelge de fremgangsmaader , der er fastsat i artikel 27 . Artikel 23 1 . Uforenelig med , at overenskomsten kan virke paa rette maade , for saa vidt som dette vil kunne paavirke samhandelen mellem Faellesskabet og Oestrig , er : i ) alle aftaler mellen virksomheder , alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis mellem virksomheder som har til formaal eller til foelge at hindre , begraense eller fordreje konkurrencen hvad angaar produktion af samhandel med varer ; ii ) en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling paa hele de kontraherende parters omraade , eller paa en vaesentlig del heraf ; iii ) enhver offentlig stoette , som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner . 2 . Saafremt en kontraherende part finder , at en given praksis er uforenelig med denne artikel , kan den traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge den fremgangsmaade , der er fastsat i artikel 27 . Artikel 24 Naar en stigning i indfoerslen af en bestemt vare er til alvorlig skade for , eller truer med at vaere til alvorlig skade for en produktionsvirksomhed , der udoeves paa et af de kontraherende parters omraade , og saafremt denne stigning skyldes - en delvis eller fuldstaendig nedsaettelse , som fastsat i overenskomsten , af told og afgifter med tilsvarende virkning paa denne vare , hos den indfoerende kontraherende part , - og den kendsgerning , at told og afgifter med tilsvarende virkning , der opkraeves af den udfoerende kontraherende part paa indfoerslen af raastoffer , eller halvfabrikata , som anvendes i fremstillingen af den paagaeldende vare , er betydeligt ringere end told og afgifter af tilsvarende art hos den


text: indfoerende kontraherende part , kan vedkommende kontraherende part traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader , der er fastsat i artikel 27 . Artikel 25 Saafremt en af de kontraherende parter fastslaar , at der finder dumping sted i forholdet til den anden kontraherende part , kan den traeffe passende foranstaltninger mod saadanne former for praksis , i overensstemmelse med overenskomsten angaaende anvendelsen af artikel VI i Den almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel , paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader , der er fastsat i artikel 27 . Artikel 26 I tilfaelde af alvorlige forstyrrelser inden for en sektor af den oekonomiske virksomhed eller vanskeligheder , der kan give sig udtryk i en alvorlig aendring af den oekonomiske situation i en region kan vedkommende kontraherende part traeffe passende foranstaltninger paa de betingelser og ifoelge de fremgangsmaader , der er fastsat i artikel 27 . Artikel 27 1 . Saafremt en kontraherende part undergiver indfoerslen af varer , der vil kunne medfoere de vanskeligheder , hvortil henvises i artiklerne 24 og 26 , en administrativ fremgangsmaade med henblik paa hurtigt at skaffe oplysninger om udviklingen i handelens bevaegelser , underretter den den anden kontraherende part herom . 2 . I de tilfaelde , der omhandles i artiklerne 22 - 26 , giver den paagaeldende kontraherende part , foerend den traeffer de foranstaltninger , der er fastsat heri , eller hurtigst muligt i de tilfaelde , der omfattes af stykke 3 , litra d ) , Den blandede Komité alle oplysninger , der er noedvendige for at muliggoere en dybtgaaende undersoegelse af situationen , med henblik paa at naa en loesning , der kan godkendes af de kontraherende parter . De foranstaltninger , der vil medfoere faerrest forstyrrelser i udfoerelsen af overenskomsten , boer foretraekkes . Beskyttelsesforanstaltningerne meddeles straks til Den blandede Komité og er dér genstand for periodiske droeftelser , navnlig med henblik paa at afskaffe dem , saa snart omstaendighederne tillader det . 3 . For anvendelsen af stykke 2 gaelder foelgende bestemmelser : a ) Med hensyn til artikel 23 kan enhver af de kontraherende parter indbringe sagen for Den blandede Komité , saafremt den finder , at en bestemt praksis er uforenelig med rette udfoerelse af overenskomsten , som fastlagt i artikel 23 , stk . 1 . De kontraherende parter giver Den blandede Komité meddelelse om enhver formaalstjenlig oplysning og bistaar den i noedvendigt omfang med henblik paa undersoegelse af sagsakterne og , i givet fald , ved afskaffelse af den paatalte praksis . Saafremt den paagaeldende kontraherende part ikke er ophoert med den paatalte praksis inden for den frist , der er fastsat i Den blandede Komité , eller saafremt denne ikke er naaet til enighed inden for en frist af tre maaneder efter dagen for sagens indbringelse , kan vedkommende kontraherende part vedtage de beskyttelsesforanstaltninger , den anser for noedvendige for at afhjaelpe de alvorlige vanskeligheder , den omhandlede praksis medfoerer , og navnlig tilbagekalde toldindroemmelser . b ) For


text: saa vidt angaar artikel 24 , meddeles vanskeligheder , som opstaar , i den situation , der omhandles i denne artikel , til undersoegelse i Den blandede Komité , der kan traeffe enhver formaalstjenlig beslutning for at bringe dem til ophoer . Saafremt Den blandede Komité eller den udfoerende kontraherende part ikke inden 30 dage efter meddelelsen har truffet nogen beslutning , der bringer vanskelighederne til ophoer , har den indfoerende kontraherende part ret til at opkraeve en udlignende afgift paa den indfoerte vare . Denne udlignende afgift beregnes i forhold til virkningen paa de paagaeldende varers vaerdi af de konstaterede uligheder i toldsatserne for de raastoffer og halvfabrikata , der indgaar i varerne . c ) Med hensyn til artikel 25 foretages der hoering af Den blandede Komité , foerend vedkommende kontraherende part traeffer passende foranstaltninger . d ) Naar ekstraordinaere omstaendigheder , der noedvendiggoer et oejeblikkeligt indgreb , udelukker en forudgaaende undersoegelse , kan vedkommende kontraherende part , i de situationer , der omhandles i artiklerne 24 , 25 og 26 saavel som i tilfaelde af stoette til udfoersel med direkte og umiddelbar virkning paa samhandelen , uden ophold indfoere de forebyggende foranstaltninger , der er strengt noedvendige for at afhjaelpe situationen . Artikel 28 I tilfaelde af betalingsbalancevanskeligheder , eller alvorlig trussel herom i en eller flere af Faellesskabets medlemsstater eller i Oestrig , kan vedkommende kontraherende part traeffe de noedvendige beskyttelsesforanstaltninger . Den underretter uden ophold den anden kontraherende part herom . Artikel 29 1 . Der nedsaettes en blandet komité , hvem administrationen af overenskomsten paahviler , og som overvaager , at den efterleves paa rette vis . Med henblik herpaa formulerer den henstillinger . Den traeffer afgoerelser i de tilfaelde , det er fastlagt i overenskomsten . Disse afgoerelser gennemfoeres af de kontraherende parter i henhold til deres egne bestemmelser . 2 . For at overenskomsten kan gennemfoeres paa rette vis , udveksler de kontraherende parter oplysninger og konsulterer hinanden paa en af de kontraherende parters foranledning , i Den blandede Komité . 3 . Den blandede Komité fastsaetter selv sin forretningsorden . Artikel 30 1 . Den blandede Komité bestaar af repraesentanter for Faellesskabet , paa den ene side , og repraesentanter for Oestrig , paa den anden side . 2 . Den blandede Komité udtaler sig i gensidig forstaaelse . Artikel 31 1 . Formandsposten i Den blandede Komité varetages efter tur af hver af de kontraherende parter ifoelge de naermere bestemmelser , der fastsaettes i dens forretningsorden . 2 . Den blandede Komité traeder sammen mindst én gang om aaret paa formandens initiativ for at undersoege overenskomstens udfoerelse i almindelighed . I oevrigt traeder den sammen , hver gang der er saerligt behov for det , paa begaering af en af de kontraherende parter , og paa de betingelser , som fastsaettes i dens forretningsorden . 3 . Den blandede Komité kan traeffe beslutning om nedsaettelse af arbejdsgrupper , der vil kunne bistaa den i udfoerelsen af dens hverv . Artikel


text: 32 1 . Naar en kontraherende part finder , at det i begge kontraherende parters oekonomiske interesse ville vaere formaalstjenligt at udvikle de forbindelser , der omfattes af overenskomsten , ved at udstraekke dem til omraader , der ikke daekkes af denne , forelaegger den en motiveret begaering herom for den anden kontraherende part . De kontraherende parter kan overlade til Den blandede Komité at undersoege denne begaering , og , i givet fald , at udforme henstillinger , navnlig med henblik paa optagelse af forhandlinger . 2 . Overenskomster , der foelger af de forhandlinger , der omahandles i stykke 1 , undergives ratifikation eller godkendelse af de kontraherende parter i henhold til deres egne fremgangsmaader herfor . Artikel 33 Bilag og protokoller til denne overenskomst udgoer en integrerende del af denne . Artikel 34 Hver af de kontraherende parter kan opsige overenskomsten ved meddelelse herom til den anden kontraherende part . Overenskomsten ophoerer at vaere i kraft tolv maaneder efter tidspunktet for denne meddelelse . Artikel 35 Denne overenskomst anvendes paa den ene side paa de omraader , hvor Traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab er gaeldende paa de betingelser , som er fastsat i denne Traktat , og paa den anden side paa republikken Oestrigs omraade . Artikel 36 Denne overenskomst er affattet i to eksemplarer paa dansk , engelsk , fransk , italiensk , nederlandsk , norsk og tysk , og hver af disse tekster har samme gyldighed . Denne overenskomst bliver godkendt af de kontraherende parter i henhold til deres egne fremgangsmaader herfor . Den traeder i kraft 1 . januar 1973 , saafremt de kontraherende parter inden rette tidspunkt har meddelt hinanden , at de dertil noedvendige fremgangsmaader er gennemfoert . Efter dette tidspunkt traeder denne overenskomst i kraft den foerste dag i den anden maaned efter denne meddelelse . Sidste frist for denne meddelelse er 30 . november 1973 . Bestemmelserne , der skal anvendes 1 . april 1973 , anvendes , saa snart denne overenskomst traeder i kraft , saafremt ikrafttraedelsen sker efter dette tidspunkt . Udfaerdiget i Bruxelles , den toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds . Geschehen zu Bruessel am zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig . Done at Brussels on this twenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and seventy-two . Fait à Bruxelles , le vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze . Fatto a Bruxelles , il ventidue luglio millenovecentosettantadue . Gedaan te Brussel , de tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig . Utferdiget i Brussel , tjueandre juli nitten hundre og syttito . Paa Raadet for De europaeiske Faellesskabers vegne Im Namen des Rates der Europaeischen Gemeinschaften In the name of the Council of the European Communities Au nom du Conseil des Communautés européennes A nome del Consiglio delle Comunità europee Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen For Raadet for De Europeiske Fellesskap Fuer die Republik Oesterreich BILAG Liste over de produkter , hvortil der henvises i overenskomstens artikel 2 Pos . nr . i Bruxelles